prot · GE0925 · 1990-11-15 00:00:00 — Vårövertygelse är, att ett deltagande i det europeiskaintegrationsarbetet stärker våra möjligheter attföra reformarbetet vidare. ''I proposition 50 om ekonomin på medellång siktskriver regeringen att den ekonomiska politiken denärmaste åren med all kraft måste inriktas på attvaraktigt nedbringa inflationen och att dennauppgift måste överordnas andra ambitioner ochkrav. Jag tror att vi kan tolka detta hur vi vill.Jag har i min hand en skrivelse från rådspresidentenGuido , en rapport som han har ställt tillstatscheferna i det så sent som den27 oktober i år.Han beskriver där hur det nu inom EG finns enconsensus, en samstämmig uppfattning, om att detskall bildas en ekonomisk union. Det innebär skall bilda en ekonomisk union med en endavaluta och ha en valutapolitik som bygger påprisstabilitet. Valutapolitiken skall fastställas av enenda myndighet, som får bestämma penningpolitikoch räntepolitik för alla inom den ekonomiskaunionen.Detta innebär enligt att de enskilda staternassuveränitet i valuta- och skattepolitiska frågoröverlämnas till denna myndighet. Han hävdar attmålet för den nya samlade ekonomiska unionen ärprisstabilitet. Vid konflikter mellan prisstabilitetoch arbetslöshet skall prisstabiliteten ha företräde.Jag upprepar: Vid konflikter mellan prisstabilitetoch arbetslöshet skall prisstabiliteten ha företräde.Detta är ett fantastiskt yttrande.Centralbankens politiska legitimering skall enligtCarli ske genom , som inte harnågot egentligt att säga till om.Det som sägs om den ekonomiska unionen ärmycket intressant ur svensk synpunkt. Det innebäratt vi vid en EG-anslutning kan glömma svenskafolkets rätt att sig själv beskatta. Våra ekonomiskaförhållanden och vår ekonomiska politik kommeratt bli centraleuropeisk och diktatoriskt fastlagd aven centralbank, som lutar sig mot ettskendemokratiskt organ, nämligenEuropaparlamentet. i denekonomiska unionen får på så sätt en allmakt överalla inom unionen. Fundamentala demokratiskaprinciper sätts ur spel.Man vill hålla nere inflationen genom att hålla högarbetslöshet. Vi hamnar i en situation som avvikermarkant från den socialt rättfärdiga politik som vihar fört i och med storframgång.Den nya och den ekonomiskaunionen kommer att innebära stor arbetslöshet iSverige. De som säger att hotet om arbetslöshetfinns på grund av att vi riskerar att inte komma in iEG, talar helt enkelt inte sant. Det stora hotet ärden ekonomiska unionen, som prioriterarkapitalägarnas vinstintressen före medborgarnasväl och ve.Det vi nu ser komma är en avdemokratisering avEuropa. Det vi ser är att ett fåtal stora kapitalägareoch stora industrialister griper makten. Inte undrapå att Sankte till varje pris villha in i EG! Det är han och hans gelikar somvinner på detta, inte medborgarna i gemen.Hur är det möjligt att en socialdemokratiskregering och de stora partierna med öppna ögonvandrar bort från demokrati, självbestämmandeoch medinflytande och in i en sorts monetärdiktatur?När kommer regeringen att faktiskt upplysasvenska folket om vad den planerar för osssvenskar?När kommer massmedia att vakna och kritisktgranska de processer som leder till enavdemokratisering av och ?När kommer regeringen att tala om för svenskafolket vad som kommer att hända medsocialförsäkringssystemen och arbetslösheten? Ärinte de nya signaler som regeringen presenterar iproposition nr 50 ett tecken på att man accepteraren ökande arbetslöshet, någonting som man redanhar lovat makterna och makthavarna påkontinenten för att få komma in i EG?Hur kommer det sig att regeringen sägernej till en folkomröstning om EG? En folkligtförankrad politisk rörelse borde inte vara rädd förvad folket säger. Är regeringen rädd för folket? Ärden rädd att folket kommer underfund med attdemokratin och medinflytandet i praktiken hållerpå att tas bort ifrån oss? Än en gång: Hur är detmöjligt att kombinera det statsrådet här säger omatt trygga den fulla sysselsättningen med vadrådspresidenten säger om vad man verkligenvill prioritera inom den ekonomiska union som mannu vill ansluta till -- nämligen attprisstabiliteten går före precis allting?Detta är någonting fundamentalt nytt som man ärpå väg att föra in i svensk politik. En grundmuradtes från socialdemokratin om att trygga den fullasysselsättningen sätts nu fullständigt vid sidan av,eftersom man vill hävda prisstabiliteten till varjepris. Detta är ett fullständigt enormt avsteg frångrundmurad svensk politik. Det skulle varaintressant att veta varför regeringen på detta sättgår ifrån denna politik. Jag kan inte se det somnågonting annat än en fullständig kapitulation förPehr och hans gelikar, de storakapitalägarna.Hela denna process med borttagandet avvalutaregleringen -- där det gäller att se till att destora kapitalägarna så snabbt som möjligt kanförmera sitt kapital oavsett mänskliga, sociala,kulturella och ekologiska konsekvenser -- är enskamlig politik. Det är dags för en ordentligomgång i med en folkomröstning och enfolkupplysning om vad vi är på väg in i. Det anserjag att den socialdemokratiska regeringen skullekunna ställa sig bakom och inte säga nej till.Anf. 39 ():Herr talman! Lyssnar man till deltagarna i dennadebatt skulle man kunna tro att det finns en bredEG-negativ opinion här i . Mitt intryck ärraka motsatsen. De allra flesta svenskar är positivatill och EG och vill gärna delta i deteuropeiska samarbetet. Vi får en möjlighet att sehur det är med den saken i nästa allmänna val, somvi ju har framför oss, och som vi frånmoderat håll anser skall handla mycket om Europa.Per citerar , jag tror det var denfrån i förrgår. Han kunde lika väl ha citerat frångårdagens där man kritiseraderegeringen för senfärdighet och svängdörrspolitik.Det är faktiskt vad vi moderater anser. Vi anser attregeringen varit mycket senfärdig.Vi välkomnar att regeringen nu äntligen deklareratatt det är dess ambition att skall varafullvärdig medlem i EG, eller i varje fall sökafullvärdigt medlemskap i . Sedan gäller detockså att EG vill ha oss. Det är ju detta vi måstearbeta för. Vi moderater menar att det är hög tidför framtid som välfärds- ochindustrination att nu söka om medlemskap i är hög tid att ungdom, som vill leva iett land med utvecklingsmöjligheter, kan få ta delav de nya friheterna ute i Europa.Europa väntar inte på oss. fortsätter sittenhetsverk, och dit söker sig inte minst de nyademokratierna i . Vill varamed att arbeta för ett fredligt och fritt medekonomisk utveckling, måste vi också söka oss tillEG.Går inte med i EG, ,kommer vi att fortsätta att sitta på åskådarplats.Det är kanske inte alltid det sämsta, men jag trortrots allt att det svenska folket i det långa loppetinte kommer att nöja sig med att vara utan rösträtti det nya . Kapitalet kan flytta, men visvenskar vill vara med och ha rösträtt i det nyaEuropa.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Det är självfallet regering och riksdagsom skall forma vår Europapolitik, Per-OlaEriksson. Det är också den utgångspunkten somregeringen haft. När regeringen i sin skrivelse tillriksdagen talar om ett framtida medlemskap i att det är riksdag som skall uttalasig om detta utifrån en analys. Såvitt jag har förståttär det just detta som utrikesutskottet arbetar medför närvarande. Detta är naturligtvis någonting somvi kommer att återkomma till.I det korta perspektivet skall position ståhelt klar, nämligen att är oerhörtviktigt. Det skall ha högsta prioritet i dagensarbete, eftersom det är viktigt att kommermed i den interna marknaden redan från den 1januari 1993.Jag vill också göra några andra reflexioner.Arbetslösheten är ett hot i . Varför?Jo, därför att vi har kostat på oss löneökningar somär mycket större än vad tillväxten ochproduktiviteten är. Svenskt näringsliv är intekonkurrenskraftigt på samma sätt som tidigare.Vad jag vill säga med detta är, att vi kan tycka vadvi vill, men är för sin sysselsättning och förpengar till välfärden oerhört beroende av hursamarbetet ser ut utanför våra gränser. Det råkarvara så, att tre fjärdedelar av vår handel sker medVästeuropa. Oavsett om vi talar om medlemskap iEG eller inte är vi oerhört ekonomiskt beroende avvad som händer inom såväl EFTA som EG om viskall behålla jobben och klara av välfärdspolitiken.Så till några konkreta frågor. Hur ser regeringen påbehovet av grundlagsändringar? Regeringen harsänt ut en speciell skrift försökt analyseragrundlagsfrågorna med utgångspunkt i EES-arbetet. Remisstiden går ut, och jag har intehunnit att skapa mig en uppfattning omremissinstansernas ställningstaganden.Här får regeringen naturligtvis komma tillbaka medöverläggningar med EFTA-delegationen ochkanske också med andra för att se vilka slutsatserregeringen skall dra av den remissomgång som nusker angående just och grundlagen.Att grundlagen sedan måste ändras när vi skalldiskutera medlemskap är väl självklart. Men detblir en diskussion på ett senare stadium, om jag harförstått det hela rätt.Så kommer vi till problemområdena. Låt mig härberätta litet om hur regeringen arbetar medområdet miljö-hälsa-säkerhet. Vi har kommitfram till två poler i diskussionen. Våra förhandlarehar förmått EG-sidan att säga att de inte kräver avoss att vi i skall sänka våra skyddsnivåer ochstandard. har man sagt att man vill främjafri varucirkulation, dvs. att man skall avvecklahandelshinder.Detta kan tyckas vara en svår ekvation att lösa, ochregeringen går till väga på olika sätt. Man kan se attEG rör sig i vår riktning. I avvaktan på detta kanman använda övergångsbestämmelser ochkontrollstationer. Vi finner ofta att det finnslikvärdiga märkningsbestämmelser och ettömsesidigt erkännande. Men på vissa området,t.ex. när det gäller farliga ämnen såsom kemikalier,går det inte och kommer inte att gå att ha en frivarucirkulation. Det var bl.a. detta som PerGahrton tog upp. När det gäller asbest, kadmiumoch liknande får vi se tiden an och påverka inifrån.Men regeringen är inte beredd att här sänka våraskyddsnormer.Gränskontrollerna kommer att bli kvar. Men denordiska länderna har begärt att vi skallförhandla om hur gränsformaliteter skall kunnaunderlättas. Det gör vi nu inom EES-förhandlingarna. Vilka regler vi får till slut -- det fårvi också återkomma till senare i diskussionen.Anf. 41 PER ():Herr talman! säger attgränskontrollerna skall vara kvar. Det är intressant,och det är möjligt att detta kan genomföras inomramen för ett . Men har alltförändrats. handlar det inte om EES-avtallängre, nu handlar det ju om medlemskap. villni ha mandat att förhandla om medlemskap, ochdet skall ni ha . Gäller det även attSverige som fullvärdig medlem skall kunnaupprätthålla gränskontroller, när man inom EGavskaffat gränskontrollerna? Har ni tänkt er det,och har ni i så fall talat om för EG att skallbehålla gränskontroller? Jag tror att man inom då blir något förundrad, och jag troratt man får svårt att acceptera en sådan medlem. Sådet är utmärkt om ni håller på att gränskontrollernaskall vara kvar. I så fall har vi klarat avmedlemskapsdebatten. Det blir inget medlemskap,och det tycker vi inom är bra, för detsamarbete i som är nödvändigt vill vi ha iandra former.När det gäller frågan om den fria varucirkulationenär det mycket intressant att nu sägeratt avser att inte anpassa sig till en av deninre marknadens grundpelare, nämligen frivarucirkulation. Kan vi verkligen lita på detta -- attSverige inte anpassar sig till principen om helt frivarucirkulation, utan kommer att behålla hinderför fri varucirkulation? Det strider mot EGs inremarknads grundpelare. Jag är mycket tacksam fördet beskedet, och jag hoppas att det håller mer ännågra minuter, att det verkligen håller hela loppet.Då har vi nämligen klarat av ett grundläggandeproblem. Men jag tror att man på EG-förhandlarsidan kommer att bli något förbluffadnär man plötsligt hör det, med tanke på vad Sverigehar sagt tidigare -- att man är beredd att accepterasamtliga EGs s.k. acquits communautaires.Sedan har vi problemet med grundlagen. Det ärsjälvklart att man måste ändra på grundlagen förmedlemskap, säger . Ja, det är ocksåett välkommet besked. Det haglar av välkomnabesked här. Man hoppas bara att de håller ilängden, när man inom regeringen får klart för sigvad de innebär. Detta besked innebär nämligen erkänner att fullt medlemskap i stridermot grundlagen . Det är alltså enligt gällandegrundlag omöjligt för att bli fullvärdigmedlem i EG.Men vill ni ju ha ett mandat att förhandlaom medlemskap i . Ni uppmanar alltsåriksdagen att ge er mandat att göra någonting sombryter mot grundlagen -- det är faktiskt det ni gör.Det är ju icke förenligt med gällande grundlag -- viär helt överens om det -- att blir fullvärdigmedlem i EG. Då måste man väl försöka fåriksdagens majoritet och folket med på att förständra grundlagen. Lyckas man med det, då kanman börja förhandla om medlemskap i kan väl ändå inte börja förhandla ommedlemskap i någonting som man inte får lov attvara med i enligt gällande grundlag, om man harnågon respekt för grundlagen. Men den respektenär kanske inte så stor.Expressen kan man citera. Poängen är ju att ävenvissa ärliga EG-vänner inser att det kan gå åthelsike för er som är EG-vänner, om ni inte tarfakta på större allvar.Anf. 42 ():Herr talman! Att Per har så begränsadeperspektiv skall inte innebära att svenskamedborgare tvingas leva med gränskontroller motEuropa.Fru statsrådet pekar här på att det är viktigt att vikommer med i den inre marknaden. Jag instämmeri det. Att vi skall göra det redan den 1 januari 1993är också viktigt. Jag delar även uppfattningen EESär viktigt som ett medel att nå fram dit. Men om viinte lyckas med det vi eftersträvar -- för det kan juändå inträffa -- måste vi kunna hitta en lösning somger oss tillträde till den inre marknaden från den 1januari 1993 även utan EES. Vi får alltså inte kastabarnet ut med badvattnet -- och jag tror inte hellerdet är det som är statsrådets ambition.Däremot tycker jag att det är synd att hon återfalleri den övermaga svenska inställning som man alltförofta möter. I ett avsnitt i sitt svar säger att vi skall tjäna som inspiratörer. Vi skallbegära särlösningar i väntan på att ribban motgemenskapen skall sättas lika högt som hos oss.Det är som om vi inte hade någonting alls att läraav vad de andra har uträttat. Vi skall inspirera den,vi skall tvinga upp dem. Men de har i fleraavseenden utvecklat system, tankar och metodersom är minst lika bra som de svenska. Tänk om viskulle lära någonting om dem!Hur är det t.ex. med våra bullernormer? Har inte viavsaknad av sådana normer jämfört med vad manhåller på att införa, och har infört, i den europeiskagemenskapen? Hur är det med jämställdheten ochlagar i det avseendet? Har inte EG utvecklat meralagar? Vi bör ha en viss blygsamhet -- det äregentligen bara det jag ville säga.Gudrun staplar ord med hög fart, enmångfald av ord och åsikter om gemenskapen iEuropa. Det blir en jättehög av oordnade tankar.Och så konstaterar hon att hon är trött, jättetrött,på att höra dem som talar om att det finns ettsamband mellan framgångarna för EG och detdemokratiska genombrottet i . Men detär precis vad som finns. Utan den styrka, denvaktslagning kring mänskliga rättigheter, kringfrihet, demokrati och marknadsekonomi, kringuppbyggnad av en ekonomisk och politisk kraft,som EG innebär, hade man inte kunnat stå emotdet tryck som kommunismen utövade under långtid i Östeurpa; då hade människorna inte fått denchansen.Herr talman! talar om att deregeringskonferenser som skall äga rum bliravgörande för om kan bli med i EG ellerinte. Jag känner igen det där. talade manom Davignon och . Det enda jag vet är attvi inte är med på de här konferenserna -- attvi inte där får vara med och påverka den framtid iEuropa som också skall vara vår.Anf. 43 ():Herr talman! Dagens debatt kan ju för en del verkasom ett eko av många tidigare debatter här ikammaren om EG-frågan. frågorna på varandra. och söker problem och målar allt i svart. målar litet väl mycket i vitt.Men till skillnad från pessimister är jagutvecklingsoptimist. Jag tror på Europasmöjligheter, jag tror på de europeiskamänniskornas vilja att gemensamt forma ettfredens och ett gemenskapens . Det är idetta hela som människor från olika länderskall kunna skapa sin framtid tillsammans, skapamöjligheter för samarbete och gemenskap.Därför tycker jag att debatten om EG-frågan,eller vår roll i förhållande till det övriga , iSverige bör nyanseras och föras i något mer positivatermer. Världen blir ju mindre, avstånden krymper.Vi lever ju inte i en avskild vrå i den här delen avvärlden, utan vi är beroende av vår omvärld.Som har sagts tidigare i den här debatten sker trefjärdedelar av vår handel med EFTA- och EG-området. Vi har anledning att utveckla denhandeln, och vi har också anledning att utveckla vårhandel med Öst- och , utan att vi förden skull stänger dörrarna till . Jagtycker att deras situation också bör belysas ochkomma med i diskussionen när vi utvecklarEuropafrågan.Vi har en oerhört spännande tid framför oss.Ungdomen har fått möjligheter attresa och lära känna . ser vi framför ossmöjligheter att arbeta varhelst vi vill i det nyaEuropa. Vi får där möjlighet till kulturellt utbyte,vi får delta i gemensamma forsknings- ochutvecklingsprojekt och vi kan -- det är inte minstviktigt att poängtera -- gemensamt göra någontingför att främja och förbättra vår miljö.Arbetet med att utveckla det nya är givetvisinte problemfritt. Det är en lång väg att gå. Menalternativet är ju inte att stiga av från den processsom pågår, alternativet är att vara med, ochfortsätta.Hadar riktade sig till statsrådet som talade ominspiration. Han sade att vi inte skall vara såövermaga att vi tror att vi kan inspirera andra. Menjag tror att det gäller samma sak för för mig. När jag vill få folk att tycka som jag,försöker jag inspirera folk att göra det. Så gör nogockså när han är ute och missionerarom det liberala budskapet. Jag tycker att vi kanmissionera ute i om de frågor ochvärderingar som vi har. I detta inspirerande arbeteär nog beredd att delta.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill till säga attanledningen till att jag staplar frågor är att jagsällan får några svar. Ju mer tiden går och ju merEG utvecklas till mycket av det som vi inte vill varamed om, desto större blir anhopningen av frågor.Jag är medveten om att frågorna blir fler och fler,men de är inte mindre angelägna att ställa för det.Också jag är optimist. Jag ställer inte upp påbeskrivningen att vi som är kritiska mot EG skullevara pessimister i vad gäller den europeiskautvecklingen, utvecklingen för freden eller enalleuropeisk säkerhetsutveckling. Det är att blandaihop saker. Vi är kritiska mot EGs struktur, bristenpå demokrati, överstatligheten och ambitionen attbli en ekonomisk, politisk och militär stormakt.Vi i tycker precis som det är väldigt viktigt med ett , men vihar ett antal förbehåll för att vi skall kunnaacceptera ett sådant avtal, nämligen att den svenskasuveräniteten bibehålls, att fortfarandehar möjlighet att stifta lagar och att en mängd reglerpå arbetsrättens, socialpolitikens ochmiljöpolitikens områden kan bibehållas. Vi harpunkt för punkt angett förutsättningarna för ettEES-avtal. Vi vill naturligtvis utveckla Sverigesfrihandelsavtal med EG, gärna i form av ett , men under förutsättning att vi i självahar någonting kvar. Det tycker jag inte är att varapessimistisk, utan snarare optimistisk.Sambandet, , mellan EG och öst vill jagbeskriva på det här sättet: sambandet mellanVästeuropa och utvecklingen i finns atthämta inom fredsrörelsen i . Dennainternationella fredsrörelse har ständigt haftkontakt med illegala rörelser i --fredsrörelserna, den kristna rörelsen,studentrörelserna -- och de människor som har fåttkämpa i det tysta under jorden. Dessa människorhar fredsrörelsen i väst haft kontakt med ochsamma personer sitter i de östeuropeiskaländernas regeringar. Vi fortsätter att genomfredsrörelsen och den radikala politiska rörelsen hakontakt med dessa personer. Där finns det ett klartsamband.När säger att Svergie vill blifullvärdig medlem i ett fredligt fritt ,blandar hon återigen ihop saker. Fullvärdigtmedlemskap i ger till att börja med just denåskådarplats som hon inte vill att skall ha.Margaretha säger att utan rösträtt i detnya kommer vi att hamna på åskådarplats.Ett medlemskap innebär att vi avsäger oss vårrösträtt i många frågor, eftersom EG-parlamentetinte har någon beslutanderätt. Då hamnar vi pååskådarplats. Men och jag ärfullständigt överens om att vi vill ha ett fredligt ochfritt . EG är inte målet att nå detta, utan detär ESK-processen och den har inte med EG-medlemskap att göra.Anf. 45 ():Herr talman! Det intressanta med var att hon inte på ett vettigt sätt svarade påmin fråga om sambandet mellan arbetslöshet ochinflation. Vi måste utgå ifrån vad ochpojkarna anser vara det viktiga i den ekonomiskaunionens ekonomiska politik, nämligen att sättaprisstabiliteten före bekämpande av arbetslöshet.Detta ligger helt i linje med vad regeringen haruttalat i sin proposition. Det är viktigt att man görklart för oss alla att här håller en mycket markantsvängning på att ske i den inre svenska politiken. Isin passningsiver är man numera beredd att gemänniskorna på båten och i stället se till att de storakapitalägarna tjänar ännu mer pengar. Det ärnaturligtvis därför som Sankte så utomordentligt intresserad av att påverkaregeringen i den riktning som han uppenbarligenhar gjort under de hemliga rådslag som han hardeltagit i -- rådslag som ju av någon anledning inteprotokollförs.Vi i är positiva till hela , men dåskall det också vara ett som ärdemokratiskt. Att tala som af om , när man i realitetenmenar en sluten tredjedel av som är klartodemokratiskt uppbyggt till sin struktur i alla sinabeslutsprocesser, att kalla det för ett slags frihetenssymbol är ett fruktansvärt hyckleri. Jag anser attdet är en skam att i denna kammare tala på detsättet. Man arbetar enträget och villigt mot bättrevetande för att avdemokratisera och vårabeslutsprocesser.Trots allt har vi anledning att vara stolta över vad vihar åstadkommit i det här landet. Det är ingentingsom man kan avfärda med ett penndrag. Det finnsall anledning att stå upp inför svenska värderingar,svenska politiska erfarenheter och svensk kunskapom hur vårt land skall styras. Detta är en långsam,smygande och förrädisk process som mångamänniskor deltar i på ett sätt som de är djuptomedvetena om.Man säger att svenskar är positiva till . Ja,de är positiva till , men säkert inte positivatill ett odemokratiskt , om de finge veta vaddet är fråga om. Därför är det så utomordentligtviktigt att regeringen och de politiska partierna häri landet ser till att det blir en god och fullödig debattsom genomlyser problemen med ett EG-medlemskap.Man borde anordna en folkomröstning innan manförändrar grundlagen. Det står klart att det måstevidtas en grundlagsförändring innan man startar enförhandlingsprocess. Det är självfallet som PerGahrton sade: Man kan inte starta enförhandlingsprocess som strider mot grundlagen.Det är häpnadsväckande att man vill trumfaigenom ett beslut som innebär att man uppmanarregeringen att göra någonting som inte stämmermed grundlagen. Det är utomordentligtupprörande.Jag tror att kommer att gå tillhistorien som en av de stora skammens dagar försvensk demokrati, om det inte blir ett sådant beslut.Anf. 46 ():Herr talman! Eftersom en frånvarande person harfått utstå många slängar i den här debatten vill jagta honom i försvar. Det kan ju faktiskt tänkas attPG är patriot och att det är hansövertygelse att det är bra för att bli medlemi EG. Jag tycker att man borde tänka sig in i dentanken.Ni som är negativa till EG är isolationister. Ni villatt skall fortsätta att sitta på åskådarplatsutan rösträtt i det nya , utan möjlighet attpåverka den utveckling som, vare sig vi vill det ellerinte, kommer att vara så oerhört beroendeav, även i det svenska folkets vardag. Och ni tyckeratt skall fortsätta att sitta på åskådarplats!Det är ett politiskt som växer fram, ochdetta vill vi moderater delta i. Vi vill kunnaverka för våra idéer och diskutera dem med andrasom har andra idéer.