prot · GE0933 · 1990-11-27 00:00:00 — Detfinns en möjlighet att få dispens, men man anser attdet är orimligt långa väntetider innanarbetarskyddsstyrelsen eventuellt ger en dispens.Denna byråkrati behöver alltigenom ses över.Situationen i dessa bygder är onödigt svår, mycketpå grund av regeringens passivitet under denöverhettning rådde. Industrierna har planeratför att bygga filialer och expandera utomlands, ochdet kan man inte göra om i ett huj. Den planeringenfinns tyvärr, och man är där i full gång med attgenomföra den.Anf. 17 ():Herr talman! Det är bra att har tagit dettainitiativ, och det är bra att man också försökerharmonisera reglerna för våra exportföretag i denhär typen av ärenden. Men det hjälper kanske intede företag som väntar just nu.Jag är mycket förvånad över attlivsmedelsverket, för detta är ju trots allt en statligangelägenhet, inte har agerat i denna typ avärenden. Vi vet om att man måste förbättra ochförändra vatten- och avloppssystemen i mångakommuner, och det krävs mycket pengar för attkunna göra dessa investeringar. Här finns utantvivel ett system som skulle förbättra läget i densituation som råder. släpps mycketfärskvatten ut via avloppsnätet. Livsmedelsverketborde därför se positivt på detta system och snabbtkomma fram till ett beslut.Man har tagit kontakt medjordbruksdepartementet. Kan nu Forsheda ABförvänta sig ett snabbt beslut från statsrådet ochverklig hjälp i ärendet?Anf. 18 Industriminister ():Herr talman! sorterar underjordbruksdepartementet, och det är väl rimligt attdepartementschefen där klarar ut de förhållandensom råder inom livsmedelsverket.Jag anser att man skall avvakta vadlivsmedelsverket svarar innan man drar alltförlångtgående slutsatser.Anf. 19 ():Herr talman! Jag känner väl till attlivsmedelsverket sorterar underjordbruksdepartementet. var självinne på att detta primärt inte är en statligangelägenhet. Men jag hoppas verkligen attlivsmedelsverket inte kommer att ta två och etthalvt år på sig när nu jordbruksministern går in iärendet, utan att man klarar av detta på en vecka.Om vi jämför med våra konkurrentländer kandet ändå konstateras att handläggningstiden iEuropa för denna typ av ärenden ligger på ett halvtår till . I tar det dess värre två och etthalvt år utan att man får ett svar. Det anser jag ärmycket beklagligt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:193 omallemansrätten och EGAnf. 20 Miljöminister ():Herr talman! har frågatstatsministern vad ett medlemskap i innebär förmöjligheterna att bevara allemansrätten. Arbetet iregeringen är så fördelat att jag skall svara påfrågan.Enligt artikel 222 i EG-fördraget skall fördragetinte påverka medlemsländernas lagstiftning iäganderättsfrågor. Ett villkor som gäller är dock attden nationella lagstiftningen inte får varadiskriminerande för de olika nationaliteterna inomEG.Allemansrätten, som saknar motstycke i flertaletandra länder, är av avgörande betydelse förmänniskornas möjlighet att få rekreation ochavkoppling i det fria. Den uttrycks inaturvårdslagen så, att naturen utgör en nationelltillgång som skall skyddas och vårdas samt att denär tillgänglig för alla enligt allemansrätten.Allemansrätten gäller både för svenskar ochutlänningar i Sverige.Mitt svar till är därför, att vare sigett eller ett medlemskap i skulleinnebära någon inskränkning i allemansrätten.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Det är dags att i debatten lyfta fram specifikafrågeställningar kopplade till frågan om etteventuellt medlemskap och vad det innebär.Oavsett vad man anser i frågan är det viktigt attskapa en beredskap för ett ställningstagande intebara här i utan också bland människornai vårt land.Det är därför som jag lyfter fram frågan omallemansrätten, som ju är något specifikt förSverige, vilket statsrådet sade i sitt svar. Man kanföreställa sig att det kan komma påtryckningar omändringar om vi får dessa friheter. EG-medborgarekommer att köpa svenska fastigheter, och dekanske inte anser att de vill ha någon människagående över marker och ängar. De kanske inteheller vill ha någon som plockar bär i deras skog.Allemansrätten kan ju också lätt missbrukas, ochdetta kan också föranleda att man begärinskränkningar.Artikel 222 i EG-fördraget som omnäms i svaretkan i och för sig verka betryggande. Men jag villändå ställa frågan: Kan garantera attdet , om blir medlem i EG, intekommer att ställas krav i något sådant avseende?Anf. 22 Miljöminister ():Herr talman! Mitt svar är att betrakta som ettauktoritativt besked på regeringens vägnar. Jag villför övrigt berätta att vi på annat sätt haft anledningatt hantera frågan. Det har nämligen visat sig --vilket jag har kunnat konstatera med egna ögonutefter våra vandringsleder och kanotleder -- att desom inte är vana vid allemansrätten behöverinformation om vilket ansvar den medför.Naturvårdsverket har framställtinformationsmaterial på ett antal främmande språkför att hjälpa till att förhindra de problem someljest skulle kunna uppstå.Anf. 23 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp enfrågeställning som är kopplad till frågesvaret. Dettalas om att ett villkor för att artikel 222 skall gällaoch att man inte skall lägga sig iäganderättsfrågorna är att den nationellalagstiftningen inte får vara diskriminerande. Mankan då fråga sig: Vad innebär diskriminerande?Kan man eventuellt se det som diskriminerande får sin äganderätt begränsad avallemansrätten?Anf. 24 Miljöminister ():Herr talman! Lagen gäller lika för alla, och därmedär den inte diskriminerande.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill bara göra ett förtydligande.Det handlar alltså inte om att man t.ex. har enhårdare tillämpning här i än i ett annatland.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:215 om stödet tilllandskapsvårdAnf. 26 Miljöminister ():Herr talman! har frågatjordbruksministern vilka åtgärder han ämnar vidtaför att de av anvisade medlen förlandskapsvårdande åtgärder i sin helhet skallkomma landskapsvården till del. Arbetet iregeringen är så fördelat att jag skall besvarafrågan.För /91 har ett reservationsanslagpå 100 milj. kr. anslagits till landskapsvårdandeåtgärder i odlingslandskapet.Jag kan försäkra att det självfalletär regeringens avsikt att medlen i så storutsträckning som det är praktiskt genomförbartskall användas till konkreta åtgärder.Jag vill dock i detta sammanhang framhålla att närregeringen nu skapar förutsättningar för ettkraftfullt stöd till landskapsvårdande åtgärder, fårlänsstyrelser och berörda centrala myndigheterytterligare en stor uppgift inomnaturvårdsområdet. Det är då också nödvändigt attvissa medel avsätts för administration ochutbildning i syfte att medlen skall kunna användasså effektivt som möjligt.Enligt regeringens beslut den 8 november 1990kommer maximalt 5 milj. kr. -- fördelat mellanstatens naturvårdsverk, lantbruksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet -- att avsättas för centraladministration.När det gäller länsstyrelsernas roll får högst 8,4milj. användas för administration ochutbildningsinsatser.Anf. 27 ():Herr talman! Anledningen till att jag ställde frågantill jordbruksministern är att medel förlandskapsvården anvisades i samband med detlivsmedelspolitiska beslutet . Jag tackarnaturligtvis miljöministern, som har att handläggajust denna typ av frågor, för svaret.Min reflexion när jag fick kännedom om att intehela stödet till landskapsvård skulle utgå till demsom ägnar sig åt landskapsvården var: Varför utgårman inte från de kunskaper som redan finns?Varför måste man planera ytterligare? Vidaretyckte jag att det var en rimligt stor del av beloppetsom kom att utgå till administration.Under senvåren 1990 genomfördenaturvårdsverket en enkät angående prioriteradeområden för den nya landskapsvårdsersättningen. Imitt eget län, , finns det redanomfattande naturvårdsprogram,kulturmiljöprogram, kommunalkulturlandskapsanalys osv. Det finns alltså planerför kultur och naturvård med hög aktualitet. Därtillhar lantbruksnämnderna mycket stor kunskap omhur jordbruk och jordbrukslandskap ter sig i olikadelar av länet. Samma typ av kunskaper finnsnaturligtvis även i andra län.Det är ett allvarligt systemfel när en ny stödformurholkas genom att man låter byråkratin ta del avså pass mycket medel. Det hade varit praktisktgenomförbart att de 100 miljonerna hade gåttdirekt ut till länen för handläggning och kommit uttill de berörda lantbrukarna i landskapsvården.Anf. 28 Miljöminister ():Herr talman! Det här är en pionärinsats där detmåste vara individuella överenskommelser med deenskilda brukarna om det skall kunna gå att få igång ett system som skall verka under en lång tidframåt. Anslagen kommer attfördubblas och därmed också andelen som går tilladministration.Det är nog första gången någon har anmärkt på attlänsstyrelsen har fått ökade resurser förnaturvårdande insatser. De behöver det, och dettror jag vet. De dignar redanunder en börda och arbetar fantastiskt hårt. Jag kanförsäkra att vi inte kommer att slösa några pengarpå onödig administration. Det här är till för attverksamheten skall få den goda start den förtjänar.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tycker som miljöministern attanslaget till naturvården är bra. Jag känner ganskaväl till, efter många års arbete i länsstyrelsensförtroendemannastyrelse, hur man har atthandlägga olika frågor. Men jag vänder mig emotatt det finns en kunskap och kompetens redan utepå fältet. Det är detta man skall ta till vara på ifrämsta rummet när denna fördelning görs. På detsättet skulle mer pengar kunna ges ut än de redanutlovade.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:222 omnaturvårdsverketAnf. 30 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig ominte myndighetsorganisationen på miljöområdetborde ges en parlamentarisk översyn som sätternaturvårdsverkets roll i en helhet för ett nytt ochdynamiskt miljöarbete.Jag delar uppfattning ombehovet av att i ett helhetsperspektiv se övernaturvårdsverkets organisation för ett dynamisktmiljöarbete.Regeringen har fattat beslut omatt verkets nuvarande organisation gäller till den 1juli 1991. I beslutet angavs att regeringen senarekommer att ta ställning till övergripande mål ochhuvudsaklig verksamhetsinriktning samt, vad gällerverkets inre organisation, låta utvärdera verketsgrundstruktur.Ett nytt organisationsförslag måste således läggasfram snabbt. Det var därför naturligt att tillkalla ensärskild utredare som enligt sina direktiv skallarbeta skyndsamt.Jag vill erinra om att enparlamentarisk insyn i utredningen kan ske genomnaturvårdsverkets styrelse.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Centern har framfört kravet på enparlamentarisk översyn av miljövårdensorganisation, dvs. en genomgripande, brettförankrad översyn som borde se på hela systemetinom dagens miljövård.Miljöministern svarar positivt när det gäller helasystemet och menar att vi har samma syn på detta.Kravet på en parlamentarisk översyn har ävenframförts av ledamöter inaturvårdsverkets styrelse. Detta säger jag medtanke på det svar som har getts . Vi förstår inteatt regeringen väljer att tillsätta den enaenmansutredningen eller enmansöversynen efterden andra på olika delansvarsområden som harmed miljövården att göra i stället för att ta dettaparlamentariska helhetsgrepp.Visserligen har en tidsgräns till organisationen avnaturvårdsverket. Men skulle i ställetkunna förlängas och en mer övergripande översynskulle kunna göras och alltså inte bli ett hastverksom jag är rädd att det kan bli med dennaenmansutredning. Det har redan funnitsenmansutredningar tidigare, och man kan undravarför de inte lett till mera resultat.Jag har en annan fråga förutom den som gällervarför man inte är intresserad av ettparlamentariskt engagemang. Var blirmiljöavgifterna av, och var kommer de in iutredningen?Anf. 32 Miljöminister ():Herr talman! Det förslag som har lagts fram ommiljöavgifter bereds iregeringskansliet med tanke på den miljöpolitiskapropositionen i vår.Anf. 33 ():Herr talman! Men det är ändå något som kommeratt vara en del av miljööversynen och -arbetet. Detgäller arbete, men ocksålänsstyrelsernas naturvårdsenhet och kanske ävenkommunerna. Vi menar att man i en sådanparlamentarisk översyn åtminstone skall se överom miljöavgifterna kommer att få en roll i detfortsatta arbetet.Jag skulle gärna vilja ha svar på varför man inte tarhänsyn till det politiska miljöengagemang som finnsi de politiska partierna. Man skulle kunna ha nyttaav den erfarenheten i en sådan översyn.Anf. 34 Miljöminister ():Herr talman! Praxis är att riktlinjer förverksamheten utfärdas av riksdag och regering.Riksdagens partier har också insyn i de enskildaverken oftast genom representation i styrelserna.Men däremot är det normalt att regeringen haransvaret för myndighetsorganisationen ocharbetsordningen.Anf. 35 ():Herr talman! När det gäller miljötillsynen och denframtida rollen och fördelningen och länsstyrelser,kommuner, naturvårdsverk mellan andra verk,finns det en stor erfarenhet på olika håll. Manborde i översynen ha denna övergripandehelhetssyn som man inte får om endast ett verkutreds. Det finns visserligen en annan utredningsom utreder länsstyrelsernas arbete. I stället bordedet tillsättas en utredning som utreder medutgångspunkt i miljövårdens behov och därefter gårner på nivån med kommuner, landsting och olikaverk och på så sätt tillgodose miljövårdens behov.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:223 om återföringenav bensinångorAnf. 36 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag är beredd att göra för att skynda pågenomförandet av återföring av bensinångor.Flyktiga organiska ämnen har sådana effekter påmiljö och hälsa att begränsningar är viktiga framförallt i tätorter. På regeringens uppdrag har därförnaturvårdsverket tagit fram en strategi för attminska utsläppen av flyktiga organiska ämnen med50 % mellan och . Denna strategiomfattar förutom åtgärder inom bensinhanteringenviktiga åtgärder inom trafiksektorn,energiproduktion, lösningsmedelsutsläpp ochindustriella processutsläpp.Regeringen avser att i den miljöpolitiskapropositionen, som beräknas föreläggas ibörjan av , ta upp frågan om flyktigaorganiska ämnen där bensinångor ingår.Samtidigt vill jag nämna att åtgärder idistributionsledet ofta är ekonomiskt lönsamma.Det gäller t.ex. flytande tak på lagringscisterner,åtgärder på tankbilar samtåtervinningsanläggningar. Branschen har åtagit sigatt genomföra de flesta av dessa åtgärder.Även vid tankning kan åtgärder mot utsläppen avkolväten minskas. Flera bensinföretag har redaninstallerat s.k. muffar.En annan metod som kräver mer tid förgenomförande är att utrusta alla bilar med s.k.kolkanistrar vilka adsorberar kolvätena.Utfärdande av föreskrifter för åtgärder inombensindistribution inkl. tidsplaner ärmyndigheternas ansvar.Naturvårdsverket har också utarbetat förslag tillsådana föreskrifter inom en arbetsgrupp därförutom företrädare föroljebranschen, sprängämnesinspektionen,bilindustrin och kommunförbundet har varitrepresenterade.Förslaget innebär att utrustning skall ha installeratsvid samtliga bensinstationer i senast den 1januari 1995. För bensinstationer med en storförsäljningsvolym skall åtgärderna varagenomförda senast under år 1993.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret på min fråga. Det gläder mig att höra att detbörjar hända saker kring återföring av bensinångor.I många kommunfullmäktigeförsamlingar runt omi har motioner om återföring behandlatspositivt. Sedan har man funnit att det inte har häntså mycket. Jag har sett att många motioner i den härfrågan också har avlämnats till riksdagen.Det har saknats bindande föreskrifter. När de nukommer tycker jag att det är synd att de är sågenerösa tidsmässigt. Det är märkligt att en reformsom på lång sikt är lönsam, ur miljösynpunkt ärmycket bra och dessutom är en arbetsmiljöfråga tarså att genomföra.Senast i går läste jag i en av våra kvällstidningar attmånga yrkeschaufförer drabbas av leukemi,blodcancer. Ämnet bensen som finns i bensinångorkan vara en bidragande orsak.Min fråga kvarstår delvis. Finns det möjligheter i den proposition som kommer kan skynda pånär det gäller tidsaspekten, så att vi fårgenomförandet tidigare än vad som här harangivits?Anf. 38 Miljöminister ():Herr talman! och jag är överensom att det här är mycket viktigt att få uträttat. Detberör många människors närmiljö. Jag kan sägauppriktigt att också jag önskar att det skulle gåsnabbare. Det har varit fråga om mycket lidandeunder årens lopp för att driva på det här arbetet.Jämsides med den här typen av åtgärder kan mangå på innehållet i bränslena. Det pågår också ettarbete för att få bort farliga och onödiga tillsatser.Frågor av detta slag kommer att behandlas ochredovisas i den kommande miljöpolitiskapropositionen.Anf. 39 ():Herr talman! Är det då inte aktuellt att det kan gåsnabbare?Anf. 40 Miljöminister ():Herr talman! Om det finns någon möjlighet attåstadkomma ett snabbare genomförande, lovar jagatt vi skall utnyttja den möjligheten. Det här är deuppgifter som har gett oss. Detvore självfallet roligt om det gick att få fram detsnabbare.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:232 omersättningsreglerna i naturvårdslagenAnf. 41 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ändra ersättningsreglernai naturvårdslagen till de regler som gällde tidigare.Riksdagsbeslutet om ändrade ersättningsregler inaturvårdslagen trädde i kraft den 1 juli 1987.Motionsyrkanden om att återigen ändraersättningsreglerna avslogs så sent som avriksdagen.Mot den bakgrunden är det inte aktuellt attöverväga sådana ändringar.Anf. 42 ():Herr talman! Bakgrunden till frågan är att centernoch socialdemokraterna i samband med att mangjorde upp om planlagstiftningen kraftigtförsämrade förutsättningarna för naturvård ilandet. Man ändrade nämligen ersättningsreglernaså att formuleringen ''ersättning skall ges ompågående markanvändning avsevärt försvåras''ändrades till ''om pågående markanvändning inomberörd del av fastigheten försvåras''. Det kan låtasom om det inte är fråga om en särskilt stor ändring.Det medförde dock att naturvården blev mycketdyrare för myndigheterna. Uppgörelsen följdesinte av mera pengar till myndigheterna.Jag tycker att det är litet tråkigt att i en sådan härviktig naturvårdsfråga -- kanske en av de allraviktigaste, det säger de som jobbar med naturvårdinom länsstyrelserna -- ministern inte kommer mednågon som helst motivering till varförersättningsreglerna inte bör ändras så att de reglersom gällde tidigare åter blir gällande. Attmotionsyrkandet har avslagits finner jag inte varanågot sakargument.En utredning om naturvårdslagen har ganskanyligen lämnat sitt betänkande. Där föreslås ingenändring av ersättningsreglerna. Det finns dockinget motiv för detta. Jag undrar om miljöministerninte tänker sig att man i samband med attnaturvårdslagen görs om ändrarersättningsreglerna så att de tidigare reglerna återblir gällande. Det är väl ändå rimligt att man ser tillhela fastigheten och kostnaderna för denna närman bedömer skadan av olika regler ochinskränkningar i driften. Man bör inte bara se tillden lilla del som är berörd.Anf. 43 Miljöminister ():Herr talman! känner till -- det har vidiskuterat i annat sammanhang i offentlig debatt --bakgrunden till beslutet. ställde detta kravför att medverka till att naturresurslagen kundepassera . De borgerliga partierna ansågatt den innebar ett för stort ingrepp i den personligaäganderätten. Naturresurslagen var en oerhörtviktig insats för att skydda skyddsvärd miljö. Detvar det priset vi fick betala för att få den lagengenom riksdagen.Anf. 44 ():Herr talman! Jag håller inte med om attnaturresurslagen är en mycket bra skyddslag. Dedelar som handlar om skydd av naturen böröverföras till en ny miljöbalk och resten kanskrotas. Såvitt jag minns reserverade sig intevänsterpartiet emot naturresurslagen. Folkpartietoch gjorde detta. Jag tycker att det ärett ganska dåligt argument.För en månad sedan fick jag löftet av om bara går med på att ändraersättningsreglerna så att de tidigare reglerna blirgällande skulle socialdemokraterna inte ha någotemot det. Gäller det löftet fortfarande?Anf. 45 Miljöminister ():Herr talman! Självfallet är det förslag som viframlade för , och som var bättre i sinursprungliga form, vårt huvudförslag.Anf. 46 ():Herr talman! Jag nöjer mig med det svaret. Det ärtydligen så att om bara går med på att ändraersättningsreglerna så att de tidigare reglerna återblir gällande, vill socialdemokraterna också göradet. Det gäller att i fortsättningen sätta rejäl presspå . Om vi får denna ändring, kan vi faktisktta ett stort steg framåt i naturvårdsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:238 om ersättningenför landskapsvårdAnf. 47 Miljöminister ():Herr talman! har frågatjordbruksministern om regeringen avser att reda utoklarheterna beträffande och den nyalandskapsvårdande ersättningen. Arbetet iregeringen är så fördelat att jag skall besvarafrågan.Låt mig först göra klart frågan angående NOLA-anslagets storlek. För /91 uppgåranslaget till 40 milj. kr. Frågan om anslagets storlekför kommande budgetår bereds för närvarande.För /91 har anslagit 100milj. till landskapsvårdande åtgärder och för detvå nästkommande budgetåren uppgår de avriksdagen fastlagda anslagen till 200 resp. 250 milj.kr.Beträffande momsplikten gäller attbidragsersättningar är momsbefriade omersättningen inte avser utförande av enskattepliktig tjänst eller tillhandahållande av enskattepliktig vara. Bedömningen av vad som skallgälla i de enskilda fallen ankommer emellertid påbeskattningsmyndigheterna och de dömandeorganen.Oavsett momsplikt eller ej kommer emellertidanslagets storlek inte att påverkas eftersomeventuell moms kommer att ersättas i särskildordning. På samma sätt kommer den enskildejordbrukaren att få avdragsrätt för eventuellingående moms på maskiner och material m.m.Anf. 48 ():Herr talman! Den landskapsvårdande ersättningsom infördes i samband med riksdagenslivsmedelspolitiska beslut har redan tidigareunder den här frågestunden varit föremål fördiskussion. Jag måste säga att jag då fick en av defarhågor som vi i hade inför det härbeslutet bekräftad, nämligen att med denutformning som den här ersättningen fick en alltförstor del av medlen skulle gå till administrationen.Vi hade från mitt partis sida hellre sett en mergenerell ersättning.Men min fråga om dessa ersättningar handladebl.a. Miljöministern säger atthon först skall göra klart frågan angående NOLA-anslaget. Men så väldigt klargörande blev intesvaret. Jag vet att anslaget uppgår till 40 milj.kr. Det var 10 milj. kr. före beslutet omlivsmedelspolitiken. I och med detta beslut fick vitill stånd en överenskommelse som innebarytterligare 30 milj. kr. Jag skulle gärna viljapåminna om vad utskottet i sitt betänkande skrev:Det finns ett stort behov av insatserinom ramen för NOLA-stödet -- det betyder alltsånaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet -- ochomläggningen av livsmedelspolitiken kommer attförstärka detta behov.Utskottet skrev även:Utskottet föreslår därför att detta anslag tillförsytterligare 30 miljoner.Jag menar att det i detta betänkande ganska klartframgår att utskottet inte avsåg, och inte hellerriksdagen i sitt beslut, att detta var enengångsföreteelse, utan man menade att detframgent och under den här omställningsperiodenfinns ett behov av ökad ersättning förnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet.När det gäller momsplikten säger miljöministern isvaret:''Oavsett momsplikt eller ej kommer emellertidanslagets storlek inte att påverkas eftersomeventuell moms kommer att ersättas i särskildordning. ''Jag måste säga att jag inte förstår detta. Jag skullevilja ha ett förtydligande av vad det betyder.Anf. 49 Miljöminister ():Herr talman! Först vill jag ta upp anslaget. Jaghoppas att lade märke till att vi idet förra åtstramningspaketet lyckades hållamiljöområdet fritt från åtstramningar.