prot · GE0936 · 1990-11-30 00:00:00 — Vi har beslutat att försöka klaraen del av den flyktingsituation som --har åstadkommit, men det är inte 100miljoner utan ett fåtal -- jag tror det är 3 miljoner --som särskilt avsatts för Turkiet.Svaret på fråga två är: Varje asylansökan prövas avstatens invandrarverk, som självständigt fattarbeslut.Sedan har jag hört av min medarbetare här att detdär med krigsregion inte heller är riktigt klart, mendet skall vi reda ut. Jag förstår nu efter RagnhildPohankas inlägg vad menar.Svaret på den fjärde frågan är: deltar sombekant endast i bojkotter som tillkommit genombeslut i FNs säkerhetsråd.Ragnhild Pohanka talade om mig som representantför majoritetspartiet i . Jag vill inte se detsom uttryck för slarv utan hellre som uttryck förönsketänkande eller för att ärsynsk och går händelserna i förväg.Anf. 21 ():Herr talman! Det var ju också ett grepp -- att pekapå , precis som om vi hade haft sammamöjlighet att påverka utvecklingen i öststaternasom vi har när det gäller ! finns medi , finns med i ESK-processen.Vi har möjlighet att i olika fora ta upp ochprotestera mot hur behandlar sin storaminoritet.Jag kan på intet sätt förstå när det gäller utvecklingen i ,eftersom det inte går att peka på någon som helstförbättring. Det man ser är försämringar. I onsdagsarresterades ansvarige utgivaren för tidningenDeng. arresterades återigen författarenIsmail Besikci. Rättssystmet där fungerar inte somvårt rättssystem, utan de togs direkt tillsäkerhetsdomstolen, som själv både åtalar, görförundersökning och dömer. Tidningsredaktörendömdes till och . Detta hände iIstanbul, och det är inte fråga om s.k. terrorister,utan det är fråga om författare, intellektuella ochjournalister som man fängslar med hjälp av de nyalagarna 424 och 425 från i år.När det gäller lagstiftningen i är det intefråga om att man håller på och förbättrar lagar.Man har kraftigt försämrat lagarna.Anf. 22 ():Herr talman! Självfallet anser jag också min utrikesminister. Utrikesministernföreträder i det här fallet även vårt parti. Ihastigheten blev formuleringen den.Min avsikt med interpellationen var naturligtvis attfå svar på alla mina frågor -- men jag väntar mignaturligtvis inte svar på den som det blev enfelskrivning i; den var fatal.Medan vi väntar och iakttar torteras ochdödas tusentals vuxna och barn. Det kan man intebara passivt åse i land efter land. Det finns andraländer där det är på ett liknande sätt. Iblandingriper mycket aktivt, och det tycker jag ärutmärkt. Det har vi gjort bl.a. i Palestinakonfliktenoch på en del andra håll. ligger så nära oss,och vi kan ingripa på internationell nivå. Vi kanockså ingripa själva när det gällerhandelsförbindelser, flyktingpolitik och bistånd.Min uppgift om 100 miljoner fick jag från ettpressmeddelande om att man på grund avGulfkrisen har skickat 100 miljoner i bistånd tillländerna runt omkring, bl.a. . Att det baravar 3 miljoner till framgick inte avpressmeddelandet. Där angavs ingen siffra förTurkiet, så den uppgiften kan jag inte motsäga.Den upptrappning som har skett framför allt i vårasmen även är oerhörd. varman i på väg mot att behandla kurderna påsamma sätt som i , men kan det sägas varaett faktum. Även gas har använts, inte i denutsträckning som skett i , men man har alltsåäven använt gas. Vår handfallenhet när det gälldeIrak tror jag har påverkat att trappa upp.När blickarna internationellt helt är riktade motSaddam och kan man göra saker iTurkiet utan att det internationella samfundetreagerar på ett riktigt sätt.På en massa sätt står vi närmare än de andraländerna i det här området. Därför skulle vi kunnagöra så mycket mer. Vi väntar fortfarande på attSverige skall agera -- inte lyssna, iaktta och hoppasutan göra någonting!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1990/91:83 om JAS-projektetAnf. 23 Försvarsminister ():Herr talman! har ställtföljande frågor till mig om JAS-projektet.1. Är det fastställt att skall fullföljasoch att det endast är fråga om att förhandla omvillkoren för leveranserna?2. Finns det några problem främst ursäkerhetssynpunkt med den första leveransen om30 flygplan?3. Om det skulle visa sig att rimliga leveransvillkorinte kan erhållas inom skälig tid genomförhandlingar, vilken beredskap har då regeringenatt på annat sätt förse flygvapnet med leverans averforderliga flygplan?4. Finns något formellt hinder att häva ingångnaJAS-avtal?5. På vilket sätt påverkar den förändrade hotbildenmot ?Jag vill inledningsvis hänvisa till det beslut somregeringen har fattat omfortsatt inriktning av . Regeringensbeslut innebär att något beslut om beställning avdelserie 2 inte är aktuellt i närtid. Regeringen delarförsvarets materielverks bedömning, somredovisats till regeringen, attytterligare flygutprovning behöver genomföras ochatt fastare åtaganden från innan en beställning av delserie 2 kan ske.Det är följaktligen inte fastställt att JAS-projektetskall fullföljas, men det är regeringensavsikt att om godtagbar teknisk säkerhet förflygplanen kan garanteras och rimliga villkor kanuppnås i kontrakten med , såbör projektet fullföljas.Hans Göran har vidare frågat mig om detfinns några problem ur säkerhetssynpunkt med de30 första flygplanen. Den pågåendeflygutprovningen med provflygplan syftar bl.a. tillatt göra JAS till ett flygsäkert flygplan iserieutförande. Flygutprovningen kommer att pågåminst till. I flygutprovningen koncentrerasarbetet inledningsvis på utprovning avgrundflygplanets prestanda och flygsäkerhet.De flygsäkerhetsproblem som fanns i det förstaJAS-flygplanets styrstystem har enligt försvaretsmaterielverk eliminerats i den version som nuflyger i det andra provflygplanet. Vi kommer intefrån statens sida att acceptera någon leverans avserieflygplan utan att flygplanetär utprovat, användbart och fullt flygsäkert. Dettagäller även de 30 första flygplanen i delserie 1.Hans Göran frågar också vilken beredskapregeringen har att förse flygvapnet med andraflygplan om JAS inte skulle komma att anskaffas.På denna punkt skulle jag vilja säga att regeringenredan tidigare har infordrat och erhållit underlagsom visar hur kombinationer av livstidsförlängningav befintliga flygplan och köp av utländska systemskulle kunna tillgodose flygvapnets behov.Överbefälhavaren har senast i jauari 1989 redovisaten jämförelse mellan JAS-anskaffning och köp avutländska system. I den jämförelsen förordadeöverbefälhavaren en fortsatt anskaffning av JAS39. De genomförda utredningarna ger ossgod beredskap att, om så krävs, med kort varselstarta undersökningar av andra alternativ förflygvapnets flygplansförsörjning. Vi har denberedskap som efterfrågar.Vidare har frågat mig om detfinns något formellt hinder att häva ingångna . All försvarsmateriel som upphandlas har ikontrakten väldefinerade hävnings- ochavbeställningsklausuler. innebär ingetundantag i detta avseende. Det är noggrant reglerati avtalet hur ett avbrytande av projektet skallregleras om staten eller industrin väljer att brytakontraktet. Svaret på denna fråga är följaktligennej.Avslutningsvis har frågat mighur den förändrade hotbilden mot påverkarJAS-projektet. Självfallet påverkar en förändradsäkerhetspolitisk miljö försvaret och därmed ävende system som ingår i försvaret. Densäkerhetspolitiska miljön har genomgåttdramatiska förändringar . Vi tycksfå en gynnsammare politisk och militär situation iEuropa än genom det ändrade öst--väst-mönstret och den påtagliga nedrustingen iCentraleuropa. Det är utomordentligt glädjande.Samtidigt måste man vara medveten om att denmilitära kapaciteten hos stormakterna inte hargenomgått eller för den delen synes genomgå någonmotsvarande positiv förändring i vårt närområde iNordvästeuropa. Det vi dock kan slå fast är att degenerella förutsättningarna för ett stort upplagtangrepp mot med kort förvarning minskar.Detta innebär inte att vi kan sänka garden iluftförsvaret. Ett starkt luftförsvar är av storbetydelse för att vi i fredstid och neutralitet skallkunna hävda vårt territorium och för att ge ossmöjlighet att mobilisera vårt värnpliktsförsvar närvi angrips. Behovet av ett starkt luftförsvar harunder också förstärkts genom attden militärtekniska utvecklingen gynnatstridskrafternas rörlighet och transporter genomluften.I ett starkt svenskt luftförsvar utgör ettrobotbestyckat jaktflyg den viktigastekomponenten. Olika former av markbundetluftvärn med robotar och kanoner är andra viktigaluftförsvarskomponenter. Vårt jaktflyg består i dagav åtta divisioner JA 37 och tre divisioner . De övriga flygplanen kan medbegränsad funktion delta i luftförsvaret. JAS 39Gripens viktigaste funktion blir att ingå i vårtluftförsvar och stegvisbörja ersätta de äldsta flygplanen. Det slutligaantalet JAS 39 som kan komma attanskaffas får vi avgöra i kommande försvarsbeslut.Anf. 24 HANS ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret.Jag konstaterar med tillfredsställelseatt det inte är fastställt att skallfullföljas,att detta även gäller beställningen av den förstaserien om 30 JAS-plan utan att flygplanet ärutprovat, användbart och fullt flygsäkert,att inga formella hinder finns att häva ingångnaJAS-avtal,att god beredskap finns för att snabbt tillgodoseflygvapnets flygplansförsörjning i händelse inte fullföljs,att hotbilden mot i väsentliga hänseendenförändrats i gynnsam riktning, vilket även påverkarJAS-projeketet.Redan dessa konkreta svar ger anledning till enomprövning av hela JAS-projektet.Till detta kommer en rad väsentliga faktorer somgör att en avveckling av hela projektet börbeslutas.Sverige har inte råd att fullfölja projektet inuvarande ekonomiska situation, som inte kanberäknas genomgå snara förändringar utan krävermycket betydande besparingar under avsevärd tid.Kostnaderna för har oavbrutet ökat.Det finns inget som talar för att så inte blir falletäven . Företrädare för --JAS-gruppenhar klart uttalat: ''Vi kommer inte att satsa meregna pengar, vi har satsat 460 miljoner. ''Det kan visserligen sägas att detta belopp till någondel kan vara förhandlingsbart, men det torde varamarginellt, då det enligt nuvarande beräkningar rörsig om kostnader mellan 50 och 60 miljarder förhela projektet, varav hitintills endast 12 miljarderbetalats av staten.Vad gäller de 30 redan beställda flygplanen medgerIG-JAS att man kringleveransen 1993 sänker planens prestanda mer änplanerat. har JAS flugit endast 29 gånger avett nödvändigt program på ca 2 000 provflygningar.Den 2 februari 1989 under den sjätteprovflygningen kraschlandade ett JAS-plan införTVs kameror medförande en förlust på ca 1,5miljarder kronor och flygstopp i 15 månader.Försvarsministern säger att flygprovningen efteralla allvarliga försummelser och incidenter skallpågå minst , vilket betyder att denskall pågå till 1995. Detta kan ur försvarssynpunktinte anses vara ändamålsenligt.Leveransförseningarna uppgår redan till ,och ingen kan bortse från att det finns en påtagligrisk för att de fortsätter.En nedläggning av hotar inte Saab-Scanias satsning på flygplanen och Saab2000. Det beskedet gav koncernchefenGeorg Karnsund. Hotet mot den civilaflygplanstillverkningen har tidigare utgjort ettmycket viktigt skäl för fullföljandet av det militäraJAS-projektet. Detta gäller sålunda inte längre.Sverige har ett starkt luftförsvar och har enligtförsvarsministern god beredskap att förnya detäven utan JAS. Vi har 49 stridsflygplan per miljoninvånare, det överlägset största flygvapnet blandneutrala industriländer.Försvarsministern säger att den militärakapaciteten i inte synes genomgåsamma positiva förändring som i andra delar avEuropa. Det är hög tid att tar initiativ i ensådan riktning. Jag har här i efterlystdetta och frågade försvarsministern redan i vårasom regeringen var beredd att ta någotnedrustningsinitiativ i vår egen region. Fråganöverlämnades till och besvarades avutrikesministern här i kammaren. Men initiativenlyser fortfarande med sin frånvaro.Jag kan glädja med att tala om attNorges nye försvarsminister nyligenuttalade sig för en norsk nedrustning och sade:''Om går in för en omfattande nedrustningär detta inte alls oroväckande för . Vi skullese ett sådant steg endast som ett naturligt led i denallmänna omvärderingen av säkerhetsläget.Natolandet goda relationer med USAborde skapa goda förutsättningar för ennedrustning också i . ''Tyvärr kan jag inte finna annat än att beskrivningenav hotbilden och säkerhetsläget alltför mycket går igamla invanda hjulspår. Den synes inte grunda sigpå det nytänkande som den internationellautvecklingen på nedrustningsområdet geranledning till och som kan medföra nedrustningockså i Nordvästeuropa.Jag tror att , som med rätta uttalatsin stora oro över hantering av JAS-gruppen, inser att det inte är möjligt att få defastare åtaganden, garantier för flygsäkerhet ochrimliga villkor, som ovillkorligen krävs.Regeringens uppdrag till försvarets materielverkbör förändras. Vad jag anfört utgör sammantagetgoda skäl för att förslag framläggs till enavveckling av . Det finns godaförutsättningar för detta. Det är angeläget att detgörs på sådant sätt att även verksamma åtgärdervidtas för att det kan ske med bevarandet avsysselsättningen för berörda grupper av anställdainom JAS-projektet.Förtroendet för är undergrävt hosen bred majoritet av det svenska folket. Enavveckling skulle få starkt folkligt stöd. Ett sådantstöd är också möjligt att uppnå här i riksdagen.Anf. 25 ():Fru talman! Jag instämmer gärna i det Hans GöranFranck sade när han kommenteradeförsvarsministerns svar. Även jag har funderat enhel del kring och frågat om JAS-planet verkligen behövs. Låt mig utveckla minasynpunkter något ytterligare. När det gäller ett sådyrt projekt som detta måste det ju göras ennoggrann prövning.Det måste bero på utvecklingen i vår omvärld omJAS-planet behövs. Man kan spekulera i olikahändelseförlopp. Om går med i EG, vilketför dagen tycks vara så populärt, blir det mestrationellt att ha samma flygplan som finns inomEG. Det är franska Rafale med över 600provflygningar och i luften.Det planet har likvärdiga eller t.o.m. bättreprestanda än de som planeras för JAS och priset ärungefär detsamma. Det pågår också en utvecklingav , som väl inte heller stårJAS efter. Trots hjälp av amerikansk och franskexpertis befinner sig i detta tillståndav ökande förseningar och fördyringar. Det kaninte vara rationellt med JAS om vi blir med i EG.Man kan också tänka sig en annan utveckling iEuropa. Om den blir som de grönaagerar för och hoppas på, dvs. där alla ländersamarbetar genom ESK, ECE och påviktiga områden, men länderna har kvar sinsjälvtillit vad gäller basförsörjningen och sittsjälvbestämmande med respekt för internationellaavtal, då behövs inget attackflyg. Möjligen behövsnågra jakt- och spaningsplan. Vi skall komma ihågatt räcker ännu i 15--20 år.Man kan också tänka sig en tredje utveckling,nämligen en utveckling mot kaos och konflikter iEuropa. Då krävs att har förmåga attupprätthålla sin neutralitet och förmåga att hjälpaflyktingar och arbeta med internationellräddningstjänst. Vidare behövs en militärberedskap och förmåga att försvara ett stortterritorium med en liten befolkning. Då kan vi intesatsa en tredjedel av försvarsbudgeten på 140stridsflygplan som är helt beroende av amerikanskteknologi. Det hjälper inte. Då behöver vi enallmän värntjänst och beredskap för att vara förstvid varje angrepp och ha rätt beväpnademänniskor, dvs. ett tätt territorialförsvar.140 JAS-plan kan skada eller slå ut flygplan ochfartyg samt anläggningar på andra sidan ,men de kan aldrig hindra eller effektivt avskräckaen folkrik armés inträngande i landet. JAS blirgökungen som kastar ut väsentliga delar av vårtförsvar utan att vi ens vet om den blir flygfärdig.För det fjärde kan man möjligen tänka sig att vikommer i konflikt med ett EG som blivit enaggressiv militärmakt. Möjligen skulle ettfungerande JAS-plan då vara av något värdeförutsatt att vi kan påräkna amerikansk hjälp.Även om man, som jag gör här, spekulerar i mångaolika europeiska utvecklingar är det svårt att senågot rationellt behov av JAS.Naturligtvis bidrar -- om det trotsalla dåliga odds tekniskt lyckas -- till attupprätthålla vår stolta flygartradition och tillsysselsättning i och annorstädes samt tillatt vidmakthålla flygteknisk kompetens. Men voredet inte mer rationellt att ta upp en tillverkning avhelikoptrar och små flygplan, som det ju finnsbehov av inom räddningstjänst och miljövård ochsom även kan bli viktiga delar i vår militäraberedskap? Har regeringen någon planering försådana alternativa beställningar hos svenskflygindustri?Anf. 26 ():Fru talman! Även jag är glad över en hel delklarlägganden som försvarsministern har gjort iinterpellationssvaret. För någon vecka sedanställde jag en fråga, men då fick jag inget svar alls.Därför är det bra att kunna återkomma i en någotmer utvecklad debatt. Jag skall ställa ytterligarenågra frågor.Jag delar uppfattning -- ochdet sägs också i nämnda handling -- att det avmånga skäl inte är aktuellt med detta projekt. Jagtycker det är bra att få veta att det är fullt möjligtatt fortsätta att använda de flygplan som vi redanhar om de underhålls och fräschas upp. Det sägsockså att det finns en beredskap för att köpa nyaflygplan om vi skulle behöva göra det.Jag vill också fråga: När är det att ge ettbesked? Att långhala frågor och att inte ge beskedfår ju mycket negativa konsekvenser, inte minst fördem som arbetar med detta projekt. Det skaparosäkerhet hos många. Jag vill därför veta omförsvarministern har någon tidsplan för när det ärmöjligt att fatta ett beslut. Enligt min uppfattningborde man naturligvis fatta beslut genast. Meneftersom jag har förstått att man i regeringskanslietännu inte riktigt delar min uppfattning, vill jag vetanär man tänker sig att göra nästa bedömning.I svaret står att ''om godtagbar teknisk säkerhet förflygplanen kan garanteras och rimliga villkor kanuppnås i kontrakten med såbör projektet fullföljas''. Vad är då ''rimligavillkor''? Det verkar vara ett väldigt tänjbartbegrepp. Efter vad jag har förstått av de villkor somhar funnits från början och av hur projektet sedanhar utvecklats, har det väl redan nu hänt så passmånga saker att det skulle vara fullt möjligt förregeringen att avbryta projektet utan att det för denskull på något sätt behöver sägas att man har gåttifrån de överenskommelser som man harträffat. är väl egentligentillräckliga skäl för att avbryta projektet.Om det nu inte finns några formella hinder för attavbryta projektet -- vilket det förmodligen intefinns -- vilka kostnader kommer att drabbastaten i det fall man väljer att avbryta nu och vilkablir kostnaderna om man väntar? Blir det intedyrare ju längre man väntar med att ta ställning idenna fråga?Hans Göran berörde de säkerhetspolitiskaaspekterna. Där säger försvarsministern att det intehar skett någon förändring i vårt närområde, dvs. Tyvärr är det delvis sant. Jagtycker dock att det inte är helt sant, för läget harändå förändrats om man ser på den totala bilden.Men problemet är att är så passivt i dettaläge och inte tar sådana fredsinitiativ,nedrustningsinitiativ och förhandlingsinitiativ somman skulle önska just för att se till attnedrustningarna och avspänningsprocessen fårsamma fart i som i Centraleuropa.Där vilar ett stort ansvar på regeringen. Under dentid som man avvaktar JAS-utvecklingen borde manse till att förflytta de eventuella militära hot somfinns så att det helt enkelt inte är nödvändigtmed denna typ av militära projekt. Jag undrarnaturligtvis varför man inte gör det.Vi har motionerat, interpelleratoch på alla upptänkliga sätt försökt förmåregeringen att ansluta sig till denna syn att manskall föra en aktiv nedrustningspolitik iNordvästeuropa. Men det råder en mycket märklighandlingsförlamning i dessa frågor.På frågan om vi har råd eller inte att bedriva dennatyp av projekt i vårt samhälle i dagens läge med denekonomiska situation som vi befinner oss i vill jagsvara att det naturligtvis är självklart att vi inte harråd. Det måste vi kunna konstatera även i en vidareram än att bara se på själva förvarsbudgetens ram.Vi måste agera samhällsekonomiskt. Är detförsvarbart över huvud taget att göra denna typ avinvesetringar i den samhällsekonomi som vibefinner oss i ? Det är här den stora opinionensyns utanför detta hus, i de politiska partierna, ikvinnoförbunden och i ungdomsförbunden -- föratt inte tala om fredsopinionen. Man anser att detinte är försvarbart att satsa på , närman tvingas att dra ner på barnomsorg,äldreomsorg, skolor, socialverksamhet, kultur osv.Man ställer dessa sociala verksamheter emot demilitära verksamheterna och konstaterar helt logiskoch riktigt att det faktiskt är samma pengar som detrör sig om, nämligen våra skattepengar. Man villuppenbarligen göra en annan politisk prioriteringän den som åtmistone har gjorts iregeringskansliet.Jag är helt övertygad om att det, om vi tog dennadebatt här , skulle finnas enöverväldigande majoritet för att avbryta . Jag undrar egentligen vem som hotasav en nedläggning. Vi har fått helt klart att detinte är den civila flygplansdelen. Det har självt talat om, vilket också är väldigtklargörande och bra. Då frågar jag: I vems intressefortgår detta projekt? Vad är det som hotar om vibeslutar om en nedläggning av projektet nu?Anf. 27 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill kommentera några av de inläggsom har gjorts här. Jag börjar med att erinra om attbakom JAS-beslutet här i stodriksdagens fyra stora partier. Inget av dessa partierhar mig veterligt ifrågasattdetta beslut. Denna ram tycker jag bör finnasmed -- åtminstone då denna frågapenetreras i . Ett flygplansprojekt är ettoerhört långsiktigt projekt. Det tar som bekantlång tid att utveckla. Det tar att färdigställa,och även flygplanens livstid är lång.När det gäller de konkreta frågorna kan jag alltidgöra den reflektion som jag har gjort vid någratidigare tillfällen när kommunister uppträder här italarstolen: Varför är kommunisterna så oerhörtintresserade av att skall försämra sittluftförsvar? Jag har ställt den frågan ,men jag har aldrig fått något svar.Jag blir litet undrande, när man i inlägg här -- detvar en annan talare -- hänvisar till ett NATO-landoch vad ett NATO-land kunde göra för bedömning.Jag har den mycket bestämda uppfattningen att detavgörande är de svenska behoven och den svenskariksdagens bedömning av vad vi skall ha förluftförsvar i detta land. Vi skall ta ställning till våraförsvarsfrågor utifrån våra egna bedömningar avvad vi är beredda att satsa för att försvara vårt finaland. Jag fäster därför inte särskilt stort avseendevid vare sig NATOs eller andra partersbedömningar av vad vi skall satsa på eller inte satsapå och vad vi i stället skall göra eller inte göra. Ensjälvständig och alliansfri politik förutsätter att visjälvständigt gör bedömningar ochställningstagande.Jag kan också konstatera att vårt luftförsvar,flygplan och flygstridskrafter, inte har genomgåttsådana positiva reduktioner som andra vapenslagoch truppslag har gjort. Min fråga kvarstårfortfarande: Vilket säkerhetspolitiskt svensktintresse finns för att i detta skede minska på detsvenska luftförsvarets kapacitet, när hela vårtsystem med allmän värnplikt och ettmobiliseringsförsvar förutsätter ett starkt svensktluftförsvar? Vi skall inte lita på någon annan. Viskall själva klara av att försvara vårt land.Det har av ett stort antal debattörer ''med storglädje'' talats om avbeställning, om behovet av JASoch andra alternativ. Ja, som jag har redovisat isvaret är alla andra utländska alternativ förnärvarande dyrare. Jag kunde aldrig tro att jag aven ledamot från socialdemokraterna, en frånmiljöpartiet och en skulle fåhöra att man är intresserad av utländska alternativ.Det skulle kosta skattebetalarna ännu mer pengarför att få motsvarande effekt. Ni får bestämma er:Antingen skall vi ha ett luftförsvar baserat påsvenska flygplan, och då skall vi försöka få fram dettill så låg kostnad som möjligt, eller ett luftförsvarbaserat på utländsk tillverkning och då kostar detännu mer.