prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — Det får aldrig ske,och det har vi mycket bestämt protesterat emot ochsagt ifrån från svensk sida.Jag vill ändå hålla med om attIngela kanske kan få bära med sig denotålighet hon känner i ett eller till, men sedanlär hon inte behöva vänta påsocialdemokratiska beslut i frågan. Vårpartikongress har ju, som sagt, sagt ifrån om att deinternationella överenskommelserna på dettaområde skall ha uppnåtts . I annat fallkommer socialdemokratin att ställa krav på attfartyg inte får komma hit om de inte förnekar att dehar kärnvapen ombord.Det har alltså skett en kraftig neddragning avtaktiska kärnvapen till sjöss. En stor del finns kvar,och det är mycket viktigt att dessa förs in iförhandlingsprocessen, eftersom de nu är den endatypen av kärnvapen som inte finns med iförhandlingsprocessen. Av den anledningen harSverige också gått ett steg längre än tidigare genomatt vi lade fram ett förslag i FN.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag har egentligen bara begärt ordetför en enda sak. När man diskuterar frågan omkärnvapenbestyckade örlogsfartyg får man nästanen känsla av att det faktiskt är tillåtet för dessa attbesöka svenska hamnar. Men det råder förbud motdetta. Vad vi diskuterar är om vi kan få ordentligagarantier. Men den svenska lagstiftningen är på dethär området fullständigt klar: Det är förbjudet förkärnvapenbestyckade örlogsfartyg att komma in isvenska hamnar.Anf. 81 ()replik:Herr talman! Socialdemokraterna sade vid sinförra partikongress att man, om det inte händenågonting, skulle vidta andra åtgärder. Jag hade dåhoppats på att vi nu skulle vidta åtgärder, eftersomdet inte har hänt någonting, dvs. eftersomkärnvapenstaterna inte har ändrat sin garanti. Nuhar man ytterligare skjutit på det till nästakongress.Jag undrar därför om det verkligen kommer atthända någonting . Vi får väl hoppas pådet, men jag kommer i alla fall att ta upp frågan ochpå mitt sätt försöka bidra till att den inte dör ut idebatten.Det finns inte, , någon svensk lagsom förbjuder kärnvapenbestyckade fartyg.Däremot har gjort ett ställningstagandesom verkar på samma sätt som en lag. Men detingår alltså inte i den svenska lagstiftningen.Andre vice talmannen anmälde att Maj BrittTheorin anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tänkte något kort beröra fråganom ett medlingsinstitut. Jag har väckt en motion omdetta som behandlas i detta betänkande.Redan för två år sedan var jag med på en motiontillsammans med några andra broderskapare. Vitog då upp frågan om en utredning om ett , medling och försoning iinternationella konflikter, som det uttrycks imotionens rubrik. Rubriken i sig säger vad fråganhandlar om, och det tas också upp iutskottsbetänkandet.Motionen besvarades under /88.Utskottet sade då att lösningen av frågan borde skeinom ramen för FNs arbete. Utskottet uttaladesympati för själva tanken, även om man påpekadeatt man kanske ville ha en mer informell lösning änden motionärerna hade föreslagit. Utskottet sade ibetänkandet att det ankommer på regeringen attpröva förutsättningarna för en sådan verksamhet.Med den formuleringen avstyrkte utskottetmotionen.Sedan återkom med sammahuvudtanke om ett medlingsinstitut vid förrariksmötet. Utskottet tog då åter upp diskussionenom FNs roll och pekade på de existerandeorganisationerna inom FNs ram och demekanismer som finns vilka kunde vara behjälpligaför att bidra till lösning av konflikter. Samtidigtmenade utskottet att det var viktigt med åtgärdersom inte var alltför institutionaliserade. Vidareförutsatte utskottet att regeringen skulle lämna enredogörelse för hur sådana åtgärder skulle kunnakomma till stånd. Sedan uttalade utskottet att dettaborde ges regeringen till känna.Eftersom det inte kom någon redogörelse väckte vii januari en ny motion. Då tillförde vi ettperspektiv i den här frågan som jag anser ärintressant. Jag skall citera ur den delen avmotionen. Vi säger att ''-- -- -- konfliktmönstret ivärlden undergår viktigaförändringar. Konflikter mellan stater synes i storutsträckning vara på väg ut, medan etniska ochandra konflikter inom stater kan resultera i långtutdragna stridigheter. I sådana konflikter är detsvårt för andra stater, och därmed för FN, att agera.Detta ställer särskilda krav på komplettering av dehittills tillgängliga instrumenten för medling. ''Med tanke på den utveckling vi haft i världen moten omfattande fred, även om det finns orosmoln,anser jag att detta är en mycket intressantinfallsvinkel på frågan om ett medlingsinstitut. Detär också fråga om att kunna medla inne i andrastater mellan befolkningsgrupper som är oense.Det kan komma sådana förfrågningar till en instanssom står mycket fri. Jag menar att fråganfortfarande har en mycket hög aktualitet. En sådaninstans kunde antingen ges formen av ettmedlingsinstitut eller kanske en lösare form. Justden institutionella formen är kanske inte detviktigaste, utan att dessa åtgärder kommer tillstånd. Men det måste ändå finnas någon form avorganisation bakom för att ge stadga åt arbetet. Attstödja den här typen av insatser förefaller mig varaett mycket angeläget arbete, som ligger väl i linjemed svensk utrikespolitik.Utskottet svarar på frågan med att återigenhänvisa till vad FN gör på detta område. Egentligenframförs inga nyheter med undantag för attutskottet hänvisar till ESK-processen och vad somkan ske inom ramen för ESK-arbetet, något somjag anser är positivt. Sedan säger utskottet:''Utskottet förutsätter att regeringens redogörelseomfattar även dessa framsteg inom ESK-arbetet. ''Underförstått betyder detta att utskottet återigenefterlyser en redogörelse för hur frågan om medlingi konflikter kan lösas.Orsaken till att jag tagit till orda är helt enkelt attjag vill göra en markering att jag anser att den härfrågan är så angelägen och ligger så väl i linje medsvensk utrikespolitik att det finns ett starkt behovav att ge röst åt motionen också i denna debatt. Jaghoppas att regeringen , om jag får använda detuttrycket, får ändan ur vagnen och kommer mednågra idéer på detta område inom den närmasteframtiden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /91:KU4, KU7, KU12 och KU13samt utrikesutskottets betänkanden /91:UU3och UU4.Konstitutionsutskottets betänkande KU4Mom. 3 (budröstning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU7Mom. 1 (ramlagstiftning)Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot69 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (konsekvensanalyser)Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot51 för reservation 4 av tredje vice talman m.fl. 40 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 7 (och rätten tilldomstolsprövning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av tredje vice talman -- bifölls med acklamation.Mom. 10 (svensk originaltext i konventioner,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot18 för reservation 10 av Hans Leghammar.Mom. 16 (funktionshindrades möjligheter tilldemokrati och inflytande)Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot20 för reservation 11 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU12Mom. 1 (rundradiosändningar från fartyg)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU13Mom. 1 (fackliga stridsåtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot24 för reservation 1 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (minoritetsskydd)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot55 för reservation 2 av Hans Nyhage m.fl.Mom. 4 (allemansrätt)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot36 för reservation 4 av och . 5 (äganderätt m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot121 för reservation 5 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU3Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU4Mom. 1 (en internationell definition avneutralitetsbegreppet)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot17 för reservation 1 av . 2 (vapenexport och säkerhets- ochutrikespolitik)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot34 för reservation 2 av Per Gahrton.Mom. 5 (säkerhetspolitiska åtgärder med speciellinriktning på norra )Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot36 för reservation 4 av och . 13 (garantier vid utländska örlogsbesök)Först biträddes reservation 9 av med 42 röster mot 40 förreservation 10 av och ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 213röster mot 71 för reservation 9 av ochIngbritt Irhammar. 7 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 24 (IAEAs roll)Utskottets hemställan biföll med 223 röster mot68 för reservation 13 av m.fl.Mom. 25 (sambandet kärnkraft--kärnvapen)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot36 för reservation 15 av Per . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden SfU1, SfU2 och SfU3, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannenmedge att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i alla dessa ärendenavslutats.10 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU1 Vissa socialförsäkringsfrågor.Anf. 83 ():Herr talman! I SfU1 behandlas vissasocialförsäkringsärenden som aktualiserats genommotioner. De flesta frågor som behandlas är gamlabekanta. Detta gäller också SGI när det gällerföräldraförsäkringen. Jag kommer därför att blimycket kortfattad.Frågan har aktualiserats i en folkpartimotion, därdet påpekas att de nu gällande reglerna i vissa fallkan tillämpas olika av olika kassor. Därför krävs imotionen att livförsäkringsverket får utreda 3 kap.5 § AFL och föreslå erforderliga förändringar.Riksförsäkringsverket har också angett i sittutlåtande till utskottet att verket har för avsikt attta initiativ till en översyn av de nu nämndabestämmelserna.Varför finns det då en reservation i det här ärendet?Säkerligen tycker vi alla i utskottet att reglerna börgranskas närmare. Det är väl snarare fråga omskiljaktighet i vad gäller tålmodigheten ochinställningen till ställning. Vi som harvåra namn på reservationen anser att fråganbrådskar. Vi anser att skall trycka påregeringen, så att översynen kommer till ståndsnarast möjligt, medan bl.a. socialdemokraternahar tyckt att det närmast är ofint att genom ensådan här anmaning försöka påverka regeringen.Kanske ligger skillnaden i de olika roller som vihar -- rollen som regeringsföreträdare kontra rollensom oppositionsföreträdare. Kanske finns detockså något djupare motiv. Att regler somuppenbart leder till orättvisor och olika behandlingav lika fall bör ses över tycker jag själv är oerhörtsjälvklart. bör också visa så mycketkurage att den påpekar dessa förhållanden förregeringen och inte passivt sitter och väntar på attdepartementet eller tarinitiativet.Det är, som sagt, bara nyansskillnader, varför jaginte kommer att yrka bifall till reservationen. Dåkan vi slippa votering.I det här ärendet finns det också ett särskiltyttrande från moderata samlingspartietsrepresentanter. Yttrandet är egentligen föranlett avcenterpartistiska motioner, där det mycketkortfattat framhålls att socialförsäkringssystemen istörre utsträckning bör bygga på behovsprincipenän på inkomstgarantiprincipen. Det här äregentligen en mycket gammal fråga som var aktuellnär fanns här iriksdagen och man diskuterade sjukförsäkring. Dåklipptes principdiskussionerna egentligen avmycket bryskt, och därefter har vi inte tagit uppdem på ett mer inträngande sätt. Jag tycker attdetta är en mycket stor brist. I vårt yttrandepåpekar vi också att de grundläggande principiellafrågorna i vad gäller socialförsäkringssystemen börutsättas för en inträngande analys. Här skulle jagvilja tillägga att det bör ske utan några som helstförutfattade meningar om vad resultatet av ensådan analys kan bli. Det är hög tid att någontingsker, eftersom socialförsäkringssystemen nuuppvisar så många strukturfel att de faktiskt måstereformeras. Då är det ju mycket bra att veta vilkenbas som man har att utgå ifrån.När vi väl har gjort en mera objektiv analys kan vinaturligtvis välja olika metoder för att ändra påsocialförsäkringssystemen. Då kommer naturligtvisvalen att bli beroende av olika värderingar medpåföljd att den politiska debatten börjar.Egentligen tycker jag att vi alla borde vara mycketeniga om att man bör se på principerna på ettobjektivt sätt, innan det förs mycket långtgåendediskussioner om socialförsäkringssystemen. Det ärdetta som vi med vårt särskilda yttrande vill fåaktualiserat. På grundval av motionerna isocialförsäkringsutskottet fanns det över huvudtaget inte några möjligheter att gå längre, men mankan ju återkomma, t.ex. i vår.Anf. 84 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas jumotioner som väcktes under föregående riksmöte.En del av dem har redan fått ett positivt svar här ikammaren. Det gäller t.ex.undantagandepensionärerna, som fr.o.m. år inte särbehandlas då det gäller kommunaltbostadstillägg.Folkpartiet har två reservationer. Jag skallkommentera den ena, nämligen reservation 1 omsjukpenninggrundande inkomst vidföräldraledighet (SGI). Motionen Sf341 behandlarSGI-n när ett barn fyller och har sitt ursprungi ett praktikfall.Jag kan konstatera att såväl () som försäkringskasseförbundet (FKF) ansermotionen motiverad. Det kan ju då verka litetmärkligt för den oinvigde att utskottsmajoritetenavstyrker den. anser atttillämpningen av lagen om allmän försäkring(AFL) 3 kap. 5 § bör klargöras och om möjligtförenklas för att bli mer förståelig för deförsäkrade.Riksförsäkringsverket säger att verket har föravsikt att göra en översyn av de aktuella reglerna.Min uppfattning är att ett tillkännagivande frånriksdagen till regeringen skulle geriksförsäkringsverket stöd för att påbörjaöversynen.Herr talman! stöder givetvisreservationerna, men jag yrkar inte bifall.Anf. 85 ():Herr talman! Under samlingsrubriken döljer sig bl.a.behandlingen av ett par centermotioner om socialgrundtrygghet och höjd grundpension.Riksdagen har under föregående riksmötebehandlat likartade krav från vår sida, varför jaginte tänker yrka bifall till våra reservationer. De harju behandlats . Men det finnskanske anledning att säga några ord i sakfrågan.Argumenten är vid det här laget väl kända.Möjligen har det efter det senaste krispaketet frånregeringen blivit ännu tydligare, att skallsocialförsäkringar överleva 90-talet, måste dessa iförsta hand inriktas på att garantera medborgarnagrundtrygghet och på att det inte är möjligt att i allalägen kompensera inkomstbortfall till hundraprocent. Regeringen och socialdemokraterna tycksnu själva ha kommit till denna insikt, eftersom denu föreslår en sänkning av ersättningsnivån isjukförsäkringen.När man nu skall börja bygga om iSocialförsäkringssverige är det ju viktigt att manväljer modeller som uppfyller både kravet pågrundtrygghet och kravet på enkelhet. Vi haralltför många system som präglas av ett kompliceratregelverk eller av inbyggda marginaleffekter.Pensionssystemet är ett bra exempel på detta. Föratt förbättra situationen för dem som har de lägstapensionerna har det skapats ett antal komplementutöver folkpensionen och tilläggspensionen. Vi harpensionstillskott, kommunalt bostadstillägg ochsärskilda skatteregler. Allt är vällovligt, men densammantagna effekten blir ett svåröverblickbartsystem, med betydande marginaleffekter och endyr hantering. Bara kostnaden för att hanteraansökningarna om det kommunala bostadstilläggetuppgår till per år.Herr talman! Vi har inte råd att hålla oss med ettsystem som leder till administrationskostnader iden storleksordning som vi har när det gäller KBT.Även den insikten tycks ha kommit i det senastekrispaketet, eftersom socialdemokraterna nu sägersig vilja skära i byråkratin. När vi fråncenterpartiets sida har lanserat tankarna om enenhetlig grundpension har det varit för att vi villuppnå dels ett system som ger alla medborgare enrejäl grundtrygghet vid pensioneringen, dels ettsystem som är enkelt och lättöverskådligt för denenskilde. Med vår modell kan pensionärerna ocksåi skattehänseende behandlas på samma sätt somövriga medborgare.Vi har inte rönt framgång när det gäller vårtkrav på grundpensionen. Men som vi ser det, ochefter den senaste tidens utveckling, så talar nogtiden mer och mer för den typ av lösningar som vihar pläderat för, både när det gäller den socialagrundtryggheten och när det gäller på vilket sätt viskall bygga Socialförsäkringssverige under 90-talet.Anf. 86 MARGÓ ():Herr talman! Vårdbidrag utgår till en förälder dådet bedömts att dennes barn är i behov av särskildtillsyn och vård. I de fall då två biologiska föräldrarbor ihop med barnet eller då två föräldrar är giftamed varandra, kan de själva välja vem vårdbidragetskall utbetalas till, även om bägge föräldrarna inteär biologiska föräldrar. Den praktiska betydelsenav att man kan välja på det här sättet är attvårdbidraget, med undantag förmerkostnadsdelen, är skattepliktig inkomst ochdärmed också pensionsgrundande. Men om ett parlever i ett samboförhållande, där bara den enapersonen är biologisk förälder till barnet, dvs. dådessa personer inte är gifta med varandra, kan baraden biologiska föräldern få vårdbidraget enligt nugällande regler.Vänsterpartiet tycker att man skall ändra på dessaregler. Det finns flera skäl till det. För det första ärdet bara ett fåtal familjer som det här rör sig om.För det andra skulle det inte medföra några somhelst ökade utgifter i statsbudgeten. Egentligen här lilla ändringen bara betydelse för just denfamilj som det handlar om. Om man på det härsättet kan uppmuntra en icke biologisk förälder attskapa en närmare kontakt med och ta hand om ochvårda familjens handikappade barn, och kansket.o.m. avstå från eget förvärvsarbete, så tycker viatt det är värt att uppmuntra.Utskottet säger att man visserligen har förståelseför att det av skatte- och pensionsskäl kan vara avintresse att göra den förändring som vi föreslår.Men utskottet anser att det är viktigare att man harett enhetligt föräldrabegrepp inomsocialförsäkringarna. I klarspråk betyder det heltenkelt att de byråkratiska reglerna är bra mycketviktigare enligt utskottets mening än de mänskligaaspekterna.Riksförsäkringsverket befarar att om reglernaskulle ändras i enlighet med vårt förslag skulle detkunna tas till intäkt för att samtliga personer sombor tillsammans med föräldern och barnet bordekunna uppbära vårdbidrag för barnet, inte på engång, utan i tur och ordning.När jag läser skrivelsekänner jag det faktiskt nästan som omriksförsäkringsverket skulle misstänka att jagpläderade för månggifte på något sätt, eller ocksåskulle åtminstone vårt regelförslag öppnamöjligheterna till månggifte. Men vår avsikt är inteens att utvidga föräldrabegreppet till att gällaeventuella inneboende eller far- och morföräldrar.Vi avser bara att förbättra för dem som bortillsammans med en förälder underäktenskapsliknande förhållanden, dvs. att vi fullt utskall godkänna ett samboförhållande och jämställadet med ett äktenskap.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 87 ():Herr talman! Detta handlar alltså om en föräldertill ett svårt handikappat barn. Om denna förälderär skild och bildar ny familj utan giftermål fårstyvföräldern, dvs. den ickebiologiska föräldern,som stannar hemma och vårdar barnet inte betaltför detta arbete. Det är ett stort arbete att vårda ettsvårt handikappat barn. Vi stöder därförvänsterpartiets motion, eftersom de nuvarandereglerna innebär att den som stannar hemma ochsköter barnet går miste om fast inkomst för sittarbete och de sociala förmåner som det innebär.Självfallet skall den som sköter barnet ha betalt fördet arbetet, när det nu finns möjligheter till det, ochde sociala förmåner som ett sådant betalt arbetemedför. Det är inte alls något stort problem attändra dessa regler. Vi anser att det bara är ett felsom skall rättas till. Låt oss därför göra det.Härmed yrkar jag bifall till reservation 2 isocialförsäkringsutskottets betänkande 1.Anf. 88 ():Herr talman! Det här betänkandet innehåller bådestort och smått, men det är i huvudsak sådant somvi redan har diskuterat, varför jag tänker varakortfattad.Det finns en del oklarheter när det gällervilken sjukpenning som skall gälla när man tar utföräldrapenning efter det att barnet har fyllt ,som och mycketriktigt har påpekat i sin motion. Detta problem haregentligen uppstått genom föräldraförsäkringensutbyggnad. Redan när den första utbyggnadenskedde framhölls det från regeringens sida att mani ett senare skede måste se över den här typen avfrågor.Nu har sagt att en översynbehövs och att tänker görajust en sådan som motionärerna vill ha. Och dåtycker vi från majoritetens sida att vi inte behöverge regeringen i uppdrag att säga tillriksförsäkringsverket att göra den utredning somriksföräkringsverket redan har sagt att det skallgöra. Men de borgerliga partierna säger ireservation 1 att regeringen ochriksförsäkringsverket ändå behöver en extratillsägelse.Jag har väldigt svårt att förstå de sakliga motivenför den här reservationen. Vi tycker ju likadant,och den ansvariga myndigheten har sagt att manskall åtgärda detta. Jag tycker att man skall akta siglitet grand för att försöka göra partipolitik av detsom inte är det. Jag vet inte om någon har yrkat påreservation 1, men för säkerhets skull yrkar jagavslag på den.I reservation 2 har och miljöpartietreserverat sig för att vårdbidrag för handikappatbarn skall kunna utgå även till den som sammanbormed föräldern. utgår vårdbidrag till förälder.Det utgår också till adoptivföräldrar och till densom föräldern är eller har varit gift med eller harbarn med, om de sammanbor. Det är ettföräldrabegrepp som i princip gäller på väldigtmånga lagstiftningsområden. Man bör därför varalitet försiktig med att ytterligare utvidga det. Mendet måste också påpekas att vårdbidraget alltidutgår till familjen, även om det i det fallmotionärerna tänker på utgår till den biologiskaföräldern. I klartext handlar den här problematikeni dag om de familjer där två personer inte kan giftasig, dvs. när homosexuella sammanbor.Jag anser att i stället för att peta i hundratals olikaregler för att jämställa homosexuella sambor medgifta, är det bättre att vi diskuterar en lag omregistrerat partnerskap. Det är en enklare lösning.Det var uppe till diskussion här i går med LailaFreivalds. Jag yrkar avslag på reservation 2.I reservation 3 har reserverat sig till förmånför en höjd grundpension till . Det låter jutrevligt, men var skall ni ta pengarna?Pensionsberedningens betänkande kommer om envecka, och där har man gjort, såvitt jag förstår,omfattande utredningar och studier av kostnadernaoch effekterna av olika pensionssystem. Jag tyckeratt vi skall avvakta med en större debatt på den härpunkten tills vi har alla fakta på bordet.Jag häpnar en aning över . I nuvarandesituation med många folkpensionärer blir det enmycket dyr reform. Varifrån får ni alla pengar?Dessutom blir det synnerligen orättvist, eftersombostadsbidraget skulle inräknas i pensionen ochdärmed bortfalla som särskild förmån. I centernsvärld kanske alla bor i en betald stuga på landet,och då blir det ju bingo. Men om man bor i en litennyproducerad hyreslägenhet i t.ex. ,räcker knappt er höga folkpension för att betalahyran. Jag yrkar avslag på reservation 3.I reservation 4 har tagit upp de problemsom kan uppstå för utvecklingsstörda som harpension men som arbetar på dagcenter. Irehabiliteringssyfte borde lön i stället för pensionutgå, menar man. I en motion från harliknande synpunkter framförts. Majoriteten delarden principiella uppfattningen, men det är mångafrågor som hör ihop med det här.