prot · GE0923 · 1990-11-13 00:00:00 — Jag ställer gärna upp och diskuterarflygtrafiken med vid ett särskilttillfälle -- jag finner inte utrymme att göra det nu.Carl sade att jag ondgjorde mig översubventioneringen av järnvägstrafiken. Nej, detgör jag inte. Jag går in i den med öppna ögon. Jaghar t.o.m. föreslagit en höjning avinvesteringsgraden och insatserna. Det är faktisktpå det sättet att vi över statsbudgeten betalar merän 5 000 milj. kr. för järnvägstrafiken som sådan.SJ betalar banavgifter med knappt en miljard.Nettokostnaden för samhället för järnvägstrafikenligger alltså på över 4 000 miljoner. Jag står för denpolitiken -- jag ondgör mig inte över den, men jagtycker det är ärligt att redovisa den.När det gäller vägtrafiken vill jag säga att detfaktiskt är så att vägtrafikanterna i form av olikaskatter inkl. moms betalar i storleksordningen 40miljarder. Vi satsar i statsbudgeten 10 miljarder förvägverkets verksamhet. Siffrorna talar för sigsjälva.Anf. 147 ():Herr talman! Jag fick uppfattningen attkommunikationsministern ondgjorde sig översubventionerna; han tyckte att det var otäckt att deskulle behöva öka. Jag tror tvärtom att det ärviktigt att vi sätter in all kraft vi kan på attunderlätta uppbyggnaden av en fungerandejärnvägstrafik. Vi måste faktiskt få upp folk påtågen i mycket större utsträckning, om vi inte skallfortsätta att förstöra miljön.Jag kan av dagens frågestund bara dra denslutsatsen att jag inte kan få något klart besked frånkommunikationsministern om att han är villig att seöver det här beslutet. Han har fått erbjudandenfrån andra partier om att diskutera för att se vadman kan göra för att rädda situationen. Det är hanuppenbarligen inte intresserad av. Han står fast vidsitt beslut. Det tycker jag är käckt, men det är inteså käckt för de människor som skall drabbas av dethär.Det betyder uppenbarligen att de här banornakommer att drabbas av olika nedskärningar -- dettycker jag är ytterligt beklagligt. Jag tycker attinvånarna i de här länen skall notera att det finns entrafikmässig ovilja mot att utveckla den härlänstrafiken.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill bara än en gång konstatera attanslaget prutas med 157 miljoner. Kvar är ettbelopp i storleksordningen 500 miljoner, att köpaden här trafiken för. I vilken utsträckning sådanaköp kan förverkligas kan jag icke uttala migom, men det är alltså betydande belopp kvar förköp av icke lönsam interregional trafik på de linjersom nu är i den här situationen.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/91:156 om trafiken påE 4 genom VaggerydAnf. Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att lösa de problemsom genomfartstrafiken genom orsakarsamt om regeringen planerar några insatser för attsnarast leda trafiken förbi . dessutom om regeringen kan tänka sig etttrafikförbud för långtradare kl. 22.00till i avvaktan på annan trafiklösning.Planeringsprocessen för byggande av riksvägarinnebär bl.a. att det på lokal och regional nivålämnas förslag till prioriteringar av vilkainvesteringar som skall realiseras. Planernaupprättas och fastställs efter remissbehandling avvägverket. Det är således inte regeringen sombeslutar vilka vägar som skall byggas.När det gäller planen för byggande av riksvägar iJönköpings län har valt att prioriteraen del andra objekt före förbifart . Somexempel på sådana prioriteringar kan nämnasförbifart samt västerleden i har inte funnit skäl att ändralänsstyrelsens bedömning. Regeringen har intefunnit några ekonomiska förutsättningar att görasärskilda insatser i detta fall. Enligt vad jag harinhämtat pågår dock inomvägverket ett arbete med att genomomfördelningar inom tillgängliga medel försökagöra det möjligt att, om än i mindre omfattning,åstadkomma byggstart av projektet E 4 i Vaggerydunder som byggstart sker av projektetförbifart Eksjö.Avslutningsvis vill jag med anledning av fråga svara att jag inte är beredd att vidtanågra åtgärder för att införa trafikförbud förlångtradare på den aktuella vägen.Anf. 150 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Det som varintressant var att man skulle kunna tänka sig enbyggstart av ett projekt där man skulle göranågonting liknande i . Då är frågan: När ärdetta tänkt att genomföras? Det kan vara intressantför de människor som bor i att veta, vilketår det här kan tänkas börja.Den andra frågan, om körförbud, är faktisktmycket allvarligt tänkt. Genom det här samhälletdundrar mellan 10 000 och 12 000 fordon ,och de passerar ganska tätt intill husen och förbi enskola. Skall människor kunna utföra ett gott arbetei samhällets tjänst måste de faktiskt kunna sovaordentligt. Jag tycker då att det är rimligt attavstänga den tunga trafiken de kanberäknas ta sin nattvila. Hur skall de kunna klarasina arbeten, om de störs av dennautomordentligt tunga och dundrande trafik? Jagtycker det är viktigt socialt att skydda människornafrån detta intensiva buller som uppträderoregelbundet natten lång.Jag vill verkligen rekommendera regeringen attallvarligt fundera över att avlysa trafik på sådanahär känsliga områden. Det gör man utomlands --det förekommer i både och -- föratt skydda befolkningen från nattstörningar. I dessainternationalismens tider är det konstigt att maninte skall kunna ta efter sådana goda exempel frånandra länder, såvida det inte är -- som ofta ärfallet -- fråga om att snabbt transportera varor ochsnabbt tjäna pengar, för det är uppenbarligenviktigare än människors väl och ve när det gällerderas nattsömn.Jag tycker att man skall sätta i gång så fort sommöjligt med dessa arbeten och att man under tidenskall bereda människor möjligheter till nattvilagenom att förbjuda den tunga trafiken mellan och 6.30.Anf. 151 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som komplettering till mitt svar villjag säga att den här genomfarten är ett av de objektsom jag anser vara bland de pinsammaste att viskall behöva ha som de är . Jag har studeratdetta på ort och ställe, och jag bedömer det sommycket angeläget att man finner en lösning. Jag hardiskuterat detta tidigare privat med ÅkeGustavsson och med den numera bortgångneriksdagsledamoten hoppas verkligen att det skall gå att hitta enlösning och att det arbete som nubedriver skall kunna medverka till att dettapåskyndas.Jag måste erkänna, , att jag tyvärr intehar något underlag med mig för att konkret kunnasvara på den fråga som ställdes om tidpunkten.När det gäller införande av ett trafikförbud undernattetid, är det tyvärr inte möjligt att under så långtid stänga av en sådan pulsåder som E 4 utgör i dettaområde.Anf. 152 ():Herr talman! Jag har all respekt för attkommunikationsministern inte kan lämna någradetaljer om när byggandet skall påbörjas. Men jagnoterar att inställningen är välvillig till att det skallpåbörjas.Jag menar inte att hela trafiken på skallavstängas , utan jag avser bara den tungatrafiken. Den lätta trafiken som dundrar mindreborde man kunna acceptera.Jag vet ju själv hur det brukar gå till med de tungamastiga långtradarna. Det vore en människovänlighandling av regeringen att se till att den tungatrafiken stängdes av . Den kan brusa frampå dagen intill den dag då man ordnar en förbifartsom är bra.Det gläder mig att höra attkommunikationsministern tycker att situationen iVaggeryd är väldigt allvarlig. Det borde borga föratt det snart sätts in åtgärder, men glöm inte bortnattsömnen! Den är faktiskt viktig.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:157 om produktionoch underhåll m.m. av järnvägens rullandematerielAnf. 153 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatindustriminister vilka åtgärderregeringen planerar för att skall ha kvarproduktion, underhåll och yrkeskunnande inomjärnvägens verkstadsområde. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Jag svarade på en fråga om Notviksverkstadentidigare . Sedan den tidpunkten har behovetav omstrukturering inte förändrats vad gäller SJsverkstäder. För att SJ skall kunna uppnå en effektivoch därmed långsiktigt livskraftigverkstadsverksamhet krävs det omfattandeomstruktureringar. Detta innebär dess värrepersonalminskningar, men dessa bedömer SJ somnödvändiga för att kunna klara den kvarvarandeverkstadsverksamhetens fortlevnad.Beträffande malmvagnskorgar har SJ, enligt vadjag inhämtat, för avsikt att begäraofferter om tillverkning.Anf. 154 ():Herr talman! Tack för svaret, verkar det som att interiktigt har förstått vad dessa frågor handlar om.Enligt det svar som har givits här tidigare är detfullständigt obehövligt att säga i detta sammanhangatt det skulle behövas en omstrukturering avNotviken.Jag försöker ta upp den stora principiella frågan omatt det finns ett väldigt stort behov av både personaloch yrkeskunnande på SJs verkstadsområde iSverige. Det stora problemet för dagen är ju attsåväl SJ som sparkar personalpå svenska verkstäder, som manförhandlar med utländska bolag om order imångmiljonklassen för att få detta arbete utförtutanför . Det är ju därför som man sägerupp personal i och som Asea BrownBoveri och SJ har beslutat att lägga ned verkstadeni . Känner inte till dethär? Detta i sin tur möjliggjordes genom ettöverrumplande beslut i regeringen /89, sominte direkt kan lastas för. Det vardå som portarna öppnades för Asea av SJs verkstad. Man firade detta med ettinvigningsjippo för ungefär ett och ett halvt årsedan, men bestämde man sigför att lägga ner verksamheten. Samtidigtförhandlar man med ett f.d. östtyskt företag om attlägga en order som kommer från omspecialvagnar till andra ställen än ochÖstersund. Kan detta vara rimligt om vi vill ha kvaryrkeskunskap, kunnande och människor som kanunderhålla järnvägens materiel i , GeorgAndersson?Anf. 155 Kommunikationsminister ():Herr talman! Med den utvidgning som ViolaClaesson gör i denna fråga är det i vid mening ennäringspolitisk och ekonomisk-politisk fråga. Då ärvi egentligen tillbaka till diskussionen omkrispaketet. Om svensk produktion blir så dyr attden inte kan hävda sig i konkurrensen, är vi illa ute.Det är bl.a för att dämpa kostnadsutvecklingen somkrispaketet har presenterades.Det som pekar på är bara ettexempel på att det nu finns i olika segment i detsvenska näringslivet svårigheter att med framgångkonkurrera med internationella producenter. Dettaär ett allvarligt uttryck för den ekonomisk-politiskasituation som vi befinner oss i och som vi måstemöta med omfattande åtgärder. Då är denna frågasom vi nu diskuterar bara ett symtom på densituation som vi befinner oss i.Anf. 156 ():Herr talman! handlar det väl inte om vad GeorgAndersson uppfattar som symtom eller inte.Anledningen till att jag ställde den här frågan tillRune var att han har varit uppe i ,eller om det var , och talat om attregeringen minsann inte kommer att bidra till någrafler brandkårsutryckningar, dvs. för att rädda jobb.Jag försöker ta upp behovet av yrkeskunnigamänniskor på detta område, om vi nu skall ha enjärnväg i mer än halva , så att vi slipper bliberoende av utländska bolag för att kunna fortsättaatt reparera egna vagnar, materiel och ocksånyproduktion.Är det inte längre kvalitetsmässiga ochregionalpolitiska aspekterna värda någonting förregeringen, ? Det är vadarbetarna i och undrar över.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1990/91:165 om SJsanvändning av vissa träslagAnf. 157 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser vidta medanledning av SJs beslut om användning avutrotningshotat trä vid tillverkning avperrongbänkar.Efter vad jag inhämtat från SJ har man dragittillbaka detta beslut och undersöker för närvarandealternativa material till sina perrongbänkar.Enligt min mening finns det inte anledning förregeringen att vidta någon åtgärd i denna fråga.Anf. 158 ():Herr talman! Det är ingen nyhet att de tropiskaregnskogarna till stor del skövlas och att detta utgörett betydande hot när det gäller dengenetiska mångfalden och klimatförändringar. Detär ett väl känt faktum.För sedan blev två beslut kända, som rörsvenskt förhållningssätt till de tropiskaregnskogarna. Ett beslut innebar att den svenskamöbelindustrin och möbelhandlarna hade bestämtsig för att bojkotta import av trä från tropiskaregnskogar, inte total bojkott, utan import avsådant trä som inte var producerat på ett ekologisktrimligt anpassat sätt.Samtidigt blev det känt att statens järnvägarminsann inte alls hade några sådana planer utantvärtom avsåg att importera trä för sinaperrongbänkar utan några krav på hur det skullevara avverkat och producerat.Ministern redovisade nu i sitt svar att SJ har ändratsig, och det är bra. Det visar att man har varitlyhörd för en opinion som man i och för sig bordeha tagit hänsyn till tidigare. Man borde också hainsett att fakta -- och inte det här opinionstrycket --skulle ha lett till att man inte fattade detta beslut.Av svaret kan jag förstå att regeringen tycker attdetta är någonting som varken riksdag ellerregeringen skall lägga sig i. Det är klart att detnaturligtvis handlar om marginella mängder sett irelation till hoten mot de tropiska regnskogarna.Men jag tillhör dem som ändå anser att man har rättatt ställa högre krav på statligt ägda företag. Jagmenar att de t.o.m. skall kunna gå i spetsen, gå föreandra företag.Det var därför ytterst beklämmande att finna attdet i det här fallet var precis tvärtom med statensjärnvägar. Av den anledningen tycker jag att frågankändes angelägen att diskutera.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:122 om EGsgiftnormerAnf. 159 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om jagtänker vidta några åtgärder för att få fram ett beslutom klassificering och märkning av formaldehyd ienlighet med kemikalieinspektionens förslag.De svenska märkningsbestämmelserna påkemikalieområdet överensstämmer i hög grad medEGs. Detta är bl.a. en följd av att utformatsitt system med EGs som bas. Vissa viktigaskillnader finns dock i systemen. har enfjärde klass som EG saknar och som framför alltomfattar lösningsmedel. Vi har således på vissapunkter kommit fram till andra slutsatser vad gällerfarlighetsklassificering och märkning.Formaldehyd är ett sådant fall.Det är angeläget att vi så långt som möjligt försökerundvika att anta regler som avviker från övrigavästeuropeiska länders. är det viktigtmed ett fortsatt aktivt arbete för att undvika skadorför hälsa och miljö. I det här fallet har de aviseradereglerna för klassificering och märkning avformaldehyd ansetts välgrundade.Kemikalieinspektionens styrelse väntas utfärdareglerna vid sitt nästa möte.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andra vice talmannen attViola i stället fick deltaga iöverläggningen.Anf. 160 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Frågan är vem som har ansett att de regler somman kan förutsätta att kemikalieinspektionen skallutfärda är välgrundade och att klassificeringen ärvälgrundad. Om svaret kan uppfattas så, attkemikalieinspektionen av regeringen har fåttklartecken därför att regeringen tänker stå emotEG-kommissionens krav, då är detta ett mycket brasvar och någonting som man tacksamt kan notera.Jag hoppas att jag har tolkat svaret rätt.EG-kommissionen betraktar ju nämligencancervarningar i anslutning till olika kemiskaämnen -- i detta fall talar vi om formaldehyd -- somett slags handelshinder. Detta har upprört många. IDanmark har både befolkning och regering fåttslåss för att hålla på sin princip om hurcancervarningen skall se ut och varför.Formaldehyd är just ett cancerframkallande ämne.Om jag kan tolka svaret som att ochregeringen verkligen tänker säga nej till krav och stå fast vid sin syn på hurman skall betrakta formaldehyd, då är detta bra.Då har vi fått det svar vi vill ha på GudrunSchymans fråga.Anf. 161 Statsrådet ():Herr talman! har tolkat svaretkorrekt.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:140 om propositionom krigsmaterielexportenAnf. 162 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig närden aviserade propositionen med förslag till nylagstiftning på krigsmaterielområdet kommer attföreläggas riksdagen.I proposition 1987/88:154 med förslag till lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m.förutskickade jag tillsättande av dels enparlamentarisk kommitté för att se överexportbehovet, utlandssamarbetet och riktlinjernaför krigsmaterielexporten, dels en särskild utredareför att göra en översyn av krigsmaterielbegreppet.Den särskilde utredaren, universitetskanslernGunnar Brodin, överlämnade sitt betänkande,Begreppet krigsmateriel (SOU 1989:66), i oktober1989. Den parlamentariska kommitténöverlämnade sitt betänkande, Utlandssamverkanpå krigsmaterielområdet (SOU 1989:102), ifebruari 1990. Bägge betänkandena var föremål fören bred remissbehandling under våren 1990.På grundval av utredningsbetänkandena ochremissyttrandena pågår ett propositionsarbeteinom . Isamband därmed behandlas även vissa förslag somframfördes i den s.k. medborgarkommissionensrapport om svensk vapenexport (SOU1988:15). Det gäller bl.a. frågan om ensammanslagning av lagarna om utförsel resp.tillverkning av krigsmateriel samt frågan omlagfästning av vissa övergripande kriterier förexport av krigsmateriel från . I detsammanhanget finns det även anledning attuppmärksamma den socialdemokratiskapartikongressens uttalande om lagfästning av s.k.ovillkorliga exporthinder.Propositionsarbetet är mycket omfattande ochtidskrävande. Det har dessutom något försenats pågrund av att den parlamentariska kommitténlämnade sitt betänkande drygt fyra månader senareän beräknat. De sista remissyttrandena kom därförin först . Ett femtiotalsakfrågor måste behandlas i propositionsarbetet.Därtill finns ett behov av att göra kompletterandeutredningar beträffande vissa problem som ocksåuppmärksammats i den politiska debatten. Detgäller den av berörda frågan omlagfästning av riktlinjerna, som har viktigakonstitutionella aspekter. Det gäller även inverkanav de folkrättsliga neutralitetsreglerna och av principer på våra egna exportregler, enfråga som otillräckligt uppmärksammats ikrigsmaterielexportutredningens betänkande.Av dessa skäl är det inte möjligt för mig att i dagsäga exakt när propositionen omkrigsmaterielfrågor kommer att föreläggasriksdagen. Min förhoppning är dock att det skallske under år 1991.Anf. 163 ():Herr talman! Jag ber att få tacka försvaret. Jag har känt det som mycket angeläget attfå ett klarläggande besked från regeringen om nären proposition för en ny vapenexportpolitik kanläggas fram. Som både och jag vet,fattades det vid den socialdemokratiskapartikongressen ett beslut om en skärpning avreglerna för vapenexport. Det är därför av stortvärde att veta vilka konsekvenser regeringen hartagit av detta.Mot bakgrund av utredningar som har arbetat har --antar jag -- en proposition förberetts för att lämnasunder . Det är viktigt attpropositionsarbetet inte försenas och att det blirmöjligt att redan under pågående fatta ettbeslut.Det har naturligtvis utförts ett omfattandeutredningsarbete. Jag förstår att ett stort arbeteockså måste bedrivas på departementet. Såvitt jagkan förstå är tanken att de beslut som fattadesunder den socialdemokratiska partikongressenskall inarbetas i propositionen.Jag skulle vilja fråga vad som menas med den sistameningen i statsrådets svar, där det står attstatsrådets förhoppning är att detta skall ske underår 1991. Kan det alltså innebära en risk för att detblir fråga om ?Anf. 164 Statsrådet ():Herr talman! Det är väldigt svårt för mig att genågot löfte, eftersom detta arbete har försenats. Vihar dels fått påpekanden frånfolkrättsdelegationen, som enligt min mening i sittremissvar har gjort mycket riktiga invändningar.Man påtalar där bristerna på just det området. Detgör att vi nu arbetar igenom den delen tillsammansmed de folkrättsligt sakkunniga.Det är vidare fråga om det som tar upp, nämligen det uttalande som gjordespå den socialdemokratiska partikongressen. Ävendetta gör det naturligtvis nödvändigt att ytterligarestudera dessa frågor.Risken finns därför att propositionen kan läggasfram först senare under året.Anf. 165 ():Herr talman! Skulle det ändå inte vara möjligt attnu prioritera detta arbete? Det är ju viktigt att detfattas ett beslut i och med att den mandatperiod vinu är inne i snart är till ända. Det vore mycket braom vi kunde klara av frågan före valet.Jag skulle vilja vädja till statsrådet och tillregeringen att om möjligt lägga fram ett förslag såatt kan fatta beslut , imaj eller juni.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:177 om svenskarsarbetsresor till . 166 Statsrådet ():Herr talman! har ställt en fråga tilljordbruksminister angåendegränspendlare till . Frågan har överlämnatstill mig.Problemet gäller tillämpningen av en internationelltullkonvention om tillfällig införsel av privatavägfordon. Konventionens syfte är att undvikadubbelbeskattning av privatbilar i samband medbilägarens tillfälliga besök utanförbosättningslandet. Dess värre harbosättningsbegreppet inte definierats ikonventionen, vilket öppnat möjligheter till olikatolkningar. I strävar efter atttillämpa samma principer som används i densvenska folkbokföringen. I Norge tillämpartullmyndigheterna mer restriktiva principer som istörre utsträckning beaktar var man har sinarbetsplats. Detta leder till att en svensk pendlaremed familjebostad i och entillsvidareanställning i anses som bosatt iNorge. Därigenom är pendlaren inte berättigad tilltemporär tullfrihet där.En del av bakgrunden till problemen är att Sverigehar en lägre bilbeskattning än de andra nordiskaländerna. Det kan därför vara frestande förpersoner i andra nordiska länder att köpa bil här.För närvarande arbetar en nordisk arbetsgrupp påatt försöka åstadkomma gemensamma nordiskaregler. Arbetsgruppen studerar de regler som gällereller föreslagits inom EG.Enligt svenska bestämmelser hartullmyndigheterna också möjlighet att ge dispensfrån reglerna i olika situationer då en person som ärbosatt i landet tillfälligt använder en utländsk bil.Den möjligheten finns inte i . Från svensksida har vi i den blandade svensk-norskakommissionen för ekonomiskt samarbete föreslagitatt man i skapar samma möjligheter tillsmidig tillämpning. Vi har också instruerat densvenska ambassaden i att ta upp frågan mednorska myndigheter, vilket har skett.Anf. 167 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet så mycket försvaret.Det är märkligt att det inte skall gå att ändra dessaregler. Det skulle verkligen underlätta förmänniskor om rätten att föra en bil över gränseninom fastslogs, och det skulle också leda tillett enhetligare . Det är mycket beklagligtatt detta byråkratiska krångel skall leda till såmånga hinder och svårigheter för människor.Detta är en mycket gammal fråga, men det somgjorde att jag ställde frågan var egentligen enartikel i där man betraktade detta somen Norgehistoria. Det blev mycket dyrt för densvensk som visserligen bodde i men fick felpå sin bil och lånade sin systers bil i . Hanåkte alltså till i en svensk bil, och det kostadehonom 130 000 kr.Det är mer vanligt att svenskar arbetar i ochbor i . Några personer som bodde iCharlottenberg i och arbetade påFornebu hade också väldiga problem. De arbetadeskift och hade en mycket för nattvila,och när de sov över betraktades de som bosatta iNorge trots att de var mantalsskrivna och hade sinahem i . En gammal historia är den omprästen som inte fick använda sin tjänstebil, utanfrun var tvungen att hämta honom vid gränsen. Detvore en välgärning för de människor som bor näragränsen om man kunde ändra på detta.Anf. 168 Statsrådet ():Herr talman! Också jag anser att det skulle varaen välgärning om vi kunde komma överens i dessafrågor, och det är mycket tråkigt att vi inte gjortdet. Vi har från svensk sida aktualiserat frågan i detnordiska samarbetet och vid handelsministrarnasmöten, men tyvärr har vi inte lyckats kommaöverens. Det beklagar jag. Jag anser att dettaskadar och ger dåligt rykte åt det nordiskasamarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1990/91:162 omkonsumentinflytandet på livsmedelspolitikenAnf.