prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — För egen del har jag i frågan om statenspolitik gentemot samerna den synen att det är enstatlig uppgift att trygga samernas möjligheter attbevara och utveckla sin egenart i . Jag ärberedd till en saklig prövning av varje förslag meden sådan syftning. I den andan verkar jag också närdet gäller frågan om att inrätta ett sameting.Anf. 86 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret på min interpellation.Frågan om minoriteternas rättigheter och derasmöjligheter att hävda sina intressen har undersenare årtionden uppmärksammats alltmer världenöver. har i många fall varit framträdande iden internationella debatten om folkrätten ochminoriteterna. Det var därför helt följdriktigt attregeringen 1982 utfärdade direktiv för enutredning som skulle pröva förutsättningarna föråtgärder i syfte att stärka samernas ställning i vårtland och skyddet för deras språk och kultur. Blanduppgifterna ingick att överväga inrättandet av ettfolkvalt samiskt organ.I enighet mellan samer och icke-samiskaföreträdare framlade samerättsutredningen förslag om inrättande av ett folkvalt samisktorgan benämnt sameting. Utredningen, som jag ärledamot av, avsåg att beredningen av detta ärendegenom remissbehandling ochpropositionsskrivande skulle göra det möjligt atthålla det första valet till sameting i samband medkyrkofullmäktigevalet . För detta skulle hafordrats ett riksdagsbeslut eller möjligen nui höst.När förslag om inrättande av ett sameting inteheller återfanns i höstens propositionsförteckningfann jag anledning att ställa min interpellationutmynnande i frågan om regeringen avser attframlägga en proposition i ärendet och i så fall när.Justitieministern hänvisar i sitt svar i hög grad tillsvaret på en interpellation av imars. Även jag deltog i den debatten. I sitt svar imars angav justitieministern bl.a. attkostnadsfrågan måste övervägas ytterligare samtatt strävan var att kunna komma fram till hållbaralösningar på de frågor som samerättsutredningenaktualiserat, men att det av flera skäl ännu var förtidigt att säga om och när ett förslag kan läggas framför riksdagen.Av dagens svar synes frågan vara endast närförslaget skall framläggas. Jag vill därför frågajustitieministern om det nu är klart att regeringenavser att framlägga förslag om ett sameting. Ordet''om,, förslag skall framläggas återfinns nämligeninte i dagens svar.Främst för samernas skull, men även för tilltron tillSverige utomlands när det gäller att skydda och gesin inhemska minoritetsbefolkning ökademöjligheter att hävda sina intressen, är detväsentligt att det inte får råda något tvivel om att ettsameting skall inrättas. Jag vill nu liksom tidigareerinra om att ett sameting inrättades i --där man alltså har löst dessa frågor -- och att en typav samiskt organ finns i Finland.Sverige ligger alltså efter grannländerna i dennafråga.Samerättsutredningen avsåg att valet till sametingav praktiska skäl skulle hållas med ettannat landsomfattande val, nämligen valet tillkyrkofullmäktige.Det fordras en lång förberedelsetid med bl.a.information till samerna och uppmaning tillanmälan till röstlängd och kandidatnomineringinnan det första valet kan hållas. Det gäller attskapa ett intresse att det skall bli ett stortvaldeltagande så att verkligen blir detrepresentativa organ för samerna som avses.Dessutom tar det att ordna lokaler ochkanske främst att rekrytera väl meriterad personalför sametinget.Eftersom regeringen ännu inte lagt fram förslag omsameting ser jag det tyvärr som uteslutet att detförsta valet skall kunna hållas . Jag villdärför fråga justitieministern om hon anser att detförsta valet till sameting kan hållas exempelvis 1992eller om man måste uppskjuta detta ända till nästaallmänna val, alltså 1994.Ett halvt svar på frågan finns kanske iinterpellationssvaret där det sägs attkostnadsfrågan måste lösas och att den frågan nubereds i i samband med åretsbudgetarbete. Får jag tolka detta som attregeringen avser att skall inrättas -- elleråtminstone förberedas -- under kommandebudgetår, alltså 1991/92?I interpellationssvaret anges att regeringen avseratt diskutera lösningar om med desamiska organisationerna. Eftersom sådanaöverläggningar mig veterligen ännu inte harpåbörjats är risken att det dröjer ganska längeinnan en lagrådsremiss är färdig.Min fråga i interpellationen är när regeringen avseratt framlägga en proposition om inrättande av ettsameting. Eftersom frågan är obesvarad uppreparjag den och hoppas att justitieministern kan angeen ungefärlig tid enligt den planering som nuförhoppningsvis föreligger inom departementet.Innan jag lämnar kostnadsfrågan vill jag upprepavad jag sade i den förra debatten i frågan, nämligenatt demokrati och möjligheter för vår inhemskaurbefolkning och minoritetsbefolkning att hävdasina intressen måste få kosta liksom allademokratiska institutioner i vårt land kostar pengarför samhället.Samernas organisationer liksom många av oss här iriksdagen har önskat att regeringen skall lägga framett förslag om en samlad samepolitik. Kanske finnsdet en majoritet i som har dennauppfattning och därför inte vill anta en propositionom ändringar i rennäringslagen. Därigenom skulleregeringen ges en ny möjlighet att framlägga förslagom en samlad samepolitik, och därigenom skullesametinget, såsom samerättsutredningen föreslog,få en uppgift även när det gällermarkanvändningsfrågor.När det gäller uppgifter föreslogutredningen därutöver att allmäntskulle verka för att samiskt kultur- och samfundslivbevaras och utvecklas och bl.a. besluta omfördelning av statens medel till kultur, medverkavid samhällsplanering, informera om samiskaförhållanden och samverka med andrasamhällsorgan och yttra sig i frågor som berörsamiska intressen.Även om det ligger utanför min egentliga fråga iinterpellationen vore det av intresse att få veta omjustitieministern bedömer det lämpligt attsametinget får ungefär de uppgifter somsamerättsutredningen föreslog.Anf. 87 ():Herr talman! Jag vill först kommentera svaret litetgrand och tacka för det. efterlyserett samlat förslag. Det är oerhört viktigt att vi fårett sådant samlat förslag. Även om haren helhetssyn och även om ni i regeringen har det,kan man inte bedöma förslagen när det gällersamernas situation förrän man har dem i sin hand.Man kan inte delbedöma förslagen. Det är en avorsakerna till att vi avslog rennäringspropositionen.Vi vill alltså ha en helhetssyn och en samladsameproposition.I propositionen om de fjällnära skogarna togssamernas liv och renbetesland upp, men den har viredan behandlat och gjort vissa reservationer i.Som ursprungsfolk har samerna speciellarättigheter och en egen historia, ett eget språk ochegna traditioner. Det är ju en självklarhet, ochdetta har det talats om . Men vi anserockså att lagen bör ge samerna vetorätt, för som ärav grundläggande betydelse i sådana frågor somgäller samernas försörjning och levnadssätt ochsom ger garantier för att deras språk och kulturskall leva vidare.Samerättsutredningen hade ju som sinhuvuduppgift att utreda möjligheterna att stärkasamernas rättsliga ställning i frågor som rörrennäring och när det gäller att överväga behovetav ett samiskt organ, ett sameting, och att utvecklaoch bevara det samiska språket. Utredningen komfram till att de grundläggande behoven är stöd åtden samiska kulturen och det samiska språket,tryggad tillgång till mark och vatten för de samiskanäringarna, som ständigt är hotad, inflytande i denbeslutsprocess som rör samerna och derassamfundsliv.I detta sammanhang finns det en annan sak som äroerhört viktig, nämligen att ratificerarILO-konventionen 169 om urbefolknings rätt.Något besked beträffande ratificering avkonventionen har dock inte givits.Samerättsutredningens förslag om särskildgrundlagsbestämmelse, samelag, och inrättande avett sameting bör läggas fram i en samladproposition. Det är synnerligen beklagligt att detinte har skett, eftersom det har lett till svårigheterför samerna, vilket nämnde, atthinna anordna en valdag . Det seromöjligt ut. Det är allvarligt om man skjuter fråganom sameting och samelag på framtiden.De ca 2 000 samer som bor i behöver ettforum som ett sameting med ett kansli medkapacitet och där möjlighet ges för att ta framunderlag och underlätta arbetet t.ex. med enrenbetesinventering och att börja inventera ochförbereda för att samerna skall kunna ha en egenindustri och vidareförädling av sina produkter. Detär viktigt att få samernas folkrättsliga ställningfastslagen.Propositionerna har dock redan försvagat ett redanurvattnat förslag. Och, , SSRsordförande, fördömer förslag till ökad kontroll ochkonstaterar att lappfogdeväsendet kan vara på vägtillbaka. En proposition om ett sameting är ettovillkorligt krav inom en snar framtid.Naturvårdsverkets maktbefogenhet har också visatsig, vilket gör att det är ännu viktigare att detskapas ett sameting. Man visade 1989 maktspråk istället för att förhandla och lösa problemen isamförstånd med Idresamerna.Idresamerna har varit de som mest har velatförhandla och vara en del i det samhälle som delever i, därför att de har återtagit sina rättighetersom hade vilat . De har varit väldigtsamarbetsvilliga i det fallet.Bengt vid rennäringsenheten i Östersundförsvarade renbetet på . har vi ettannat problem som också visar behovet av ettsameting som fullmäktige som kan agera samlatmed de rättigheter som man har i t.ex. somfullmäktigeledamot eller fullmäktigeförsamling.Nu stämmer skogsbolagen , MoDo ochStora plus 600 bönder samerna i . Detkan bli en rättegång som kan ta decennier. Här villmarkägarna få betesrätten bortförklarad. Jag trorinte att det hade fått denna omfattning om inteskogsbolagen hade skjutsat bönderna framför sig.Det är väldigt allvarligt. Det är som en kampmellan och . En rättegång mellansamerna och småbönderna hade givit ett helt annatstyrkeförhållande, kanske hade en rättegång aldrigkommit till stånd om inte skogsbolagen hade stöttpå. Det finns ytterligare exempel.De här sakerna visar vilket starkt behov det finnsatt få ett sameting som kan verka för samerna.Naturligtvis har de SSR och och Samiätnam, mendet räcker inte för de har inte samma rättighetersom fullmäktigeförsamling och landsting. Detbehövs för samernas del.Anf. 88 ():Herr talman! Frågan omsameting har dragits i långbänk. Justitieministernser det som en praktisk fråga: antingen delar manupp förslaget och åtgärderna i olika etapper ellersöker få ett samlat grepp vid ett tillfälle.Regeringen väljer det första alternativet, attkomma med olika förslag i etapper trots att detdelvis just var det förfaringssättet som gjorde attriksdagen gav regeringen i uppdrag att komma medett förslag till en samlad samepolitik. En kommittétillsattes 1983. Kommittén har avslutat sitt arbeteoch avgivit tre betänkanden. I dessa betänkandenfinns en samlad bedömning vad avsergrundlagsbestämmelser, samelag och inrättande avett sameting.Apropå den proposition om rennäringslagen somäven nämnde kan vi inteupprepa nu 1990 det som skedde 1971, att manantog en rennäringslag och sedan fick vänta i sex årför att behandla den proposition som utgjorderamverket för rennäringslagen.Även i tillsattes en utredningskommitté fören samlad samepolitik 1982. Dess arbete har, somvi har hört här, resulterat i att man inrättade ettsameting . På vilket sätt skiljer sigutredningarna i och , eller rättaresagt, vad är det i de svenska förslagen som är såsvårt och annorlunda att det vållar denna vånda ochleder till en utdragen beredning?Det är otillfredsställande att justitieministern i sittsvar inte går närmare in på vilka juridiska spörsmålsom vållar bekymmer. Kanske kan vi få en närmareredogörelse här i dag.Liksom undrar jag om vi kan fåbesked om resultatet av den svenska arbete. Är kommitténs arbete klart, ochnär kan regeringen väntas komma med förslag omSverige skall ratificera konventionen? Även om detär som skall beredaärendet kanske justitieministern kan svara omarbetet står still eller om arbetet fortgår och om detkan leda till resultat under det här riksdagsåret.Jag vill till slut nämna att det inte är bara 2 000samer i , de beräknas vara 17 000.Anf. 89 Justitieminister ():Herr talman! I mitt svar redogjordejag närmare för de överväganden som måste göras ijustitiedepartementet när det gäller det arbete sombedrivs med bl.a. inriktning på ett sameting. harjag ställts inför frågan när det kommer ett förslagfrån . Om jag har förståttsituationen rätt ämnar jordbruksutskottet avstyrkaregeringens proposition om ändring irennäringslagen m.m. Om jag har förstått det rättkanske det också blir så att gerregeringen till känna att man vill ha ettsammanhållet förslag angående samefrågorna. Detkanske t.o.m. kan vara så att beslutar attsamtliga de frågor som är under beredning iregeringskansliet men också den fråga som rör bl.a.språkfrågorna, som utredningen fortfarandearbetar med men där betänkandet kommer attlämnas , skall ingå i det sammanhållnaförslaget. I det läget, herr talman, har jag mycketsvårt att över huvud taget göra någon bedömningav när regeringen kan komma med förslag rörandesametinget.Anf. 90 ():Herr talman! När jag skrev min interpellation ibörjan av detta , då jag noterade attregeringen inte avsåg att lämna någon propositionom sameting , kunde jag omöjligenförutse vilken ställning jordbruksutskottetsmajoritet skulle inta till rennäringspropositionen.Min interpellation tar endast upp frågan om när ochom regeringen avser att framlägga förslag om ettsameting. I mitt inlägg vill jag inte onödigtvis vidgadiskussionen utanför det jag ställde frågan om. Jagvidgade det något genom att ställa frågan om hurjustitieministern såg på de uppgifter somsamerättsutredningen har föreslagit att sametingetskulle ha. Jag räknade upp några av dessa. Jag sadeatt det skulle kunna vara av intresse -- även om detinte ingick i den egentliga frågan -- attjustitieministern angav något om hur hon bedömervilka uppgifter som ett sameting lämpligen skallkunna få.Nu kan, som justitieministern har sagt, frågankomma i ett nytt läge om det blir riksdagsbeslut såsom justitieministern sade att hon beräknar attdet kan bli.Frågan om samernas ställning i vårt land är en storfråga. Samerna intar, som nämnts här, en alldelesspeciell ställning bland minoriteterna. De utgör denenda minoritet som är urbefolkning i vårt land i sittområde. kom fram till attdet svenska samhället har speciella skyldigheter attutnyttja naturen så att man inte hindrarmöjligheterna för den samiska kulturen i vidastebemärkelse, alltså inte hindrar näringen, attfortleva i framtiden.Dessutom är det viktigt att samerna får möjlighetatt hävda sig, informera om sin situation och fåförståelse för sin situation. Vad vi måste eftersträvaär att vi får förståelse mellan folkgrupperna, i dethär fallet mellan icke-samer och samer. Som jagsade tror jag att ett sameting skulle kunna vara ettverksamt medel för att ge samerna ettrepresentativt organ. Samerna skulle kunna föra utsina frågor på ett sådant sätt att det ökar förståelsenför deras rättigheter och problem.Utredningen föreslog införande av engrundlagsparagraf och en samelag. Jag skulle viljafråga hur justitieministern ser på detta, om det börvara en komplettering av grundlagen som särskiltnämner samerna eller om vi behöver en särskildsamelag. Vi har faktiskt bara rennäringslag, ingensamelag i dag.Anf. 91 ():Herr talman! Det var intressant att hörajustitieministern säga att det är oerhört viktigt attbeakta språket. Det tycker jag också. Språket är juen grundförutsättning för att samerna skall kunnabehålla sin kultur intakt. Det är också viktigt förderas integritet, självförtroende osv. Dock tyckerjag att det vore lättare om man kunde skilja utspråket och ta ställning till detta och göra en vidarebearbetning här än att, som , plocka sönder dethela i en rennäringsproposition, en proposition omfjällnära skogar och en om ett sameting och ensamelag. Just de här propositionerna komsamtidigt. Därför kan det gå att överblicka dem ochse hur de förhåller sig till varandra. Men i övrigtbehöver man se till helheten för att kunna göra enriktig bedömning.Beträffande vill jag säga att detvore en skam för landet om inte ratificeradedenna. Jag vill gärna ha ett besked också om hurdet arbetet fortlöper.Sedan vill jag säga att jag har ett papper här där detstår ca 20 000. Om jag nu sade2 000 tar jag härmed naturligtvis tillbaka det.Anf. 92 ():Herr talman! Den aktuella kommittén har avslutatsitt arbete med språkfrågorna. Såvitt jag vet har detännu inte kommit något betänkande. I likhet medMartin skulle också jag vilja veta vilkafrågor som vållar särskilda bekymmer. Jag skulleäven vilja ha ett besked om hur arbetet med fortskrider.Om man ser på samefrågan i ett historisktperspektiv kan man konstatera att det vid de flestaintressekonflikter vad gäller mark-, jakt- ochfiskefrågor har varit samernas intressen som harfått vika. Vi har nått en gräns. Etttillbakaträngande av de samiska näringsintressenakommer nämligen att stå i direkt motsättning tillvår uttalade ambition att levandehålla och utveckladen samiska kulturen. Det är inte längre enframkomlig väg att låta samiska intressen vika omvi skall ge möjligheter till fortlevnad förden samiska kulturen. Vi kan inte krypa undandetta faktum. Alla måste vi se och ta ställning tillden här problematiken. Vid det ställningstagandetär det speciellt viktigt att ha en samlad samepolitik.Anf. 93 Justitieminister ():Herr talman! Till vill jag säga attgrundlagsfrågan och frågan om en samelag hängerihop med själva frågan om ett sameting. Dessafrågor ingår i en pågående beredning liksom fråganom de uppgifter som skall ha. Jag hardärför svårt att gå in på vilka lösningarnakommer att bli i slutändan -- särskilt mot bakgrundav den eventuellt nya situation som vi då befinneross i, i och med ställningstagande till denproposition som redan är framlagd.Till vill jag säga att är föremål för beredning iregeringskansliet. Det ärarbetsmarknadsdepartementet som arbetar på ettförslag på den delen.Berith undrar vilka frågor av juridiskkaraktär det är som närmare behöver övervägas.Som jag sade i mitt svar gäller detbl.a. vilken offentligrättslig ställning ett sametingskall kunna få. Kommitténs förslag innebar ju att ettsameting skulle vara en statlig myndighetunderställd regeringen. Det kan man ha vissasynpunkter på, och det hade ocksåremissinstanserna. Men något alternativ till detförslaget fanns inte. Det är bl.a. det vi överväger.Vi försöker alltså finna alternativ.Anf. 94 ():Herr talman! Jag har förståelse för attjustitieministern inte nu kan ge några klara svarbeträffande planeringen. Det kan ju bli ettriksdagsbeslut om det finns en hemställan tillregeringen om att denna skall lägga fram förslag samlad samepolitik. Jag förstår att det kan finnasandra lösningar och att det här måste diskuteras ochövervägas noga. Egentligen borde , somredan har inrättat ett sameting, kunna ge oss envägledning när det gäller att lösa dessa problem.Samerättsutredningen lösning var visserligen ettsameting med offentligrättslig ställning. Vi talar omen statlig myndighet. Men skall, enligtdet här förslaget, utses av samerna. Det är därförbara formellt som man talar om en myndighet. Detär samerna som har att utse de här ledamöterna.Men på grund av vissa uppgifter kan man tala ommyndighetsutövning. Därmed kan man kalla dethär för en statlig myndighet.Jag inser att detta kan vara förenat med vissaproblem. Men inte kunde jag tro att det skulle varaså svårt att lösa problemen. , alltså merän efter det att utredningen lagt fram sinaförslag, har man i departementet inte lyckatskomma fram till en lösning.Då det gäller övriga frågor som är aktuella på detsamiska området vill jag, om nu diskutionenutvidgas till att vara en samediskussion i stort, sägaatt den aktuella utredningen om några veckorkommer att lägga fram förslag till en språklag m.m.Då hoppas jag att det skall vara möjligt förregeringen att få en så pass snabb behandling av detsenaste betänkandet, som alltså kommer den 21november, att det går att åstadkomma en samladsamepolitisk proposition som framläggs utansärskild tidsutdräkt.Hur samerna ser på det här framgår av en skrivelsefrån samernas nationalråd till, tror jag, regeringenför knappt en månad sedan. I skrivelsen fastslåsvikten av en samlad samepolitik. Det står så här:Statens samepolitik skapar utrymme förtvehågsenhet och ett slags vakuum. Den svenskafolkopinionen har en annan syn på hur den statligasamepolitiken skall vara utformad. Tidpunkten ärnu inne för att ta det samlade grepp som är isamklang med denna opinion. Det borde därförligga i regeringens intresse och ansvar att skapadessa förutsättningar. Det är ett samlat samisktkrav.I många frågor i vårt samhälle då det gäller t.ex.rennäringslagen står ju olika gruppers intressenmot varandra. Men det gäller inte just detta med ettsameting. Ingen är ju emot att samerna får detforum som ett sameting skulle vara.Anf. 95 ():Herr talman! Liksom undrar jag ominte sätt att lösa sådana här problem kundevara en vägledning för oss . Det handlaralltså om länder som är lika varandra i andraavseenden. Länderna har ju ungefär sammalösningar på ett och samma problem.Sverige har, i jämförelse med , varit mycketeffektivare när det gäller att spridasamebefolkningen över landet. I , Finlandoch finns merparten av den samiskabefolkningen fortfarande kvar i sitt ursprungligalandområde.Jag beklagar alltså att inte med ettord berör och det arbetet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1990/91:35 ombrottsförebyggande verksamhet och prioriteradbrottsbekämpningAnf. 96 Justitieminister ():Herr talman! har i eninterpellation ställt tre frågor till mig ombrottsförebyggande verksamhet och prioriteradbrottsbekämpning. Han har frågat hur regeringenvill förstärka den förebyggande verksamheten ochom den tidigare prioriteringen av ekobrott,våldsbrott och narkotikabrott ibrottsbekämpningen står fast. Vidare har hanfrågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta föratt intensifiera beivrandet av den ekonomiskabrottsligheten, däri inräknat miljöbrotten.Slutligen har han frågat på vilket sätt regeringen villverka för en skärpt bekämpning av brottslighetenmed en rasistisk och invandrarfientlig bakgrund.Jag vill först erinra om att helt nyligenhar behandlat den proposition (prop. 1989/90:155)om förnyelse inom polisen som regeringen påcivilministerns föredragning lade fram i våras.Propositionen innehåller bl.a. förslag till riktlinjerför polisens arbete. Förslagen innebär att polisensarbete skall inriktas mera på att förebygga ochförhindra brott. Vidare skall en fortsatt prioriteringske av kampen mot våldsbrottslighet ochnarkotikabrottslighet. Även bekämpandet avekonomisk brottslighet, särskilt sådan som hotarstora samhälleliga värden, skall enligt regeringensförslag prioriteras. Miljöbrottslighet nämns härsom exempel.I fråga om de grundläggande prioriteringar somskall gälla för polisens arbete för i första hand nästabudgetår gjorde regeringen följande bedömning ipropositionen. Polisen bör särskilt inrikta sinverksamhet på åtgärder som går ut på att värna ommänniskornas trygghet till liv, hälsa, integritet ochpersonlig egendom. Som ett uttryck för detta ochsom ett led i ansträngningarna att nå detkriminalpolitiska målet att minska brottslighetenbör det ske en ökad inriktning motbrottsförebyggande åtgärder i vid mening och motbrottsförhindrande åtgärder. En större andel av detotala polisresurserna bör således, enligt vad somförordades i propositionen, tas i anspråk för denpreventiva verksamheten. I propositionenuttalades vidare att ett brett förebyggandepolisarbete i många fall är det sätt som gerbäst resultat när det gäller att komma till rätta medgatuvåld, ungdomsbrottslighet,narkotikahantering, skadegörelse och andra slag avkriminalitet och ordningsstörningar som tilldrar sigkriminalpolitiskt intresse.Justitieutskottets majoritet ställde sig vidriksdagsbehandlingen bakom regeringens förslagtill riktlinjer för polisens arbete.