prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Men urGöteborgs synpunkt, vilket Miljöprojektgruppenhar sagt, är det viktigt att trafiken avlastas lastbilaroch bussar. Men vi behöver också ge pendeltrafikenriktiga förutsättningar. Det är det vår motion tarfram.Jag hoppas verkligen, om inte ärberedd att ändra inställning vid beslutet här ,att han och regeringen står vid löftet att det i denkommande miljöpropositionen äntligen skallkomma både pengar till och förslag om att dessaprojekt räknas upp. Jag kommer att nogsamt följaärendet.Anf. 90 ():Herr talman! Till kan jag säga attde flesta av de förslag som har redovisats iskrivningen och som vi har behandlat i utskottet ärsådana förslag som kommer i miljöpropositionenvåren 1991. Jag tror att ni kan vara lugna på denfronten.Det som skiljer oss åt, , är att ni krävermer pengar. Jag ställde en fråga: Hur skall nifinansiera era förslag, en utbyggnad avkollektivtrafiken, som kommer att kosta mellan 50och ? Vi socialdemokrater harett ansvar för hela landet. Det verkar som omcenterpartiet har givit upp och inte vill vara med omdet längre. Jag kan inte lova att vi i förslaget imiljöpropositionen kan åstadkomma den härmängden pengar. Det är skälet till att jag har yrkatavslag.När det gäller de stora punktkällorna förstår jagfortfarande inte vad som skiljer oss åt. Liggerskillnaden i att ni kräver att skall fåmer pengar? Är det bara den skillnaden, tycker jagfaktiskt att vi kan vara överens. Pengar till de härolika åtgärderna kommer naturligtvis att anslås ibudgetpropositionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 9 §. )9 § Prisregleringsavgifterna m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU19 Tilläggsbudget 1.Anf. 91 ():Herr talman! betänkanden1990/91:19 behandlar tilläggsbudget 1 istatsbudgeten för innevarande budgetår, den delsom berör område.I juni 1990 fattade beslut om nylivsmedelspolitik. Beslutet innebar en avregleringav svenskt jordbruk, förberedelser för en ökadinternationalisering, dock inom ramen för ettbibehållet gränsskydd. Gränsskyddet kan sänkas,men i samma takt som i omvärlden. Ömsesidighetskall gälla för att skapa rättvisakonkurrensförutsättningar.Uppslutningen kring det livsmedelspolitiskabeslutet var stor. Samtliga riksdagspartier, utommiljöpartiet, stod bakom beslutet. Den bredauppslutningen kring beslutet var viktig ochvärdefull och borde skapa förutsättningar för enlångsiktigt hållbar jordbrukspolitik.Det livsmedelspolitiska beslutet var enkompromiss. Vi moderater tvingades därför attavstå från en del av våra ursprungliga förslag. Somexempel kan nämnas att vi föredragit större insatserav olika stimulansåtgärder i syfte att varaktigt föraarealer ur livsmedelsproduktionen. Det skullesnabbare leda till bättre balans också inomspannmålsproduktionen, lägre exportkostnaderoch bättre lönsamhet.Om avregleringen skall kunna genomföras på ettframgångsrikt sätt fordras att tydliga och klarasignaler sänds till jordbruksnäringen. Tyvärr kankonstateras att det fortfarande, snart sex månaderefter beslutet, på flera områden råder oklarhet ochoro ute bland lantbrukarna om vad som gäller.De kommande åren blir avgörande för den svenskajordbruksnäringens fortsatta utveckling. Detjordbrukspolitiska beslutet måste leda till att nyaproduktionsalternativ etableras. Skallomställningen lyckas måste riksdagensjordbrukspolitiska beslut i grunden ligga fast. Därbrister i informationen till lantbrukarna nu råder,måste regering och berörda myndigheter snabbt geklara besked.Beslutet innebar bl.a. att det av statengaranterade inlösenpriset på spannmål successivtskulle trappas ned. Detta skulle, såvittomställningen blir framgångsrik, dock kunnainnebära en prisnivå med bibehållen lönsamhet.Årets spannmålsskörd har dock blivit större änberäknat. beslutaderegeringen därför att medge jordbruksnämnden atthöja prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel med . Höjningen avprisregleringsavgiften syftade till att täckaunderskottet i spannmålsregleringen. Det harockså blivit utskottets förslag. Detta leder till attlantbrukarna nu drabbas av avgiftshöjningar somtvingar dem att betala ytterligare 120 milj. kr. omåret till spannmålsregleringen.I propositionen, med förslag om tilläggsbudget,framhölls att ''finansieringen av underskottet ispannmålsregleringen bör belasta de jordbrukaresom producerar spannmål, dvs. som bidragit tillöverskottsproduktionen och fått del avmerintäkterna. ''Vi moderater vänder oss mot detta resonemang.Riksdagen fastställde inlösenpriset för spannmål dåvi tog beslutet om livsmedelspolitiken. Den avutskottet nu förordade höjningen innebär ett avstegfrån riksdagsbeslutet. Dessutom kommerhöjningen av prisregleringsavgiften att drabba allade lantbrukare som använder bekämpningsmedeloch handelsgödsel. Detta innebär att ävenlantbrukare som inte odlar spannmål kommer atttvingas bekosta underskottet ispannmålsregleringen. Detta är orättfärdigt.Potatisodlare, betodlare och lantbrukare med gräs-och vallodlingar kommer också att drabbas avden höjda avgiften. Vi anser att höjningen innebäratt jordbruksnäringens villkor förändras iförhållande till de villkor som gällde då riksdagenfastställde jordbruksbeslutet. Ytterligare en pålagadrabbar näringen.Jag vill i sammanhanget notera vad majoriteten imiljöavgiftsberedningen sade i sitt slutbetänkande.Man menar där att några större förändringar iavgiftssystemet inte skall göras. Man bör varaförsiktig. Man sade också när det gällerbekämpningsmedlen att den osäkerhet som harredovisats talar mot att införa alltför höga avgifteroch att man därför bör vara försiktig.Herr talman! Jordbrukarna har i samband medriksdagens omställningsbeslut fått en klarsignal om en långsiktig politik. ändrar man pådet. Det är därför mycket förvånande attregeringen nu gett dessa nya signaler och heltplötsligt, mot alla tidigare givna signaler, avsevärthöjer prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel.Vi anser att denna åtgärd strider mot möjligheternaatt inleda en harmonisering med EG. I ett läge dåEES-förhandlingarna går mot sitt slut och Sverigenu tar de första stegen till ett medlemskap i regeringen om nya avgifter på jordbruketsområde, som försämrar vår konkurrenssituationgentemot framför allt . Detta ärolyckligt och skadligt för möjligheterna att klaraanpassningen till omvärlden.Prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör därför sänkas till dentidigare nivån, dvs. den nivå som gällde innanregeringen kom med sitt beslut den 1 november1990.Riksdagen borde med denna bakgrund besluta attden rörliga kredit som statens jordbruksnämnddisponerar för ändamålet inomjordbruksregleringen och regleringen avsockernäringen höjs så att den täcker underskottet.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 ibetänkandet undertecknad av oss moderater ochockså av centerpartister som i utskottet anslutit sigtill vårt yrkande.Anf. 92 ():Herr talman! För tämligen exakt ett halvår sedanfattade ett beslut om en nylivsmedelspolitik. Detta beslut innebar, som IngvarEriksson har sagt, att vi i motsats till vad somtidigare varit brukligt i beslutade omspannmålspriser att gälla ,pris på , , . Det härvar en uppgörelse mellan samhället och böndernainför en förestående mycket omfattande förändringav jordbrukspolitiken, en förändring som kommeratt vara påfrestande i väldigt många sammanhang.I det här läget krävs det naturligtvis att de beskedsom ges från riksdag och regering står sig från detena året till det andra. När vi uppnådde en bredenighet i jordbruksutskottet inför beslutet sade viatt det var väldigt viktigt. När vi har denna enighetkan vi lita på att beslutet håller, inte bara från ettår till ett annat utan också från en valperiod till enannan.Det har varit en ovanligt bra skörd, det är sant.Jordbruksministern säger i propositionen att denhär skörden kombinerad med ovanligt lågavärldsmarknadspriser gör att underskottet ispannmålskassan ökar. Det leder till betydandeproblem när det gäller finansieringen. Så sägerjordbruksministern att det här skall jordbrukarnavara med om att betala.En mycket viktig del i jordbruksreformen var skulle gå från ett regleringssystem till ettsystem där jordbrukarna blir mer företagare. Iföretagandet ligger att man får ta den skörd det blir.Nu lägger man fram ett förslag att höjaregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel därför att skörden var bra.Jag tycker att en intressant fråga att ställa sig, elleregentligen att ställa till regeringspartiet ochutskottsmajoriteten, i det här sammanhanget är:Om det hade blivit en mindre skörd än normalt,hade man i så fall i det läget sänktregleringsavgifterna? Om det skulle bli enmindre skörd än normalt, kan vi då förvänta oss drar ner regleringsavgifterna, kanske underden nivå som vi har ? För det är väl på det visetman skall se det hela? Men det här är mesthypotetiskt, för då har vi avskaffatregleringsavgifterna. Då är regleringsavgiften enmiljöavgift som det inte går att ändra på.Det här är måhända inte någon jättefråga. Dethandlar om 120 miljoner som kommer attligga kvar in och därmed naturligtvis blitill mer pengar. Men principiellt är den viktig,därför att den innebär att tilltron till regeringen närdet gäller att stå fast vid principerna i detjordbrukspolitiska beslutet minskar än mer. Det ärdärför som vi från , för att man i alla fallskall ha tilltro till , vill i reservation 1 slåfast att det här är ett avsteg från riksdagsbeslutetom livsmedelspolitiken. Jag yrkar bifall tillreservation 1. Jag tycker att denna princip är detviktigaste.Vidare yrkar jag bifall till reservation 2, somegentligen är en följd av den förra, innebärande attavgiften, om man inte tycker att den skall höjas,borde ligga på den nivå som den tidigare låg på.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tycker inte att man är uppriktignär man från reservanternas sida hävdar att enhöjning av gödselmedelsavgifterna för att täcka deökade kostnaderna för ett överskott av spannmålinnebär ett avsteg från den storajordbruksuppgörelse som träffades . Detfinns ingenstans skrivet, det vill jag upplysareservanternas företrädare om, att det inte skullevara möjligt att i vissa situationer höja eller sänkagödselmedelsavgifterna. Det kan man göra utan attdet skall betraktas som ett avsteg frånjordbruksuppgörelsen . Jag känner enmycket stor tillfredsställelse över att vi enhälligtkunde ro jordbruksreformen i land i , omvi bortser från . Jag tycker att det ärväldigt viktigt att -- utskottets ordförande sade detockså -- vi håller fast vid den. Då får man inte gå utmed anklagelser och hävda att vi nu försöker gåifrån den. Det är väldigt viktigt som sagt att vi hållerfast vid den.Om det nu skulle vara, som ni säger, ett avsteg,varför pekade ni inte i samma reservation på attockså regeringen har gjort ett avsteg frånriksdagsbeslutet. Det sades också att man inteskulle ställa ytterligare budgetmedel till förfogandeför spannmålsreglering under innevarandebudgetår. Men ställs en räntefri rörlig kredit tilljordbruksnämndens förfogande för att täckakostnaderna. Det belastar självfallet statsbudgetenytterligare.Nu till saken: Om det nu visar sig att kostnadernaför att sälja årets skörd är ca 1 000 miljoner mer änvad man har beräknat, därtill till största delenberoende på att vi har fått en ökadspannmålsvolym, att vi har fått en bra skörd, dåmåste det finnas någon som tar hem vinsten. Det är ju spannmålsodlare, somkan sälja sin spannmål till ett i förväg fastställt pris,oavsett hur stor volymen är. Det är då man skallsälja i andra hand som problemen uppstår. Det harvarit det stora problemet under en lång rad av åroch egentligen ledde till att vi måste se över hela vårjordbrukspolitik och hela regleringssystemet. Jagvill inte påstå att ni som företräder reservanternaskulle tala i egen sak, men nog tillhör ni bådavinnarna på grund av den goda skörden. Är det dåinte rättvist att också vinnarna är med och betalaren del av kostnaderna för överskottet och att maninte bara lägger över dessa på konsumenterna?Herr talman! Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 94 ():Herr talman! Det är naturligtvis riktigt attkostnaderna för exporten ökar mycket omexporten, med rådande världsmarknadspriser,ökar. Men det är inte det vi talar om, utan det vitalar om är att beslutet innebar att regeringen skulleta ansvaret för att exportera spannmålen under denhär perioden. Då skall man inte i efterhanddiskutera detta med denna grupp och säga: Var nuföretagare, ta chanser och risker.Håkan vågade inte svara på den frågasom jag ställde i mitt första anförande: Haderegeringen sänkt den här avgiften om skörden hadeblivit liten? Jag har mycket svårt att tro attregeringen hade gjort det.Jag skall göra en kommentar om den rent formellafrågan. Det som regeringen har gjort är inteformellt oriktigt. På den punkten kan jag hålla medHåkan . Däremot är det moraliskt ochprincipiellt förkastligt.Anf. 95 ():Herr talman! Detta innebär ett principiellt avsteg,. Regeringen har gjort dettaavsteg trots att den har bundit upp sig i detbetänkande som vi kompromissade om. Det tyckerjag att man bör ha klart för sig. Jag vill också erinraom vikten av att jordbruksnäringen genom de härökade avgifterna belastas med ytterligare ökadekostnader som sedda i konkurrensperspektivet närdet gäller omvärlden är mycket olyckliga. Vibetecknar det som mycket allvarligt att man underden här perioden ökar kostnaderna ytterligare ochdessutom säger att det drabbar just dem somproducerat överskottet. Men det drabbar de facto,, många andra bönder som inteproducerar spannmål.Anf. 96 ():Herr talman! Jo, utskottets ordförande, vi talar omatt vi mot tidigare beräkningar och prognoser harfått en betydligt större spannmålsskörd än vihade räknat med och de problem som det innebäratt sälja ut detta på världsmarknaden när det är sålåga priser där. Då måste regeringen på något sätthandla. Vi ställer krav på att regleringskassan skallsälja ut spannmål. Vi ställer också krav på attjordbrukarna skall ha sin del. Men när det uppstårbrist i kassan måste man på något sätt komma tillrätta med denna brist.Jag vill svara på fråga att det ärhelt klart, att om vi hade fått en dåligspannmålsskörd och inte hade haft någonexportvolym, hade vi kunnat sänkaförmalningsavgiften. vill jag inte påstå att heladenna förmalningsavgift skulle ha gått tilljordbrukarna, eftersom konsumenterna är med ochbetalar. Då tycker jag att man åtminstone bordedela på detta. Samma sak görs när budgetmedel tasi anspråk för att täcka räntekostnader för rörligakrediter. Då tar skattebetalarna ochkonsumenterna en del. Men jag vill än en gång sägaatt det inte är mer än rätt att också vinnarna i åretsskörd tar sin del, eftersom det är helt klart att detär lönsamt för jordbrukarna om de får en bra skörd.Men vi skall dessutom komma ihåg att det också ärberoende av handelsgödselmedel och kväve somanvänds på de åkrar där man odlar spannmål. Nihar ju i andra sammanhang föreslagit att vi skallinföra miljöavgifter. Varför säger ni då nej när ensådan införs beträffande jordbruket. När det gällervåra vattendrag är ju kväveläckagen i jordbruketden största föroreningskällan.Anf. 97 ():Herr talman! Det är ju uppenbart att lönsamhetenblir bättre för jordbruket om skörden blir stor. Detbehöver vi inte diskutera i . Det är ensjälvklarhet. Men vad vi diskuterar i ärde regler som vi fastlade i beslutet för ett halvårsedan och som skulle gälla under den här perioden.Nu utnyttjar regeringen egentligen ett hål som viinte observerade och som vi inte diskuterade dengången. Vi täppte inte till hålet, och därför sägerjag att regeringen formellt inte har gjort något fel,men den har gjort en förändring som inte varförutsedd i beslutet. Jag tror att det är mycketosäkert om regeringen hade gått åt andra hållet,. Så väl tror jag mig kännajordbruksministern och regeringen på denpunkten.Anf. 98 ():Herr talman! Vi anser att beslut måsteföljas. Det är därför som vi har motionerat ochprotesterat mot regeringens handling. Vi menar attingenting är viktigare än att upprätthållatrovärdigheten just i den viktigaomställningsprocess som svenskt jordbruk nu stårinför. Därför vill jag än en gång understryka viktenav att sådana förslag inte upprepas.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkanden /91:JoU15, JoU16 och betänkande 15Mom. 2 (handlingsprogram för utveckling avmiljövänligare typer av batterier)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot18 för reservation 2 av . 8ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (insamlingsnivåer)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot53 för reservation 4 av m.fl. 10ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (lagförslaget)Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot60 för reservation 6 av m.fl.Mom. 7 (styrande miljöavgifter m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot39 för reservation 8 av . 26ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (återvinningspremie)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot38 för reservation 9 av ochLennart Brunander. 2 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 10 (inarbetande av lagen i övrigmiljölagstiftning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 11 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 11 (miljöorganisationernas representation)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot18 för reservation 12 av momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU16Mom. 2 (utbyggnad av kollektivtrafiken m.m.)Först biträddes reservation 3 av 28 röster mot 20 för reservation 4 av MarianneSamuelsson. 259 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 2 av och med 44 röster mot38 för reservation 3 av . 225ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 233röster mot 75 för reservation 2 av . 4 (områdesavgifter och miljöavgifter m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot37 för reservation 6 av . 8 (sommiljöskyddsområde)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot38 för reservation 10 av ochMarianne Samuelsson.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU19Mom. 1 (uttalande om innebörden av riksdagenslivsmedelspolitiska beslut)Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot36 för reservation 1 av ochLennart Brunander. 32 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 2, 3 och 5 (sänkning avprisregleringsavgifterna, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot97 för reservation 2 av m.fl.Mom. 4Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, skatteutskottets betänkandenSkU6, SkU7 ocoh SkU8, näringsutskottetsbetänkanden NU12, NU16 och NU17,betänkande KU18 samtfinansutskottets betänkande FiU8, beslötkammaren på förslag av talmannen, att de fickföretas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § Fastighetstaxering av lantbrukFöredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU6 Fastighetstaxering av lantbruk(prop. 1990/91:47).Anf. 99 ():Herr talman! Aldrig någonsin har så stor osäkerhetrått inför en fastighetstaxering som årstaxering av lantbruk. Osäkerheten berornaturligtvis på den avreglering av jordbruket sombeslutades och som kommer att väsentligtpåverka lönsamhet, prissättning och efterfrågan.Hur detta kommer att påverka det marknadsvärdesom ligger till grund för det taxeringsvärde somskall åsättas en jordbruksfastighet vet vi , i slutetav , inte mycket om. Det naturliga, logiska ochrättvisa vore att uppskjuta taxeringen till 1996, dåsituationen har klarnat. Eftersom marknadsvärdetskall baseras på försäljningarna andra året företaxeringsåret skulle taxeringsvärdegrundas på prisnivån 1994. kanman klart utläsa hur avregleringen har påverkatmarknaden.Herr talman! Med det sagda yrkar jag bifall tillreservation nr 1.Enligt min uppfattning är det som inte står i denproposition som utgör bakgrund till dettabetänkande intressantare än det som står där. Detsom står i propositionen rör vissa ändringar ivärderingsförfarandet samt några förenklingar förde mindre lantbruksenheterna. Däremot finns intenågra som helst förslag med anledning avjordbrukets avreglering, och detta äranmärkningsvärt. Speciellt finns det anledning attkritisera att inga förslag finns när det gäller attfastställa det marknadsvärde som skall ligga tillgrund för taxeringsvärdet. Liksom tidigare skallmarknadsvärdet beräknas i första hand medledning av det genomsnittliga prisläget under andraåret före taxeringsåret, i detta fall alltså 1990.Självfallet måste, enligt min uppfattning, alldelesspeciellt efter avregleringen, större hänsyn tas fastighets avkastningsförmåga än till ettmarknadsvärde, som alltså har fastställts tidigare.Skälen härtill är flera:1. Avkastningsvärdering används vid prövning avförvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen.2. Köpeskillingsstatistiken som används för atträkna fram marknadsvärdet är osäker i och med atten liten del av jorden och skogen omsätts på öppnamarknaden. Detta gäller speciellt skog, där förvärvofta har karaktären av köp av rotpost.3. En annan svaghet med denna statistik är attsläktköp undantagits, trots att de oftast är baseradepå en seriös beräkning av fastighetsvärdet.4. Denna köpeskillingsstatistik gäller ,innan avregleringen beslutadesav riksdagen.Det är fullkomligt givet att denna avreglering måstemedföra prisfall på fastigheterna, något som ocksånoteras i vårens proposition omlivsmedelspolitiken. Även skatteutskottetsmajoritet tillstår detta, men lika litet somregeringen vill man ta hänsyn till detta självklaraskäl när det gäller att få fram ett rättvisandetaxeringsvärde.Om man nu inte vill gå med på någon lättnad, somborde ha föranletts av jordbrukets avreglering,borde man åtminstone i logikens namn medverkatill ökade möjligheter för omtaxering. Någonlättnad av nuvarande regler har alltså inte skett.Fortfarande kan särskild fastighetstaxering ske omfastighetens beskaffenhet påtagligt ändrats. Vi haremellertid beklagligtvis inte fått gehör för detganska självklara kravet på att sjunkandemarknadsvärde skulle vara en tillräcklig grund föromtaxering. Att omställningen kan ske under enföljd av år understryker ytterligare detta krav.Det finns anledning att kommentera ytterligarenågra punkter i betänkandet. Det har framkommitatt småhus med tomtmark som ingår ilantbruksenhet betalas med ett högre pris än omsmåhus och tomt hade varit en självständig enhet.Detta förhållande föreslås i propositionen få ge fulltutslag i det nya taxeringsvärdet. Att dennaprisskillnad får slå igenom fullt ut anser vi varafelaktigt av två skäl:1. Prisskillnaden beror säkerligen i storutsträckning på det förhållandet att kostnadernaför reparation och underhåll av bostad påjordbruksfastighet varit avdragsgilla menfr.o.m. kommande årsskifte inte är det.2. Ett underskott på jordbruksfastighet är t.o.m. iår kvittningsbart mot tjänsteinkomst, en regel somnu försvinner, till stor nackdel för mångadeltidsjordbrukare. Avdragsmöjligheten harnaturligtvis verkat prishöjande.Det är också anmärkningsvärt att propositioneninte tar upp de problem som avregleringen medföljande omställning kommer att medföra när detgäller fastställande av ägoslag. Stora beloppkommer att betalas ut för som ställs omtill annan produktion än livsmedel. Dennaåkermark måste då få en annan klassificering, ochdå också sänkt taxeringsvärde. Som exempel kananges att som ställs om till permanentbetesmark inte får tillföras gödningsmedel.Därmed kommer denna mark att ha en väsentligtsämre växtkraft. Sådan mark borde inte klassassom , även om det är formellt riktigt attden går att plöja -- något som är en förutsättning föratt mark skall klassas som åker.Avslutningsvis kan jag nämna att vår sistareservation, nr 10, tar upp kravet på att ej genomen alltför kraftig höjning av taxeringsvärdetförsvåra eller omöjliggöra bevarande av viktigakulturbyggnader.Herr talman!