prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — Det finns en oro inom , inteminst därför att det sprids uppfattningar som ärfalska och felaktiga av dem som har intresse av det.Man hävdar att utvecklingen till följd avjordbruksbeslutet kommer att bli sådan att bara destora gårdarna i söder kommer att klara sig. Densom då tror på den typen av ryktesspridning får juen felaktig inställning.Det är därför väsentligt att vi alla, inkl.riksdagsledamöterna från norra , spriderkorrekt information om vad de beslut innebär somvi alla har ansvar för. Ni har deltagit i de beslutenhär i riksdagen.Utan tvivel finns det svårigheter ochbesvär i delar av Norrlandsjordbruket. Det är ettskäl till varför vi har ett särskilt prisstöd förNorrlandsjordbruket. Med den gamla politiken hardet skett en minskning av Norrlandsjordbruket tillskillnad från den nya politiken, som ni också äransvariga för, där man mer än förr riktar resursernatill jordbruket i skogslänen och glesbygden. Detsker genom att man frikopplar prisstödet frånutvecklingen söderut, vilket jag har redovisat iinterpellationssvaret. Dessutom har tillkommit nyastöd, en ökning av glesbygdsstödet och stödet till ettöppet landskap i osv. Innebörden avjordbruksbeslutet är att resurserna dras mer tillglesbygd, småbruk och skogslän än med den gamlapolitiken.Sen till de övriga frågor som ställts. handlar bl.a. omslaktdjursavgifterna. Ingen av talarna har tagit uppden frågan, men jag vill klargöra att regeringensavsikt icke är dessa skall användas föromställningsåtgärder. Där är vi överens. Frågan harheller inte upprepats i debatten.Sedan handlar interpellationen om närjordbruksnämnden kommer att presentera förslagtill åtgärder. Det har jag svarat på: . I vanlig ordning får vi från regeringenssida sedan värdera de underlaget och återkommatill med det konkreta förslagen , närvi skall behandla prisstödet. Vi skall då ta hänsyntill riksdagsbeslutet, som är den grund vi skall utgåifrån. De konkreta svar som ni efterlyser kansjälvfallet inte ges innan jordbruksnämnden hartagit fram de underlag som -- det har jag redovisat --skall komma . Självfallet kommerregeringen sedan att i vår i vanlig ordningpresentera förslag med utgångspunkt iriksdagsbeslutet och jordbruksnämndens ochandras bedömningar, och då kommer självfallet dekonkreta frågor som ni har tagit upp att få sitt svar.Anf. 43 ():Herr talman! Jag vill inte på något vis svartmålaeller sprida några negativa uppfattningar omjordbruket i norra -- jag är en positivmänniska av naturen. Men det finns en stor oro,och det är verkligheten och ingenting annat som jaghar beskrivit.Jag hör nästan att någon slutar därför inte längre orkar med det här. Därför vill jagatt vi skall skynda på processen och få fram ettbeslut, så att man får den framtidstro och arbetsrosom man så väl behöver.Jag kan som exempel nämna att när jag för någraveckor sedan var i sadelandshövdingen: Ni måste göra allt vad ni kan föratt hjälpa oss att förbättra jordbruket här uppe --här slutar någon stup i ett. Jordbruket är mycketviktigt, och vi har inga ersättningsarbetstillfällen. --Det är ett exempel av många.Det är många som har hört av sig, så det här äringen svartmålning -- jag bara relaterar vad som harkommit till min kännedom.Det finns många skäl att ha stöd till jordbruket inorra , t.ex. beredskapsskäl och klimatiskaskäl. Ta bara betestidens längd -- den är tvåmånader kortare i än i . Detgör att man måste ha större ladugårdar för attförvara foder, och det är dyrare att ha djuren inneän ute, osv.Det gör också att man måste ha objektivaskördeområden utifrån vilka man görberäkningarna. Jag vet att det har varitdiskussioner om att man skall ha mycket störreområden. Då blir också trappstegseffekternamycket större än de är . Det var alltså av detskälet jag frågade om några blir förlorar i de häravseendena.Jag fick inte något svar på min fråga om hur detkommer att se ut och om jordbruksnämnden harrätt att förändra sådana tekniska saker i det beslutsom är fattat. Det skulle vara roligt att hörajordbruksministerns svar på den frågan.Vidare måste vi väl sätta värde på det landskap vihar. Hela skall leva, heter det ju, och detvill vi så gärna höra. Om det förbuskas och förslyaskänner vi inte längre igen landskapet, och det fårinte samma värde vare sig för dem som bor där ellerför dem som besöker det. De naturvårdsåtgärdersom har föreslagits räcker kanske till en liten bitmen inte alls för att hålla hela öppet.Därför behövs det ett fungerande jordbruk i norraSverige.Skall vi skapa förtroende för de livsmedelspolitiskabeslut som vi fattade i mycket stor enighet -- jagtycker att det var positivt att fem partier kundekomma överens om det -- måste också alla somdeltog i beslutet hjälpa till att se till att man leverupp till beslutet att norra skall få ettförbättrat stöd, så att man känner den framtidstrosom så väl behövs där uppe.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill understryka att det inte alls ärnågon missuppfattning från min sida att det måsteske särskilda förhandlingar inför GATT-rundanoch att det i sig inte kan regleras i det svenskajordbruksbeslutet. Men jag vill ändå betona att viinte behandlade det här som ett första och ett andrasteg, helt skilda från varandra.När man försöker uppskatta jordbrukets lönsamhetmåste man också försöka beräkna vilkakonsekvenser som GATT-förhandlingarna ochGATT-rundan kommer att få för det aktiva svenskajordbruket, och därför var hela den diskussionenmed. uppfattar jag det som en ny uppläggningatt man graderar det på det här sättet.Jag vill upprepa min fråga, omjordbruksministern anser att jordbruket i norraSverige på grund av det nya beslutet har ettstörre spelrum för företagets utveckling och profil.Jag håller också med om att videfinitivt inte är ute efter att svartmåla eller spridanegativa, falska rykten. Jag har verkligen i mångadiskussioner och på många sammanträdenförsvarat överenskommelsen. Jag tycker att det varangeläget och viktigt att vi fick ett beslut som flerapartier varit överens om. Det är viktigt att man nuser möjligheterna i det beslutet. Men efter eningående och bred diskussion och ifrågasättandenoch funderingar kring storleken på prisstödet,storleken på Norrlandsstödet, skrevsformuleringen in att lönsamheten inte får minska inågon nämndvärd grad och att utvecklingen på detområdet skall följas noggrant.Därför tycker vi att det är viktigt att redan nu gesignalerna, som är hämtade från verkligheten, attdet är många jordbrukare som bedömer att detinte längre går och att den ena efter den andralägger av. Det är viktigt att vi så snart som möjligtförsöker att bryta den trenden och stoppa denutvecklingen. Därför behövs det positiva signaler,som vi har varit ute efter. Så kan man inte medbästa vilja i världen tolka de signaler som ges --utöver alla frågetecknen när det gällerlönsamheten -- att stödområdesindelningenkommer att förändras. Jordbruksministern måsteändå kunna hålla med om att vi måste kunna vändaden diskussionen.Anf. 45 ():Herr talman! Jag tycker att det är ganska allvarligtatt bli beskylld av jordbruksministern för att spridanegativism och falska rykten. Det är verklighetensom jag har speglat, och jag tycker att det här är ettlämpligt tillfälle att direkt till jordbruksministernföra fram den oro och den osäkerhet som aktivajordbrukare och befolkningen i övrigt i Jämtlandslän känner. Det är väl inte så konstigt att man blirnedslagen och känner oro för framtiden när lönensänks? Mjölkpriset har alltså sänkts med ,och omkostnaderna har bara stigit, och man fåringen kompensation för just det.Jordbruksministern nämnde inte någonting om detjag tog upp, nämligen den psykiska miljö somfaktiskt hör ihop med lönsamheten. Jag fick inteheller svar på min fråga, om jordbruksministern kan säga någonting om mjölkproducenternasframtid efter den 1 juli 1991.Jag upprepar min fråga: Har jag fattat dagens svarrätt när jag säger att jordbruksministern där slårfast att riksdagsbeslutet ligger fast och att detinnebär att lönsamhetsnivå skall ligga tillgrund för det norrländska och därmed också detjämtländska jordbruket?Anf. 46 Jordbruksminister ():Herr talman! Om hade lyssnat på denförra interpellationsdebatten -- deninterpellationen handlade alltså om det som KarinStarrin nu frågar om -- hade hon kanske fått klartför sig att vi har behandlat frågan om GATT-rundan och de interna regleringarna i på ettsådant sätt att vi har möjlighet att lägga ett bud tillGATT-rundan, vilket t.ex. EG inte har fått förrännu. Vi har nämligen i samband med beslutet om attde interna regleringarna skall avskaffas ocksådiskuterat hur vi skall utveckla nya medel för attstödja jordbruket på lång sikt, medel som skallkunna vara förenliga med de förhandlingar sompågår i GATT-rundan. Det har vi varit överens omhär i riksdagen.Nu har vi här i kunnat ta det första stegeti detta beslut. Det andra steget är naturligtvis deförhandlingar som pågår i GATT-rundan. EG harförst , när man diskuterar en sänkning avgränsskyddet, börjat diskutera hur man interntskall kompensera bönderna -- det må gälla EGsregionalpolitiskt besvärliga områden eller någraandra områden -- och då fastnat i en väldigbeslutsblockering.Detta tillhör debatten om den förrainterpellationen, herr talman, men det är i alla fallsvar på fråga. Det har alltså varitbetydligt bättre att göra som vi har gjort i --i stor enighet.Det var icke min avsikt att säga att -- det tyckte jag inte att han gjorde. Jagtyckte däremot att det fanns sådana tendenser i deandra debattdeltagarnas inlägg. Jag tyckte att detfanns skäl att påpeka att vi alla har ett ansvar attpåtala vad som är besvärligt i Norrlandsjordbruketmen inte att överdrivet peka på negativa aspekter --då bidrar man själv till att skapa osäkerhet omframtiden och missmod hos t.ex. unga människor.Vi har fattat ett riksdagsbeslut om att mera styraresurserna till Norrlandsjordbruket. Ett startstödför unga jordbrukare har införts. Vi har infört ettökat glesbygdsstöd till jordbruket i Norrland.Prisstödet har förstärkts genom att frikopplas frånprisanpassningen söderut. Det finns goda skäl föross alla som på ett bra sätt har deltagit i dettabeslut -- det har ni också gjort -- att spridainformation om de möjligheter till förbättringar förNorrlandsjordbruket som riksdagsbeslutet innebär.Det borde vi ha ett gemensamt intresse av att göra.Kjell frågade om jordbruksnämdensstödområdesindelningsförslag. Det finns ingetsådant förslag . Såvitt jag förstår kommerjordbruksnämden att vara färdig med förslaget islutet av november. Svaret på frågaär att jordbruksnämnden inte har att fatta dettabeslut, utan förslaget -- vad det nu blir -- som ännuinte är färdigt kommer att behandlas av regeringoch riksdag.Som sagt: De övriga frågor som har ställts är av denkaraktären att besked kan ges i vanlig ordning närunderlaget från jordbruksnämnden är klart idecember, då vi återkommer till riksdagen.Anf. 47 ():Herr talman! Vi har tidigare här i riksdagendiskuterat mycket om en förbättring avstödområdesindelningen, för den har varit orättvis.Det är positivt att det sker en översyn av detta justnu.Jag förstår att jordbruksministern inte vill tala omvad han anser om att jordbruksnämnden skall harätt att ändra indelningen. Jag vill ändå uttryckamin förhoppning om att nuvarande områden interubbas. De måste hållas intakt, så att inte någonblir förlorare, utan vinnare i detta avseende. Det ärtrots allt viktigt att man kan hysa förtroende förriksdagsbeslutet. Men det får inte bli som med dettidigare beslut om jordbruket som har fattats iriksdagen, dvs. att det blir en avveckling avjordbruket i . Det borde bli en utvecklingi stället. Vi hoppas ju alla att hela skall leva,och då är jordbruket i en mycket viktigdel.Jag vill avsluta med den förhoppning som ocksåuttrycks av utskottet: Den samlade satsning somföreslagits för jordbruket i norra skall få tillföljd att näringens lönsamhet höjs och att utövarenfinner arbetsro.Andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 48 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag sade alltså att jordbruksnämdeninte ensidigt beslutar om stödområdesindelningen.Det kommer ett förslag som ännu inte är färdigt.Därför kan jag inte redogöra för vad förslagetinnebär. Men jordbruksnämnden skall inte attbesluta om detta, vilket funderadeöver. Förslaget som kommer till regeringen ochriksdagen, kommer och de andradebattdeltagarna att få möjlighet att senare taställning till.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:49Anf. 49 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag får meddela att om EGs torskfiske i svensk fiskezoninte kan besvaras , eftersom intehar möjlighet att närvara. Jag avser att i ställetbesvara interpellationen , dåockså har möjlighet att närvara.6 § Svar på interpellation 1990/91:33 och fråga1990/91:103 om arbetsmarknaden i VästerbottenslänAnf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att hävdaarbetslinjen i och i andra län somhar motsvarande negativa prognoser förarbetsmarknadens utveckling.Lena har frågat om regeringen har någon''beredskapsplan'' i form av utbildning ochberedskapsarbeten för att möta den befaradenedgången i sysselsättningstillfällen i Västerbottenslän.Jag besvarar interpellationen och frågan i ettsammanhang.Regeringen har i propositionen om denekonomiska politiken på medellång sikt redogjortför de åtgärder som anses nödvändiga för att ennegativ utveckling på arbetsmarknaden skallförhindras.Allt fler uppgifter från arbetsmarknadsstyrelsentyder på en försvagning av den svenskakonjunkturen. Avmattningen inom industrin harblivit tydligare genom den osäkerhet som krisen iMellanöstern har skapat.De ökade priserna på olja och bensin harnaturligtvis drabbat glesbygden särskilt hårt. Där ärman helt beroende av att kunna ta sig till arbetetmed bil, eftersom allmänna kommunikationer oftasaknas. För att mildra effekterna för dem medlånga pendlingsavstånd kommer regeringen därföratt föreslå en höjning av avdraget för kostnader förarbetsresor med bil. Detta motsvarar i normalfalleten bensinprissänkning med / liter.De största problemen i svensk ekonomi äremellertid förorsakade av inhemska förhållanden.Den låga produktiviteten och det högakostnadsläget har alltmer urholkat Sverigeskonkurrensförmåga. För att värna sysselsättningenmåste all kraft därför nu inriktas på att få nerinflationen.När det gäller inflationsbekämpningen ärlönebildningen det mest kritiska området. Någramånader står till buds för att bryta den negativapris- och lönekostnadsutvecklingen. Den s.k.Rehnberg-gruppen har fått regeringens uppdrag attgenom ett stabiliseringsavtal underlätta förparterna att träffa löneavtal i linje med deförutsättningar som gäller för tillväxt,produktivitet och konkurrenskraft. Ansvaret föravtalen vilar på arbetsmarknadens parter.Det är i längden inte möjligt att tryggasysselsättningen i en ekonomi med prisstegringar,som är snabbare än omvärldens. Inflationen lederockså till stora och godtyckliga omfördelningar avförmögenheter. I en politik för rättvis och fullsysselsättning måste inflationsbekämpningendärför komma i första hand.För att värna sysselsättning och välfärd måste denekonomiska politiken med all kraft inriktas ocksåpå att öka den svenska industrins konkurrenskraft.En ökad ekonomisk tillväxt är förutsättningen föratt klara sysselsättningen även i Västerbottensinland och andra utsatta områden.De förslag som regeringen har lagt fram ipropositionen om regionalpolitik för 90-talet syftarytterst till att skapa regional tillväxt och utjämning.Utvecklingsåtgärderna koncentreras främst tillnorra inland, som vi föreslagitförbättrade och förenklade möjligheter att utvecklaglesbygd och landsbygd i hela landet. Den viktigasektorssamordningen kommer att förstärkas ochinfrastrukturen att förbättras. Resurserna förregionalpolitiska insatser har också förstärktskraftigt och ytterligare delegerats tilllänsstyrelserna.Under budgetåren 1986/87--1988/89 har detregionalpolitiska stödet totalt till företag i helalandet beräknats leda till över 15 000 nyasysselsättningstillfällen. Enbartindustridepartementets samråd med tjänsteföretaghar de senaste två, tre åren resulterat i beslut somberäknas ge 1 500--2 000 arbetstillfällen iregionalpolitiskt prioriterade områden genom bl.a.avlänkning från . Budgetåret1989/90 beräknas de regionalpolitiska stöden inkl.stöd till tjänsteföretag ge upphov till ca 4 500 nyajobb. Därtill skall läggas nettoeffekter avsysselsättningsstödet. Vidare ger glesbygdsstödetca 1 500 nya arbetstillfällen varje år.Under de senaste åren har beslut också fattats omomlokalisering av statlig verksamhet frånStockholm till prioriterade regioner som berör ca1 300 tjänster. Regeringen kommer att arbetavidare på det här sättet utifrån de fastställdaregionalpolitiska målen och riktlinjerna oavsettkonjunkturläge.I samband med mycket omfattandestrukturförändringar har regeringen olikamöjligheter att förbättra villkoren för nyetableringoch expansion av företag med hjälp avregionalpolitiskt stöd. Denna möjlighet harregeringen utnyttjat genom att besluta attföretag i i kommununder skall kunna få högrelokaliseringsbidrag.Regeringen kommer inte att försöka motverka enuppgång i arbetslösheten med generellefterfrågestimulans. De arbetsmarknadspolitiskainsatserna skall vara inriktade på individerna.Detta gäller särskilt de grupper som har densvagaste ställningen på arbetsmarknaden --kvinnor, ungdomar, handikappade och invandrare.Såväl i som i alla övriga län gällernaturligtvis arbetslinjen, dvs. aktiva åtgärder somarbetsförmedling, utbildning och rehabiliteringskall prioriteras före passivt bidragsgivande.Regeringen har beslutat att i tilläggsbudget1 lägga fram förslag för , som syftar tillökad effektivitet vid användningen av de medelsom står till arbetsmarknadsverkets förfogande.Ökade anslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärderär inte motiverade . Men regeringenhåller en hög beredskap för att kunna möta ensnabb förändring av läget på arbetsmarknaden.Anf. 51 ():Herr talman! Fru statsråd, tack för svaret. Jaghåller med när det gäller mål och enhel del synpunkter. Däremot har jag en hel del attsäga om de medel som regeringen har använt och,som jag ser framför mig, tänker använda.Jag vill först börja med länsarbetsnämndensprognos för . Den ärlätt att sammanfatta: Minskad sysselsättning idjurnäringen, minskad sysselsättning i industrin,återhållsamhet i handeln, minskad sysselsättning ihotell- och restaurangbranschen, minskadsysselsättning i landstingsverksamheten och kraftiguppbromsning i kommunerna. Jag skulle tro att detockså kommer att minska där till följd av denbesvärliga ekonomi som man drasmed.Det här ingen trevlig läsning. Till detta skall läggasden debatt som fördes med MatsHellström om jordbruket. Ett par jordbrukareslutar sin verksamhet , och inga nyakommer till. Detta kommer att slå hårt mottransportnäringen och förädlingsindustrin, om intetrenden bryts. Precis som tidigare är det fjäll- ochinlandskommunerna som känner av detta mest.Hela länet känner dock av det.Jag har talat med ledande personer ilänsarbetsnämnden. De säger att sedan prognosenlades fram har de negativa trenderna tyvärrbekräftats. Den öppna arbetslösheten ökar.Antalet lediga platser har nästan halverats om manjämför med hur det såg ut . Det ärdet verkligen oroande tecknet. Inom den storaoffentliga sektorn håller både vikariaten och delediga platserna på att upphöra. Detta drabbardirekt ungdomar och kvinnor. Det är de som blir desköra grupperna uppe hos oss.Industrin varslar nu i ganska stor utsträckning.Domänverket minskar i inlandet. Det gäller femmän nu och fem då. Det låter inte så farligt.Översatt till förhållandena i skulle detmotsvara tiotusentals arbetstillfällen.Statsrådet gick in litet grand på bensin och annat.Men jag tror inte att statsrådet riktigt har förståtthur detta slår för den enskilde. Förut motsvaradereseavdraget bensinkostnaderna och litet till. ärreseavdraget bara värt drygt en tredjedel av vad detvar tidigare. räcker det inte ens till halvabensinkostnaden. Det är den kalkylen en enskildmänniska måste göra.Länsarbetsnämnden har begärt att få 25 milj. kr. Jag vet inte om statsrådethar något att säga om det . Där friställs ca 260människor. Man har anmält medel till länet i sinhelhet på grund av alla dessa varsel. Jag skulle viljadiskutera regionalpolitiken något med statsrådet.Mot bakgrund av utvecklingen i vårainlandskommuner är det skäl att allainlandskommuner får arbetsgivaravgiften sänktmed . Det var de kommunernaeniga om. De ansåg sig ha lika betingelser i helainlandsblocket. Det ansåg också vi ifrån länet ochcentern i . Det skulle vara en verksamåtgärd när det gäller att förebygga en alltmerökande arbetslöshet. Det är egentligen nu som detavgörs om regeringen menar allvar med arbetslinjeeller inte, om det blir ord eller verklighet. Gör maninte insatser nu blir det i stället flyttlinjen ochunderstödslinjen. Det vill vi inte ha uppe hos oss.Regeringens skrivelse, som kom , om ekonomingör mig litet rädd. Där står egentligen att man skallsatsa på de stora allfarterna infrastrukturellt.Regionalpolitiskt behövs i stället satsningar i devärst utsatta områdena. Där finns grunden för enpositiv näringslivsutveckling.Jag ber statsrådet fundera mycket på om man intei regeringen skall ta sig samman och gå ut med ettinfrastrukturellt paket på ett antal miljarder kronortill vägar m.m. i det här läget för de orter ochkommuner som visar en mycket dålig trend. Detskall inte bara gälla i , utan också när detuppstår sådana regioner i andra delar av landet.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vill för min del tacka statsrådetför svaret på den fråga som jag hade ställt och somman har bakat in i det gemensamma svaret.Sverige har under en rad av år hållit en högsysselsättningsgrad. Medan andra länder i Europahar visat 10-procentiga arbetslöshetssiffror harSverige visat rekordlåga siffror.Den förda politiken har visat sig vara lyckosam.Givetvis måste den höga sysselsättningen ständigtförsvaras. Arbetslösheten går inte att utrota engång för alla. Man måste eftersträva enpolitik som håller arbetslösheten på en låg nivå.Vi måste nu tyvärr konstatera att arbetslöshetenhar börjat stiga igen. har redan 20 000 jobbförsvunnit i industrin. En del av förklaringen finnsatt söka i omvärldens höga arbetslöshet och våregen kostnadsutveckling.Vi kan för vår del i konstatera att viunder har haft god tillgång påarbete. var vi så lågt nere som på ettårsmedeltal på 2 649 arbetslösa. Vi får gå så långttillbaka som till 1970 för att komma i närheten avden siffran.För vissa kommuner, t.ex. kommun, ingerdock de framtida prognossiffrorna oro. Umeåkommun har en medelålder på och enomfattande offentlig sektor. Det finns skäl attbefara att Umeåregionen kraftigt kommer attkänna av konjunkturförändringen.Man kan också över huvud taget befara attnytillträdande på arbetsmarknaden, ungdomar ochflyktingar kommer att få det svårare att snabbt hittaett arbete. Åtstramningen inom den offentligasektorn, handeln och hotell- ochrestaurangnäringen kommer särskilt att drabbakvinnor.Så gott som har präglats av kampen attkomma ifrån de höga arbetslöshetssiffrorna sompräglade arbetsmarknaden ibörjan av 80-talet. var vi uppe irekordsiffran 6 221 arbetslösa i årsmedeltal.Nu kan vi se att siffrorna har en tendens att saktamen säkert krypa uppåt igen. Denarbetsmarknadsprognos som länsarbetsnämndenpresenterade har förstärkt bildenav att antalet lediga jobb fortsätter att minska,medan antalet varsel eller förebud omuppsägningsvarsel ökar. Ett exempel på detta är att1 052 lediga platser nyanmäldes tillarbetsförmedlingen , vilket är 562färre än under samma månad 1989.Jag vill nog inte påstå att vi kan säga att lägetär utan hopp. Men det finns skäl att vara observantsåväl när det gäller som när detgäller andra län där det finns tecken i dennanegativa riktning. Vi vill ingalunda för allt i världenha tillbaka de siffror vi hade i underde borgerliga regeringsåren.