prot · GE095 · 1990-10-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:5Tisdagen den 9 oktoberKl. 14.301 § Meddelande om val till Nordiska rådetTalmannen meddelade att val till Nordiska rådetskulle ske vid morgondagens sammanträde.2 § Utökning av antalet suppleanter ijordbruksutskottetFrån valberedningen förelåg förslag om att antaletsuppleanter i jordbruksutskottet skulle utökas från22 till 23.Kammaren biföll denna framställning.Talmannen meddelade att val av en ytterligaresuppleant i jordbruksutskottet skulle ske vidmorgondagens sammanträde.3 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 2 och 3 oktober.4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställts.den 4 oktober1990/91:51 av () tilljustitieministern om ungdomar och fängelsestraff:Under den senaste femårsperioden har antaletpersoner som dömts till fängelse ökat kraftigt --1985 15 574, 1986 16 145, 1987 17 206, 1988 18 063,men en liten nedgång skedde 1989 till 17 899personer. Den nuvarande nivån har aldrig varit såhög som med ca 18 000 fängelsedömda.I åldern 15--dömdes 23 personer tillfängelse och 24 till skyddstillsyn i förening medfängelse. dömdes 30 ungdomar till fängelseoch 22 till skyddstillsyn i förening med fängelse.I anledning härav får jag ställa följande fråga tilljustitieministern åtgärder avser regeringen vidta för att minskaanvändningen av fängelsestraff, och börfängelsestraffet för ungdomar i åldern 15--17 åravskaffas?1990/91:52 av () tillsocialministern om den rättspsykiatriska kliniken iLund:Det har framkommit uppgifter om attsocialstyrelsen vid besök på den rättspsykiatriskakliniken i lämnat besked till klinikledningenoch de fackliga representanterna om att dennaverksamhet skall läggas ned. Denna nedläggningförväntas ske under nästa år.Det blir i stället så att de rättspsykiatriskaundersökningarna kommer att genomföras ute påhäktena i form av kortare observationer.Jag vill därför fråga socialministern:Anser socialministern detta vara en korrektförändring av den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten i ?1990/91:53 av () tillsocialministern om förbud mot halmbränning:Den återkommande halmeldningen påfälten medför olägenheter för ett stort antalmänniskor, och miljö- ochhälsoskyddsförvaltningarna i den skånska regionenhar fått ta emot många klagomål under de aktuellaperioderna. Många människor utsätts direkt förrök- och sotnedfall, och sothalten kan bli hög ävenpå stora avstånd från eldningsplatserna. Dettaframgår av mätningar som miljö- ochhälsoskyddsnämnderna i bl.a. och Lundutfört. Astmatikerna är naturligtvis särskilt utsatta.Jag vill nu fråga socialministern:Ämnar socialministern vidta sådana åtgärder sominnebär att halmbränningen kan fås att upphöra?1990/91:54 av () tilljordbruksministern om matbristen i Litauen:I är det så att befolkningen har detsvårt med maten. Hyllorna i butikerna gapartomma. Människorna måste klaramatförsörjningen från dag till dag. Situationenhåller på att bli utomordentligt allvarlig inom kort.Samtidigt vet vi att vi just nu har stora överskott ijordbruket, en rekordskörd som delvis är osäljbar,och man talar om att elda upp maten. 40 000kreatur skall slaktas ut och köttet säljas billigt påkontinenten i kamp med andra köttberg.Vore det inte rimligare att skänka delar av vårtöverflöd till ett svältande grannfolk?En svensk humanitär hjälp är på plats.Vad vill regeringen göra?1990/91:55 av () tilljordbruksministern om det svenskaköttöverskottet:Sverige har denna höst ett enormt överskott påkött. Det borde vara en fullträff för Sverigeskonsumenter.I stället säljs detta överskott till utlandet för 6 kr.per kilo, medan köttpriserna i ligger kvarpå sin höga nivå.Min fråga till jordbruksministern är:Vore det inte rimligt om den svenska befolkningenockså fick köpa av detta köttöverskott för . perkilo?1990/91:56 av () tillkommunikationsministern om Södertäljebron:Den provisoriska bron över är ettstort hinder för den viktiga Mälarsjöfarten. Detinnebär stora förluster för företag och speditörerom sjöfarten är begränsad. Nuvarande provisoriuminnebär både stora fördyringar och försämringar urmiljösynpunkt. Det är nödvändigt att en bro medfull seglingshöjd kommer till stånd.När kan en bro som tillåter förutvarandeseglingshöjd vara färdig?den 5 oktober1990/91:57 av () tillkommunikationsministern om biltullar:Tidigare har regeringen utlovat en proposition somskulle göra det möjligt att införa biltullar i störrestäder. Krav på att få denna möjlighet har främstställts av , men även av bl.a.Uppsala kommun.På grund av protester mot den specifika lösningsom blivit aktuell i förefallerregeringen, enligt tidningsuppgifter, inte längrevara beredd att ge kommunerna friheten att självaavgöra om de vill ha någon form av biltullar eller ej.Detta slår naturligtvis mot alla de städer som harfunderingar i den riktningen, och därmed minskasockså de framtida möjligheterna att reglera denalltmer intensiva biltrafiken i städerna.Trängselproblem och miljö- och hälsoproblemväxer därmed sannolikt till större proportioner änvad som annars skulle bli fallet.Den andra fördelen med biltullar, att bekostakollektivtrafikutbyggnader, hotas naturligtvisockså.Avser regeringen återkomma med förslag som gerkommunerna friheten att själva avgöra om de skallfå ha s.k. biltullar eller ej, och i så fall när?1990/91:58 av () tillkommunikationsministern om resultatkravet på SJ:Den redan beslutade, men ännu icke genomförda,momsen på järnvägstrafik innebär ett väsentligtavsteg från det trafikpolitiska beslut som togs våren1988. Enligt beslut skulle SJ rekonstrueraspå av med ett specificerat ekonomisktmål (lönsamhetskrav). Vid fastställandet av deekonomiska kraven på SJ har ingen hänsyn tagitstill den moms som kommer mitt irekonstruktionsperioden.Momsen försämrar de ekonomiskaförutsättningarna för SJ att bedriva järnvägstrafik.Risken är uppenbar att den rekonstruktion som SJnu håller på att genomföra lider skada av momsen.Det innebär också att de trafik- ochjärnvägspolitiska målsättningar som harfastställt allvarligt urholkas.Avser regeringen föreslå ett sänkt ekonomisktresultatkrav för SJ med anledning avjärnvägsmomsens negativa effekter?1990/91:59 av () till statsrådetBengt om den svenska alkoholpolitikenoch EG:Regeringen visar bristande kunskap om vad somkommer att hända med den svenskaalkoholpolitiken vid en anslutning till EG. Densvenska alkoholpolitiken utmärks bl.a. av en aktivbeskattning, en effektiv gränshandel ochmonopolföretagens -- Systembolaget och -- särställning. Vår alkoholpolitik har istort givit positiva resultat i form av en återhållsamkonsumtion. Vid en anslutning till EG torde prisetpå alkohol sänkas. Vad gäller gränshandeln är EGspolicy att gränserna inte skall utgöra hinder förutbyte av varor och tjänster. Monopolföretagensbetydelse kommer att minska vid en anslutning.Detta får sammantaget till effekt attalkoholkonsumtionen ökar. Priset för dennaliberalisering får vi alla betala. Den svenskasjukvården kommer att kräva ytterligare resurserför att klara alla patienter.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga till biträdande socialministern:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att säkraett bevarande av den svenska särarten inomalkoholpolitiken vid den pågående EG-anpassningen?1990/91:60 av () tilljustitieministern om polisens trafikövervakning:Allt fler polisdistrikt slår nu larm om svårigheternaatt kunna sköta trafikövervakningen på vägarna.Detta har sin grund i ett hårt ansträngt ekonomisktläge, bl.a. på grund av de höga bensinpriserna.Polisen måste göra hårda prioriteringar, ochtrafikövervakningen får därmed stå tillbaka förandra polisiära uppgifter. Trafiksäkerheten ärhotad på våra vägar. Krav på sänkta bensinpriseroch/eller ökade resurser till polisen reses från flerahåll.Ämnar regeringen vidtaga några åtgärder vadgäller bensinpriset, mot bakgrund av det sagda?1990/91:61 av () tillmiljöministern om PVC-förpackningar:PVC-plast innehåller klor och kan ge upphov till enrad miljö- och hälsoskadliga ämnen. Vidtillverkningen från gasen vinylklorid kan ocksåarbetsmiljöproblemen vara stora -- vinylklorid ärbl.a. starkt cancerframkallande.PVC-plaster är i princip onödiga i den meningen attdet finns andra plaster och andra material som kanutgöra en ersättning inom allaanvändningsområden. Enligtsubstitutionsprincipen som är inskriven ilagen om kemiska produkter skall den typen avprodukter inte tillåtas.Ändå förekommer PVC-produkter i storomfattning hos svensk handel. Särskiltanmärkningsvärt är det att även PVC-förpackningar är relativt vanliga!Vad avser regeringen göra för attsubstitutionsprincipen i lagen om kemiskaprodukter skall tillämpas vad gäller bl.a. PVC-förpackningar?1990/91:62 av ()jordbruksministern om export av socker:Sockernäringens parter - odlade och industri -gjorde för ca en månad sedan en gemensamframställan hos om att fåexportera det överlager av socker som förnärvarande finns. Vidare fanns önskemål om attredan innevarande år få införa ett prissystemliknande det inom EG. Syftet skulle vara att på ettbättre sätt kunna klara betydande naturligaårsvariationer av skörden.Jordbruksdepartementet har avvisat framställanmed hänvisning till bl.a. ett internationellt avtal därSverige skulle ha åtagit sig att inte uppträda somsockerexportör.Enligt mitt förmenande finns ickeett sådant gällande avtal i kraft.Med hänvisning till det anförda ställer jag följandefråga:Varför är avvisande tillsockernäringens framställan, och vad tänkerjordbruksministern göra för att undvika ytterligareproblem på grund av en förväntad god skörd äveninnevarande år?1990/91:63 av () tillstatsrådet om ett nytt betygssystem:Utbildningsdepartementets expertgrupp för analysav betygens betydelse har avlämnat sittbetänkande. Expertgruppens grundinställning äratt betygen har negativa effekter påundervisningen. Dess förslag innebär en minskningav betygens roll och att elevens egenskaper såsomsamarbetsförmåga och självständighet skallbeaktas i betygssättningen.Skolministern har i olika uttalanden meddelat atthan är beredd att nu införa ett nytt betygssystem.Skulle detta överensstämma med expertgruppensförslag vore det enligt min mening ytterligare stegtillbaka från ett betygssystem som bör geinformation och stimulans och relateras tillkunskapsmål.Är skolministern beredd att nu ta avstånd frånexpertgruppens förslag och i stället förorda betygsom anger kunskaper, som ges ofta och innehållerfler steg än dagens system?1990/91:64 av Per Stenmarck (m) tillkommunikationsministern om Öresundsbron:Beslut i Öresundsfrågan på den socialdemokratiskapartikongressen har undanröjt det sista politiskahindret mot byggandet av en bro mellan ochKöpenhamn.I regeringsförklaringen av framförsatt ''förhandlingar genomförs med Danmarksregering om fasta förbindelser över ''.Vilken tidsplan arbetar regeringen efter, i deförhandlingar som genomförs med den danskaregeringen, i syfte att bygga en bro mellan Malmöoch Köpenhamn.1990/91:65 av Per Stenmarck (m) tillkommunikationsministern om flygplats:Luftfarten utvecklas sedan början av 1980-taletmycket snabbt och det kommer nog fortgå. FrånSturups flygplats går utrikes flygningar till alltfler destinationer. ökar antaletkoncessionsansökningar för sådana flyglinjer. Medden avreglering som följer, även förinrikesflyget, så kommer nog också flera flygbolagatt trafikera linjen --Arlanda.Antalet resenärer till och från beräknasfördubblas . För att möta dennautveckling planeras en utbyggnad av i treetapper. var utbyggnaden planeradatt sättas i gång. Men konstaterarluftfartsverket, att utbyggnaden av blivit200 milj. kr. dyrare än beräknat. Luftfartsverkethotar nu med investeringsstopp. I entidningsintervju säger den tillförordnadegeneraldirektören att ''vi menar att det är riktigt attprioritera , som ju har riksintressantbetydelse''. utbyggnad kan sålunda kommaatt skjutas på en oviss framtid.Vilka åtgärder anser kommunikationsministern börvidtas för att trygga en nödvändig utbyggnad avSturups flygplats?den 8 oktober1990/91:66 av Elever () tilljustitieministern om promilleregler vidframförande av båt:Under sommaren har en rad allvarliga olyckorinträffat till sjöss. Flera unga människors liv hargått till spillo. I flera fall har båtförarna varitalkoholpåverkade.I dag finns små rättsliga möjligheter att stoppa enalkoholpåverkad båtförare. Den paragraf i sjölagensom är tillämpbar har i princip visat sig verkningslösom ingen allvarlig olycka redan har inträffat.Justitiedepartement har utarbetaten promemoria som behandlar sjöfylleri. Ipromemorian avvisas tankarna på att införa enpromillegräns. Det finns däremot många andra somförespråkar att en promillegräns bör införas. Vid enpolischefskonferens i sällade sigrikspolischefen till denna skara.Såvitt jag har förstått av uppgifter i massmedia ärcivilministern positiv till att införa enpromillelagstiftning som syftar till att begränsaonykterheten till sjöss.Jag vill därför fråga justitieministern:När kommer regeringen att lägga fram ett förslagtill som innebär att en promillegränsinförs även till sjöss?1990/91:67 av (m) tillutbildningsministern om Universitets- ochhögskoleämbetet:Regeringen planerar enligt uppgift en nedskärningav den statliga skoladministrationen. Reformenskulle möjliggöra en välkommen förstärkning avutbildningen.En motsvarande förändring inom den högreutbildningen skulle syfta till att minska den centralabyråkratin och öka friheten för universitet ochhögskolor. Fria och självständiga universitet skullebättre kunna svara för den kritiska prövning ochkunskapsuppbyggnad som är grunden för vårfortsatta utveckling.När avser utbildningsministern ta uppskolministerns initiativ och föreslå en minskning avUHÄ?1990/91:68 av () tillindustriministern om svensk tunnplåtstillverkning:Svenskt Stål AB utreder en galvaniseringslinje förtunnplåt. Detta är en miljardinvestering som skullekunna ligga intill plåttillverkningen i Domnarvet,men tyvärr utreder SSAB-ledningen en etableringnågonstans i EG.Galvaniseringslinjen är ytterligare ett steg iförädlingen av tunnplåt. Utebliven investering iBorlänge kan på få stor negativbetydelse för stålhanteringen i såväl somSverige i övrigt.Fackföreningen har efterlyst vem som har ansvaretför den nationella stålpolitikens framtid,regionalpolitiken och sysselsättningen i utsattaregioner, utan att få något svar.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågaindustriministern:Vilka regionalpolitiska medel tänker regeringenanvända för att säkerställa en svensktunnplåtstillverkning?5 § Svar på frågorna 1990/91:40 och 56 omSödertäljebronAnf. 1 Kommunikationsminister talman! och har frågat mig när kanvara återställd i ursprungligt skick och enligtgällande vattendom. Jag väljer att besvara bådafrågorna i ett sammanhang.Omedelbart efter att hadehavererat påbörjade undersökningar föratt klara ut vad som skulle behöva göras för attåterställa broförbindelsen. Man fann då ganskasnart att kostnaden för reparation av bron blir högom bron skall återställas till ursprungligt, skick dvs.vara öppningsbar. initierade därför enutredning för att klarlägga om ett alternativ med enfast bro är möjligt med hänsyn till sjöfartensintressen. Denna utredning är ännu inte avslutad,men beräknas bli så . Efter beredningmed berörda intressenter kommer det att finnasunderlag för att göra en bedömning av olikaalternativa lösningar.Tidpunkten för när bron kan vara återställdvarierar med vilken lösning som till slut väljs. Enfast bro går att återställa på cirka , medanåterställandet av en rörlig broförbindelse kan taupp till två år.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet försvaret på min fråga, men det svar som jag har fåttgör mig djupt bekymrad när det gällerSödertäljebrons framtid.Som bekant havererade den 13 maji år, och därefter kommer inga större fartyg in iMälaren. Mälarhamnar som och ,liksom företag som är beroende av den här berördasjöfarten, drabbas av stora förluster.Det har gått sedan brorasetinträffade, och fortfarande har man anledning attställa frågan: När kommer bron att varaåterupprustad, och vem kommer att stå för dekostnader detta för med sig? Man kan också pekapå de miljöaspekter som finns i denna fråga.Alltmer av ökade landsvägstransporter gör attmiljöproblematiken växer in i frågan omSödertäljebrons framtid.Kommunikationsministern talar om enreparationstid . efterbroraset har vi inte ens kommit så långt att vi kantala om några fattade beslut, utan bara konstateraatt utredning pågår. Det känns långt ifråntillfredsställande att få denna situation redovisadhär i kammaren.Mot bakgrund av det somkommunikationsministern har sagt, skulle jagkunna konstatera att frågan om när och hur bronskall återställas var en av tankarna bakom minfråga. Vem kommer att stå förkostnaderna på ca 200 milj.kr.? Är det staten ellerär det någon annan?Jag vill också ställa frågan om vilket statens ansvarär vid haverier av det slag som drabbatSödertäljebron. Här är det fråga om statligegendom som inte är försäkrad, och jag tror att detur allmän synpunkt skulle vara intressant att fåkommunikationsministerns syn på vem som skallstå för kostnaderna redovisad.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hade givetvis hoppats påett konkret och positivt besked om att förutvarandelägsta segelhöjd i också skall gällai framtiden.Jag vill gärna framhålla att hamnarna i ärav vital betydelse för näringslivet och därmed ocksåför sysselsättningen i bl.a. Västmanland.Kommunerna som äger hamnarna i och iKöping ser sjöfrakterna som ett viktigtregionalpolitiskt medel. och andrasamhällsorgan har naturligtvis ingen annaninställning. Det är också insikten om denregionalpolitiska betydelsen som gjort attkommunerna och staten gjortinsatser för att underlätta för sjöfarten på Mälaren.De senaste stora insatserna gjordes i mitten av1970-talet. Då förbättrade staten kanalen, och debåda hamnkommunerna och landstingettillsammans fördjupade farleden och hamnarna förstora pengar. Därigenom uppnåddes en väsentligtonnageökning, vilket förbilligat frakterna.En viktig förutsättning för dessa insatser och andrainvesteringar var naturligtvis att de brohöjder somdå fanns, och som fastlagts i vattendomar, ocksåskulle gälla . Man kan kanske skjuta in,med hänsyn till den stora prioritering av bilfabrikensom görs i debatten, att det faktiskt är så att det ärbil- och järnvägstrafikens framväxt som harinneburit begränsningar av sjöfarten på många håll,bl.a. Att nu göra ytterligarebegränsningar som innebär att satsat kapitali kanal, farleder och hamnar får en sämreavkastning är naturligtvis inte någon braekonomisk eller transportekonomisk politik. Detmåste också vara fel, det som tyckslaborera med som ett alternativ, att begränsabrohöjden . Det är ett kortsiktigtekonomiskt tänkande som skapar låsningar förframtiden. Jag skulle vilja kompletterafrågeställningen med frågan om vilka alternativsom statsrådet ser i denna fråga.Anf. 4 Kommunikationsminister talman! Haveriet av bron över är naturligtvis en mycket besvärandeomständighet för trafiken. Jag tycker det är värt attunderstryka i detta sammanhang att vägverketagerat med berömvärd snabbhet när det gäller attfinna en provisorisk lösning.När det gäller den långsiktiga lösningen har mankonstaterat att om man väljer en lägre fast bro såkostar det ca 20 milj.kr. En rörlig bro kostar cirkatio gånger så mycket, 200 milj.kr. Ett alternativ somman också har velat titta på är en ny högbro i ettläge som skulle medge fri seglats under bron, mendet skulle kosta 1,5 miljard.Det är naturligt att man ordentligt vill gå igenom deolika alternativen, innan man slutligen tar ställning.Jag har försäkrat mig om att arbetarintensivt med den här frågan och att ett samråd medsjöfartsverket kommer att ske, detta för att fåfrågan belyst med hänsyn till båda dessatransportsystem som här korsar varandra. Det ärklart att det är staten som bär det ekonomiskaansvaret för att lösa denna fråga, men staten harinte någon uppsjö med pengar utan måstenaturligtvis analysera detta ordentligt, så att manfår ut mesta möjliga av de insatser man gör, närman nu reparerar eller bygger om bron överSödertälje kanal.Anf. 5 ():Herr talman! Att har rasat sammaninnebär givetvis stora problem, icke minst förbiltrafiken. Kommunikationsministern framhållerhär vilka problem detta för med sig för biltrafiken.Låt mig emellertid tillägga att de problem som dettahar förorsakat sjöfarten på många sätt är mycketallvarligare, eftersom detta berör en del avnäringslivet i och de viktigasjötransporterna som detta näringsliv är beroendeav.Det borde vara självklart attkommunikationsministern inte bara konstaterar attdetta blir dyrt för staten och att det är ont ompengar. Jag hade förväntat mig att få ett klartbesked om att staten står för sådana här kostnader.Det har staten gjort i andra liknande fall, och jaghoppas att kommunikationsministern vill klargöraatt detta kommer att bli fallet även när det gällerbroraset i Södertälje.Anf. 6 ():Herr talman! Jag vill gärna inleda med att säga attdet naturligtvis är viktigt att framkomligheten ochförhållandena blir bra både för biltrafiken och försjötrafiken. Man får naturligtvis inte övervärderanågon del av dessa olika trafikslag.Inom Mälarledskommittén -- som är ensammanslutning av hamnar, stuverier, mäklare,speditörer och näringsliv i och andradelar av -- anser man att det införframtiden är viktigt att stärka sjöfartenskonkurrenskraft. Höjden på broarna har storbetydelse för båtstorlekarna, och det påverkar i sintur kraftigt fraktkostnaderna.För Mälarledskommittén finns det egentligen baraett alternativ som är gångbart, nämligen att detidigare gällande, ursprungliga segelfria höjdernaoch seglationsförhållandena återställs, så att detfinns möjligheter att klara av de viktiga transportersom sker på . Det finns alltså ett alternativ,nämligen att återställa de tidigare rådandeseglationsförhållandena.Anf. 7 Kommunikationsminister talman! Jag vill bara understryka att när jagtalade om problem som förorsakats av brohaveriet,så talade jag inte bara om de problem sombiltrafiken drabbas av, utan självfallet också omproblem som drabbar sjötrafiken.Detta är två olika transportsystem, och de ärberoende av en gemensam lösning. Staten bärnaturligtvis ansvaret för att vi finner entillfredsställande lösning och kan finansiera den.Men just utifrån den utgångspunkten är det viktigtatt hitta en bra lösning till så låg kostnad sommöjligt. Det gäller då att göra en avvägning i frågaom vad olika insatser ger när det gäller fördelarresp. nackdelar för de två transportslagen.Anf. 8 ():Herr talman! Kommunikationsministerns senastesvar var enligt min mening mer klargörande. Förmig förefaller det helt riktigt och naturligt att detär staten som står för kostnader i samband med enolycka. Staten har efter vad jag känner till inte sinegendom försäkrad. Mot den bakgrunden bordedet enligt min mening vara självklart att staten stårför kostnaderna.Jag vill också tillägga att Mälarleden fördjupadestill en kostnad av många för ca 20år sedan. De pengarna har använts på ett bra ochriktigt sätt.Som representanter för ochhamnarna, i i första hand och , ärdet nu vår förhoppning att det sker en upprustningav . Enligt vårt sätt att se på fråganär detta det enda riktiga alternativet när det gällertrafiken till Mälardalsområdet.Anf. 9 ():Herr talman! När det olycksaliga broraset iSödertälje inträffade var Mälarledskommitténegentligen alldeles upptagen av ett helt annatprojekt, nämligen att ta till vara de tidigare gjordainvesteringarna i Mälarleden i kanalgenom att försöka verka för att en utbyggnad avSödertälje kanal kom till stånd. För det relativtblygsamma beloppet av 30 milj. kr. skulle manenligt gjorda beräkningar kunna åstadkomma entonnageökning vad gäller båttrafiken på Mälarenmed , ungefär från 7 000--8 000 till11 000--.