prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — Men det är viktigt attvi går vidare och försöker hitta former för attstimulera det enskilda sparandet även i ickebörsnoterade bolag; företagsbeskattningen är endel, men även att hitta former för sådant härriskkapitalfondssparande.Jag vill, för att markera vår ambition för attfortsätta debatten, yrka bifall till reservationerna 1och 3 i betänkandet, men även stödja denreservation som andra pläderat för och som gällerstyrelserepresentationen i fondbolag.Anf. 171 ():Fru talman! Det ärende vi nu debatterar handlarom en ny aktiefondslag -- lag omvärdepappersfonder. Den nya lagen innebär enanpassning till den avreglerade kapitalmarknadenoch den avreglering som har skett påvalutaområdet. De nya lagreglerna innebär vidareen anpassning till minimikraven i EGs direktiv omkollektiva investeringar i värdepapper.Fonderna får jämfört med nu större utrymme attsjälva reglera hur fondverksamheten skall bedrivas.Fonderna får, inom vissa ramar, bestämmaplaceringsinriktning och riskprofil.Som flera talare varit inne på slopas den tidigarelagfästa rättigheten för andelsägarna att utse vissastyrelseledamöter. Det är det som reservation nr 4handlar om. Där har man också pekat på att det ärbra med en avreglering i fråga omvärdepappersfondernas organisation ochverksamhet. Vi anser att det också är viktigt attbeivra byråkrati och krångel. En svårighet somfinns i den nuvarande aktiefondslagen ärbestämmelsen som säger att andelsägarstämman ärbehörig om av andelsägarna ärnärvarande. Det har också gått att få dispens frånden här bestämmelsen från bankinspektionen. Dethar varit tidskrävande att behandla dessadispensärenden. Även fondbolagen har velat ändrapå bestämmelsen, eftersom det varit kostsamt ochtidskrävande för dem med andelsstämmor.Majoriteten i utskottet ser positivt på dennaavreglering, som kombineras med en skärptinformationsgivning till fondandelsägarna. Varjefond skall ha en informationsbroschyr som lämnarinformation om placeringsinriktning och omfondens utveckling och resultat. Fonderna skallockså ha möjlighet att informera varje delägaredirekt, och det förslaget förutsätter att endastregistrerade fonder har tillstånd att drivafondverksamhet. Fonderna har på sig att geut andelsägarbevis och registrera sina andelsägare.Flera talare har hälsat det här förslaget med glädje.Nic påpekade ju att vi har ett ansvar iekonomiska och demokratiska frågor. Visst har videt. Men vi har också ett stort ansvar att på olikasätt bekämpa krångel och byråkrati som inte ledertill någonting meningsfullt. Vi vet attinformationsgivningen, som starkt understryks ibetänkandet, kommer att ge möjlighet förandelsägarna i en fond att få en ordentliginformation om var pengarna är placerade för att gebästa möjliga kapital.Vi socialdemokrater tycker också att sparandet äroerhört viktigt. Det måste befrämjas på olika sätt.I likhet med tror jag att det ökadesparandet kommer att ge effekter. Vi lär också fåtillfälle att återkomma till den här typen av frågor iframtiden. En del av reservationerna innehållerskattetekniska resonemang som jag tror att vi fåranledning att återkomma till.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )23 § Näringspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU6 Näringspolitiska frågor.Anf. 172 ():Fru talman! Detta är ett mycket effektivtbetänkande, som avlivar 32 motioner på ett antalsidor, och det kanske är bra. Jag skall i mitt lillaanförande uppehålla mig vid den reservation somär avgiven av all opposition som inte är öppetsocialistisk, dvs. moderater, folkpartister,centerpartister och miljöpartister. Det gällerreservation 1 om ägandet.Jag tror det är värt att observeraäganderättsfrågorna i som denna.Äganderätten blir alldeles säkert 90-talets storanäringspolitiska och möjligen ocksåkonstitutionella fråga. Det är mycket angeläget fören utveckling av marknadsekonomi, den somnumera eftersträvas från öst till väst, att det finnsen verklig och levande äganderätt som ärkonstitutionellt stärkt. Mitt parti har sedan längedrivit en mycket aktiv kamp för att konstitutionelltförstärka äganderätten. Det är bara att beklaga attSveriges konstitution lider av en allvarlig bristhärvidlag, vilket bl.a. har lett till anmärkningar iförhållande till konventionen för mänskligarättigheter i form av domar i Europadomstolen.Med detta som ett slags portalinkörning tilläganderättsbegreppet kan jag konstatera attäganderätten är intressant i två hänseenden. Delsskall det garanteras att det är en verkligtinnehållsrik äganderätt, där ägarens ställning ärokvald, dels skall det vara en äganderätt som ärenskild och kan styras av de människor som haräganderätten.Äganderättsdebatten måsteockså bli en debatt om det kollektiva ägandet. Detär alldeles nödvändigt att även svensk politiskutveckling följer den utveckling som vi har fått se ide tidigare planekonomiska länderna, nämligen enutveckling bort från de stora kollektivaägarsystemen fram till de frivilligt och enskilt valdaägarsystemen, men framför allt fram till en i störreutsträckning direkt enskild äganderätt.Reservation 1 i betänkandet uppehåller sig just vidnödvändigheten av de frågor som jag här har berörtoch särskilt vid frågor avseende ett spritt enskiltägande i näringslivet. Vi konstaterar att det ärangeläget att den motbjudande form av ägande somstundom kallas för cirkulärt, kvadratiskt ellerkorsvist och som skiljer ägandet frånansvarstagandet måste bort. Vi vill ha en alldelesöppen och tydlig förening mellan ägande ochansvarstagande. Det kan inte existera i den formen,och det säger vi också tydligt i reservationen.Vi vill inte heller se en utveckling av det kollektivtstyrda ägandet, som i det närmaste är ensocialdemokratisk huvudfråga politik.Man vill utveckla fondsystemet för pensionssäkringoch semesterfondssparande. Jag vet inte allt av detokiga idéer som har förekommit. Vi vill alltså göraen tydlig markering mot fondsocialismen tillförmån för ett enskilt och direkt ägande. Det är,som sade i samband medbehandlingen av det förra betänkandet, viktigt attdet enskilda ägandet ges tillfälle att växa i betydelsegenom att skattesystemen utvecklas så att ettverkligt och verkningsfullt ägande blir möjligt.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillreservation 1. Det blir det enda bifallsyrkande somvi avger till de reservationer som finns fogade tillbetänkandet.Anf. 173 ():Fru talman! Till detta betänkande omnäringspolitiska frågor har fogats ett antalreservationer. Jag kommer att i huvudsakuppehålla mig vid desamma.Det är mycket angeläget att se till att ägar- ochmaktkoncentrationerna blir sådana att vi får merenskilt inflytande över dessa. Det är alltsåangeläget att få till stånd en ägar- ochmaktspridning. Vi måste motverka makt- ochägarkoncentration av både kollektivt och enskildslag.Vi inom anser också att det är viktigt attfå till stånd ett ökat ägande genom utförsäljning avdelar av olika statliga företag. Ett exempel därpå ärtankarna om att kunna utförsälja delar avdomänverkets innehav till förstärkning avfastigheter och förstärkning avlandsbygdsutveckling på olika håll i landet.Vi vet att många av de företag som verkar i landethar i sitt ursprung i enskilda projekt och enskildainitiativ. Det är ofta enskilda människors initiativsom har gjort att vi har fått livskraftiga företag. som i många fall har utvecklats till storaindustrier med ibland verksamhet runt om ivärlden.Det kan vidare konstateras att olika hantverk är avstor vikt för tjänstesektorn. De har också storbetydelse för sysselsättningen, inte minst i glesbygdoch i trakter med en struktur som inte är uppbyggdkring stora företag utan kring små enheter. Det ärockså viktigt att se till att dessa hantverksyrken,ofta med traditionell inriktning, får hjälp så attmänniskor kan utbildas till dem. Därför anser vi attregeringen bör utarbeta ett åtgärdsprogram förhantverket.Låt mig också säga några ord om det som nämnsi betänkandet om Saab-Scanias projekt 2000.Regeringen beviljade ett villkorslån.För att få det lånet skulle man göra satsningar iKarlskrona och där bygga upp en fabrik förmontering av bensinmotorer eller motorer av annatslag, vilket skulle ge 500 arbetstillfällen. har detvisat sig att varken Automobil eller orkar leva upp till det löftet. Denna satsningi var också en viktig del i detBlekingepaket som har fattatbeslut om.Vi i tycker det är angeläget att de satsningarsom utlovats i detta paket fullföljs, även om det inteblir eller Automobil som gördem. Vi vet också att kontakter har tagits mellanindustridepartementet, ochkommunen i detta fall. Man arbetar nupå att få fram olika projekt som skall motsvara desatsningar som har utlovats.Det finns all anledning för oss att bevaka dettaärende och se till att de utlovade satsningarna blirav det slag som avsåg när den fattadebeslut om Blekingepaketet.Fru talman! Jag ber med detta att få yrka bifall tillreservation 1 och 10.Anf. 174 ():Fru talman! Vi är åter inne på gamla välkändadebattämnen. Jag måste säga att det känns ganskameningslöst att upprepa argumenten år efter år.Uppfattning står mot uppfattning här i kammaren,och det är just ingenting som förändrats sedan förragången.Det finns en klar skiljelinje mellan den socialistiskaoch den borgerliga synen på ägandet i näringslivet.Vi i liberalerna har vår politiska bas imarknadsekonomin och synen på enskilt ägande. Iliberalismen ligger därför också en strävan attsprida makt och inflytande.Inom ramen för fri företagsamhet och enskildäganderätt bör det ekonomiska inflytandet fördelastill så många individer som möjligt. Ägandet avnäringslivet måste spridas, inte kollektiviseras.Socialdemokraterna vill att de rättigheter kapitaletger skall trängas undan. Ägande skall inte få genågra möjligheter att påverka, enligtsocialdemokraterna.Så vill inte vi ha det. Ett sådant synsätt hör intehemma i en marknadsekonomi.Det privata ägandet skall inte motarbetas utantvärtom utvecklas och spridas till allt flera.Vi har slagits för att anställda skall få del av vinstengenom frivilliga vinstandelssystem. Det är ettpositivt sätt att sprida ägandet genom att detsamtidigt stimulerar och ökar samhörighetskänslani företaget -- kort sagt skapar en vi-anda. Denanställde är delägare i företaget i stället för att ståutanför.Det är för mig obegripligt hur socialdemokraterna,som kallar sig , kan motarbetaarbetarna så till den grad som sker just i den frågan.En väsentlig del i att sprida ägandet är att sälja utstatliga företag. Den frågan har vi anledning attåterkomma till här i kammaren i ettannat betänkande.Fru talman! Det här betänkandet handlar ju ocksåtill en del om hantverket. Det är en bekantföljetong här i kammaren. Och socialdemokraternahar ett ljumt intresse för det svenska hantverket.Det är bara att beklaga.Vi från har fört fram ettflertal förslag för att främja hantverksyrkena, menalla förslag avslås med s.k. vänliga skrivningar.Vänliga skrivningar kan nog verka snällt ochgodmodigt, men man kan inte leva på dem.Ett antal hantverksyrken är på utdöende i landetoch flera andra finns kvar i mycket sparsamutsträckning. Det går att förbättraförutsättningarna för hantverkarna och attstimulera intresset för rekryteringen till dessayrken. Tyvärr driver socialdemokraterna bara denkända låt-gå-principen, och jag förstår att vi får levamed den så länge vi har nuvarande regering kvar.Fru talman! Vi från liberalerna uttalarnaturligtvis stöd för alla reservationer som vi ställtoss bakom. Jag nöjer mig emellertid med att yrkabifall till reservation nr 1.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs underledning av tredje vice talmannen.23 § (forts.) Näringspolitiska frågor (forts.NU6)Anf. 175 ():Herr talman! Jag skall precis som en del av deföregående talarna säga några ord om ägandet. Vii har tidigare i många sammanhanguttalat oss om hur vi ser på ägandet avproduktionsmedlen. Vi gjorde det senastnågorlunda utförligt i anslutning till dennäringspolitiska propositionen . Jag skall geen kort sammanfattning.Vi vill ha många former av ägande -- privat,kooperativt och kommunalt. Vi accepterarblandformer, och vi ser framför allt en viktig roll fördet statliga och samhälleliga ägandet. Det statligaförvaltningsbolaget -- som snart kommer upp igen ikammaren när det gäller regler för dessverksamhet -- ser vi som ett viktigt steg atteffektivisera det statliga ägandet.Sveriges problem är knappast, som hävdade, att staten ellersamhället äger för mycket. I själva verket är enförhållandevis liten del av den svenska industrinoch de svenska produktionsmedlen statligt ägd.Det mesta är privatägt. Det privata ägandet ärstarkt koncentrerat. Jag kan instämma med NicGrönvall och i att det behövsansträngningar för att sprida detta ägande. Detbehövs en balans i ägandet i form av kollektivtägande och statligt aktivt ägande.När det gäller den privata koncentrationen avägande har det varit mycket tyst från bådemoderater och folkpartister. När man talar omspridning av ägandet kan man säga att det i sig kanvara gott. Det är inte helt självklart. I denmarxistiska traditionen av analyser av ägande harman tidigt påpekat att spridning av ägandet intenödvändigtvis innebär en demokratisering avägandet, utan att det i många fall har varit kopplattill en koncentration av makten på ett fåtal händer.Genom att ägandet är spritt i många små poster påmånga små ägare kan de stora med betydligtmindre insatser av eget kapital skaffa sig makt ochkontroll över viktiga sektorer i näringslivet. Denutvecklingen har vi i mycket hög grad sett i Sverige.Man kan inte låta bli att reagera när GudrunNorberg säger att hon är liberaloch att marknadsekonomin skall styra i det andraögonblicket vill dra en lans för hantverket. Enliberal inställning i sin fulla konsekvens och styrkavore i stället att inte dra någon lans över huvudtaget utan låta hantverket klara sig självt om det ärkonkurrenskraftigt. Hon borde i stället välkomnasocialdemokraternas låt-gå-politik som ett uttryckför sann liberalism.Två av de motioner sombehandlas i det nu aktuella betänkandet handlarom ett mera aktivt och medvetet agerande frånstatens sida inom de viktiga branscherna stårlivsmedel och läkemedel/bioteknik.När det gäller det senare området rör det sig om ettyrkande som har blivit över vid behandlingen avmotioner med anledning av regeringensproposition om Volvo-procordia-affären. Viavvisade den affären, mycket på grund av att viansåg att det statliga ägandet minskade alltförmycket och att den statliga kontrollen öververksamheten därmed också minskade. När denstatliga kontrollen minskar innebär det också attden demokratiska kontrollen över en sådan viktigsektor minskar.Här anser vi givetvis fortfarande att det ärangeläget att med ett starkt samhälleligtengagemang. Det gäller i hög gradläkemedelssektorn. Det behövs långsiktighet,uthållighet, framsynthet och en samordning med deinsatser som samhället i övrigt gör inom sjukvårdoch folkhälsoarbetet.Vänsterpartiet har under en följd av år efterlyst ettstarkare samhälleligt engagemang inom järn- ochstålindustrin. Vi har krävt att man gör satsningar påframtiden, att satsningarna samordnas och attägarformerna ses över.Vi ser en framtid för svensk järn- och stålindustrisom motiverar sådana satsningar. Vi inser att detbehövs stora investeringar. Här kan det statligaförvaltningsbolaget som har bildats göra viktigainsatser. Det finns också förutsättningar för ochutfästelser om ett större engagemang från ägarnassida.Ändrade placeringsbestämmelser för AP-fondernakan också medverka till att erbjuda det nödvändigakapitaltillskottet.Bengt kommer senare i sitt anförande att taupp den avgörande framtidsfrågan om hur järn- ochstålindustrin skall möta välmotiverade krav påmiljöanpassad och resurs- och energisnålproduktionsteknik.När det gäller statens engagemang i projektetSaab 2000 kan jag till stor del ställa upp på vad somSven-Olof sade. Bakgrunden är väl känd,och jag tycker att den är ganska utförligt redovisadi betänkandet. Vi har nog inte sett de sista turernaännu. Jag har inte ändrat ståndpunkt i självasakfrågan: avtalet borde aldrig ha kommit tillstånd. Men jag anser att den saken är överspelad . Jag ser ingen anledning att upprepa ettöverspelat krav. Däremot vill jag understryka attjag anser det ofrånkomligt att staten återkräver dendel av villkorslånet som har utbetalats när allt nutyder på att inte förmår att uppfylla sinaförpliktelser. Man måste också uppfylla de löftensom har fått i Blekingepaketet.I utskottet har jag anslutit mig till ett antalvälmotiverade krav i motioner från miljöpartiet.Det gäller krav på mera utförlig redovisning av detransnationella företagens verksamheter ochprivilegier. Det gäller behovet av lag omlivscykelspecifikation. Jag tycker att det kravet ärviktigt, men jag tänker inte ansluta mig till denborgerliga motivreservationen, som jag bara sersom ett försök att ta tillfället i akt att ge regeringenen knäpp på näsan.Jag tycker också att det kan vara väl motiverat meden lag som föreskriver att miljöredovisning medbl.a. materialbalanser skall finnas med i företagensårsredovisningar och att miljöredovisningar ocksåbör finnas med i prognoser.Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 5, 6 och 7.Anf. 176 () replik:Herr talman! Det är uppenbart att ett sådant inläggsom gör nödvändiggör enreplikväxling.Vi möter nu i och i den politiska debattenen kommunism med en delvis ny profil, en lågmäldprofil som är en utmärkt exponentför. Han argumenterar i intellektuella termer för enuppfattning, och det skall han ha all respekt för. Jagtycker emellertid att det är viktigt att göra alldelestydligt att det här finns olika synsätt som ärideologiskt baserade. Jag vill argumentera för attRolf L syn är olycklig för de mångamänniskorna.Vårt ansvar som politiker är, som jag ser det, inteatt verka för maktkoncentrationer eller att stödjastrukturer, utan vårt ansvar är att verka för enrimlig och rättvis fördelning av samhällets resurser.Därför är den grundläggande syn på äganderättensom jag och mitt parti står för att alla former aväganderätter måste få agera på lika villkor. Om degör det kan vi acceptera olika äganderättsformer,olika ägare. Men de måste naturligtvis också ageraunder lika ansvar. Man kan inte ge den enaägarformen en bättre ställning, vare sig ekonomiskteller ansvarsmässigt, än den andra formen.För oss är det därför möjligen nödvändigt atterkänna teorin att många små ägare urvattnarmaktbilden och ger få stora ägare större styrka.Därför är det ju också viktigt att affärsverksamhetoch ägande styrs av lagregler som hindrarövergrepp. På den punkten anser jag att vi i svensklagstiftning har tillfredsställande regler. Det ärviktigt att vi upprätthåller den lagregleringen ochatt vi rättar till de brister i denna som vi kanupptäcka.När det gäller det statliga ägandet har riksdagengång på gång påmint regeringen om behovet av enstrategisk förklaring till varför det statliga ägandetskall finnas. Vi får aldrig den förklaringen. Meddetta mitt inlägg ger jag chansenatt i sitt kommande inlägg försöka förklara dennauppseendeväckande försummelse från regeringenssida.Anf. 177 () replik:Herr talman! Jag instämmer i att kräver ett genmäle.Rolf L stod här ochdiskuterade ungefär samma frågor. Då var kommunist. Mig veterligt har han inte byttparti, och även om partiet har tagit bort ordet''kommunisterna'' ur namnet, är också i dag.En liten jämförelse mellan ekonomin ikommunistiska länder och enskilt ägande måste välvara talande nog. Det är magstarkt av att stå här och tala om hur det statligaägandet bör öka för att det skall bli ett spritt enskiltägande. Vad har dessa planekonomier i ,som gjort fullständig bankrutt, gett av enskiltägande? Vad har de enskilda fått ut? Ingenting alls!När socialdemokraterna i ett demokratiskt landpåstår att statligt företagande ger en spridning avägandet, finns det ändå någon rimlig logik i derassynsätt, även om jag anser att också de har fel,eftersom den enskilde inte har något inflytande. Iett demokratiskt land finns ändå något litet avdetta, men det finns det inte i den sortens regimersom talar för.Anf. 178 () replik:Herr talman! och de borgerligapartiernas agerande när det gäller ägarfrågor ochmaktspridning, demokrati och inflytande överägandet får mer respekt när ni kraftfullt agerar motkoncentrationen av det privata ägandet. Det finnshär en svaghet i den borgerliga argumentationen avungefär samma slag som jag erkänner att vi inommitt parti tidigare haft när det gäller försvaret avoch övertron på ett totalt eller mycket utbrettstatligt ägande och statlig planering av ekonomin ini minsta detalj. Historien har visat att denna vårinställning varit felaktig. Man kan i efterhand frågasig hur man kommit på så konstiga idéer, men dendiskussionen kan vi väl ta någon annan gång.Det är, som jag sade, problematiska avvägningarsom måste göras när det gäller att balansera rättentill privat ägande och rätten till demokratisktsamhälleligt inflytande. I de avvägningarna gör jagoch mitt parti den bedömningen att statligt ägandedirekt i aktiebolagsform är viktigt. Det ärnågonting som kan styras genom demokratiskabeslut av parlamentariskt valda ledamöter. Man måsäga vad man vill om aktiebolagssystemet, men dentypen av demokratiskt inflytande saknas i det härsystemet.När det gäller den strategiska motiveringen för detstatliga ägandet instämmer jag i mycket av det somsägs i den näringspolitiska propositionen. Det krävslångsiktighet, det krävs balans mot den privatamaktkoncentrationen, och det krävs en uthållighet.Ett statligt ägande möjliggör en spridning avförmögenhet och förmögenhetstillväxt.Sedan är det så att mitt parti liksom GudrunNorbergs har bytt namn. För en del år sedankallade jag mig visserligen för kommunist, och jaggjorde det med stolthet. Det är någonting som jagser tillbaka på med en viss förvåning. För migräcker det nu att vara socialist, dvs. att vilja slå vaktom kollektivt ägande och ett demokratisktinflytande på samhällets alla områden, även i detekonomiska livet.Anf. 179 () replik:Herr talman! Även det som nu sadeförtjänar en replik. Jag avser påståendet att statligtannat eller annat kollektivt ägande skulle garanteraen ökad demokratisk styrning av ägandet. Vi vet jualla -- även , och det vore trevligt omhan tydligt och markant ville erkänna det -- attstatliga företags styrelser utses av representanterför staten.Jag vill ta ett exempel ur den mycket näravardagen, nämligen de verksamheter ikommunerna som överförs i bolagsform. Det skeravsiktligt i syfte att styra bort medborgarnas insyn idenna kommunala verksamhet. Detta är ett myckethandfast exempel på att den stackars spårat fel i sitt sökande efter det idealistiskaägandet.Anf. 180 () replik:Herr talman! Vi har inte bytt namn, . Vi har till namnet lagt ett ord som klargörvår ideologi. Vi har alltså försökt framhäva vårideologi i namnet, medan partinumera försöker dölja sin ideologi.När talar så fint om enskilt ägande,är det väldigt svårt att förstå att han inte vill stödjareservation nr 1, som vi har talat för och där vihävdar det enskilda ägandet. Vad är det för fel,, att en enskild anställd får en andeli vinsten i det företag där han jobbar? Vad är detför fel i att han får känna att han är med och ägerdet företaget och att han får vara med ochbestämma i företaget? Det får han genom bildandetav en stiftelse. Han får ett direkt inflytande, ettdirekt medägande och ett direktmedbestämmande. Vad är det för fel, som har hävdat, på den principen om enskiltägande eller spritt ägande? Det borde innebära atthan kan rösta på den reservation som talar omandel -- i -- vinstsystemet.Anf. 181 () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag sade att statligtägande garanterar demokratiskt inflytande. Jagsade att det möjliggör detta. Vi har efterlyst ett meraktivt engagerat statligt och samhälleligt ägande ivår argumentation.