prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — Detfinns ingen brist på frekvenser, utan vad dethandlade om var att tysta Radio Nord och RadioSyd.Med tanke på den debatt som här har förts mellanKurt och mig, där han menar attvad göras skall är redan gjort, vill jag rikta en direktfråga, som är viktig för tillämpningen, till : Innebär det han har sagt frånriksdagens talarstol att det i fortsättningen enligthans uppfattning -- socialdemokratiskuppfattning -- är fritt fram för sändare av typ RadioNord och Radio Syd? Den frågan måste vi få ettsvar på från här i dag.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt mycketviktigare att vi försöker att klara ut vad egentligenAnders och reservanterna menar. Av hansanförande och av reservationen framgår ju heltklart för dem som kan läsa innantill att t.o.m.Anders insett att han kan ståkvar vid den ståndpunkt som han har intagit imotionen.Därför har inte heller reservanterna yrkat bifall tillmotionen. Det kan ju, som jag sade tidigare, integärna hävdas att man skall upphäva någonting 1990som regeringen upphävt . Jag noterarmed tillfredsställelse att ,låt vara kanske som siste man på , harkommit fram till denna insikt. Alla sådana härframgångar gläder naturligtvis en gammalfolkbildare, det vill jag gärna understryka.Jag tycker närmast att det är en pinsam uppvisningsom presterar här i kammaren. Jagskall i och för sig inte göra pinan längre ännövändigt, men jag måste ändå få ställa någrafrågor till på den här punkten.Har hävdatatt den här lagen, 1976:78, skulle stå i strid med deninternationella överenskommelse som lagengrundar sig på? Vad är det som gör att AndersBjörck vill göra det lättare att bryta mot eninternationell konvention?Om det nu är någonting som menarstår i strid med yttrandefrihetens principer, varförgjorde då inte t.ex. partivännernågonting , när vi hadeborgerliga regeringar där stundtalsingick? Varför teg under den tiden?Varför kan inte inse och medge attdet var en tavla när han väckte motionen? Dethederligaste hade ju varit att säga: Vi tar tillbakaden här motionen och kommer igen mednya krafttag.Anf. 29 ():Fru talman! försöker blandabort korten och vill inte svara på frågan om hanfortfarande vill ha kvar en lagstiftning som innebäratt svenskar kan hamna i fängelse för att de från enbåt utanför sänder radio som svenskarkan avlyssna. Jag frågar omhan är av den uppfattningen att det ärrimligt, med tanke på den utveckling som pågåroch de nya tekniska möjligheterna, att hotamänniskor med fängelse.Om han inte anser det i yttrandefrihetens namn, ärdet då så enligt , och jagförmodar enligt socialdemokraterna, att den härlagstiftningen inte längre skall anses tillämplig? Jaghar frågat detta, men hanvägrade svara på denna fråga i sitt förra inlägg. Ärdet nu enligt tolkning frittfram att sända radio och television från fartygutanför ?Jag har redan citerat vad som rekommenderas pådet här området av . Det framgår avreservationen. Jag förmodar att kan ta del av den direkt.Anf. 30 ():Fru talman! Jag har en känsla av att trampar vatten. Den fråga som hanställde besvarade jag faktiskt i mittinledningsanförande. Jag sade att jag för min delinte kan finna det motiverat att riva upp 1965 årsEuropakonvention eller att ändrastraffbestämmelserna i lagen. Mera klart besked änså kan man väl inte få av en politisk motståndare.De fyra eller fem frågor som jag ställde till AndersBjörck har jag däremot inte fått ett enda svar på.Jag hade heller inte väntat mig något svar. Svar påde frågorna skulle nämligen vara förödande förAnders Björck.Vi har kunnat konstatera att ärmycket trög när det gäller att vilja lära sig någotnytt. Vi kan inte gärna stå här i ytterligare 23 år.Det tycks vara ''inkubationstiden'' när det gäller attfå att inse de felaktigheter som ärbegångna.Anders budskap till världen i motionen varatt lagen står i strid med yttrandefrihetens principeroch bör upphävas. Av denna stolta paroll, AndersBjörck, som t.o.m. gavs viss uppmärksamhet imassmedia, finns inte mycket kvar. Enligtreservationen skall lagen, som enligt AndersBjörck står i strid med yttrandefrihetens principer,inte längre upphävas. Man skall i stället bestraffas,fast litet mildare. Det står klart och tydligt i AndersBjörcks reservation att han vill ha mildarebestraffning. Han tycker att fängelse är för hårt.Anders har således gått ifrån att det skallupphävas till en situation där bestraffningen skallvara mildare. Såsom en annan kändis, , skulle man kunna utbrista: En sådan segertill och jag är förlorad!Anders tycks således på fullt allvar mena attstraffet skall sättas så lågt att det inte är särskiltkännbart att bryta mot en lag som grundas påinternationell överenskommelse. Att enEuroparådspresident kan uttrycka sig på det sättettycker jag strider mot allt sunt förnuft.Anf. 31 ():Fru talman! Vad som strider mot allt sunt förnuftär faktiskt att har en lagstiftning sominnebär att människor kan sättas i fängelse på grundav denna typ av brott, som villkalla för yttrandefrihetsbrott. håller andraländer på att undan för undan avskaffa sinaregleringar, förbud och inskränkningar. Detallvarliga är att i det läget stårkvar på och kräver att människorfortfarande skall kunna sättas i fängelse.Jag noterar, fru talman, att vill att fängelsestraff och förbud av det härslaget även skall finnas i fortsättningen. har inte noterat vad som har hänt. Sedanår 1967, som han åberopade, har vi fått en nygrundlag och ett nytt fri- och rättighetskapitel. Hanhar inte heller noterat vad som har hänt iEuroparådet. Det kanske man inte skall begära.Det finns en ny konvention om gränsöverskridandetelevision, som reglerar det som tror reglerades . Han trorockså att det inte har hänt något . KurtOve är mycket dåligt påläst på dessapunkter.Det är faktiskt inte moderata samlingspartiet somhar förhindrat en utveckling mot ökadyttrandefrihet i det här landet.Anf. 32 ():Fru talman! Vem som är bäst påläst kan vinaturligtvis också diskutera . Hade AndersBjörck varit riktigt påläst hade han naturligtvis inteskrivit en motion om att man skall upphäva någotsom redan upphävdes år 1967.På sina affischer har bl.a. en vit måssom flyger mot en blå himmel. Jag läste i en av våradagliga tidningar att det påmoderaternas kongress utbröt en debatt omhuruvida det var måsar eller skräntärnor somdekorerade lokalen. Enligt tidningen rådde detinget tvivel om att det var stortrutar. När manlyssnar på , storvulen som han alltidär, får man intrycket att han tror sigvara kvar i kongresstal.Återkommen till verkligheten här i harhan inget kvar från sin ståtliga pamflett i form avmotionen om yttrandefrihetens principer. Det hani motionen vill avskaffa, har redan avskaffats. Detsom skall göras, som själv sade, ärredan gjort.Lagen som skulle bort, skall nu finnas kvar. Meraavklädd än så, , kan man väl nästanaldrig bli i en politisk debatt. -- enav våra duktiga skådespelare -- sade följande om enung kollega: Han gjorde entré i frack, men när hantalat stod han där naken. Jag tycker att det i höggrad gäller i denna fråga.Anf. 33 ():Fru talman! Det är inte en ledamot ståroch recenserar sina inlägg på det pompösa sätt somKurt gör. Jag tycker att man skallöverlåta till andra att recensera en debatt och intevara så självbelåten som harvarit.I denna fråga har vi krävt att få bort lagen motRadio Nord och Radio Syd. inte vara med om det. Han tycker att det är braoch rimligt att folk även i fortsättningen kan sättasi fängelse när det gäller yttrandefrihetsfrågor. Jagkan bara konstatera att jag har misslyckats när detgäller att få att förstå detta.Eftersom började tala omfåglar, är det naturligtvis frestande att draparalleller. Jag skall också göra det, i synnerhet somdet rör sig om en skånsk riksdagsman. man ju gås. Den parallellen tycker jag är en brabeskrivning på när det gäller det sätt som har argumenterat på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Vissa fri- och rättigheter m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU13Vissa fri- och rättigheter m.m.Anf. 34 ():Fru talman! KUs betänkande nr 13 om vissa fri-och rättigheter behandlar viktiga frågor avgrundlagskaraktär. De återkommer tillkammaren. De har nämligen förekommit fleragånger tidigare under åren.Vi moderater har återkommit med motioner i dessafrågor, som bl.a. handlar om stärkt minoritetsskyddi författningen, stärkt grundlagsskyddadfamiljerätt, grundlagsfäst egendoms- ochäganderätt, begränsningar i beskattningsmaktenoch en stärkt närings- och yrkesfrihet. I samtliga fallhar vi rest krav på att möjligheterna attgrundlagsskydda skall utredas. I flera av dessa fallstår vi också tillsammans med de andra borgerligapartierna bakom de reservationer som föreligger.Vi stöder självfallet samtliga dessa reservationerodelat, men yrkar vi endast bifall tillreservationerna nr 2 och 5.Jag skall ta upp några av dessa frågor. Senarekommer att i ett särskiltanförande ta upp den del som handlar omfamiljerätten.Som jag sade återkommer våra krav från tidigareår. Det är förvånande att se vilken kallsinnighetsocialdemokraterna visar våra ändock relativtblygsamma utredningskrav. Det är uppenbart attsocialdemokraterna inte kan eller vill se denutveckling som alltmer har stärkt behovet avgrundlagsskydd. behöver enskildamänniskors ställning stärkas. Grundläggande förett rättssamhälle är en livskraftig demokrati, som ärså uppbyggd att medborgarna får goda möjligheteratt påverka de beslut som fattas.De lagar som stiftas måste stå i överensstämmelsemed grundlagar och stadgar.Utgångspunkten vid lagstiftning måste varabehovet av att öka den enskildes säkerhet ochsjälvbestämmande och inte att stärka det allmännasmakt. Den enskildes krav på rättssäkerhet får inteåsidosättas i lagstiftningsarbetet.Vi tycker att så sker. Den socialistiska grundsynenbygger på misstro mot den enskildes rätt ochförmåga att kunna klara sina egna angelägenheteroch kunna samarbeta med andra. Genomkollektiva lösningar förmenar man den enskilderätten och möjligheten att utifrån egna önskemåloch bedömningar forma sin tillvaro i skildasammanhang. Detta gäller inom t.ex.familjerätten, egendomsrätten och närings- ochyrkesfriheten.Enligt socialdemokratisk modell skall inkomsterutjämnas kollektivt. Barn skall vårdas och fostrasav det allmänna. Undervisning och sjukvård skallvara det allmännas monopol. Boendet skall gynnasinom den s.k. allmännyttan. Detta synsätt får utantvekan konsekvenser för medborgarnasrättssäkerhet. De kollektiva lösningarnaprioriteras, och de enskildas intresse sätts i andrahand. Valfriheten utplånas faktiskt.Jag vill ta upp ett par av de reservationer som vi harfogat till betänkandet och gå in litet närmare pådem. Det gäller inte minst frågan om rättigheteroch skydd för minoriteter. Vi anser att minoriteteri dag har ett alltför svagt skydd i den svenskaförfattningen. Majoriteten har inte alltid rätt. Isyfte att skydda minoriteter bör man skapamöjligheter t.ex. till att genomförafolkomröstningar. Minoriteter kan komma till sinrätt genom rådgivande folkomröstningar och, närdet gäller grundlagsfrågor, beslutandefolkomröstningar. Vi moderater menar, fru talman,att folkomröstningar används i alltför litenutsträckning i vårt land.Det brukar framför allt från socialdemokratiskt hållanföras att folkomröstningar inte är bra, eftersomde fördröjer lagstiftning. Detta är inte ettbärkraftigt skäl för att motsätta sig dem. Finns detskäl att anta att en majoritet av befolkningen inteönskar ha en viss lag, skall självfallet inteproceduren som sådan vara ett argument för attförhindra att denna majoritetens vilja respekteras.För närvarande bestämmer en majoritet om enfolkomröstning skall ske. Något minoritetsskyddfinns alltså inte, utom beträffande vilandegrundlagsförslag. Vi anser att starka skäl talar föratt låta en del av ledamöter, exempelvisen tredjedel, kunna kräva att en rådgivandefolkomröstning anordnas. Det finns flera frågor därrådgivande folkomröstningar skulle kunna varalämpliga, och vi talar därför starkt för detta förslag.Fru talman! Allvarlig är den stegvisa urholkning avägande- och egendomsrätten som ägt rum i vårtland, framför allt . Det klassiskaexemplet är beskattningen: egendom avhändsenskilda och andra genom skatteuttag. I vårgrundlag föreskrivs inte något tak för det samladeskatteuttaget. Skatter är fulltgenomförbara, och i har som bekantskatteuttag på mer än hela den beskattningsbarainkomsten förekommit.Slutsatsen av detta är naturligtvis, fru talman, attdet nuvarande skyddet för äganderätten i det häravseendet är bristfälligt. En riksdagsmajoritet harfaktiskt möjlighet att genom vanlig lag beslutaom den här typen av begränsningar i enskiltägande.Vi moderater anser att personlig äganderätt är enviktig förutsättning i ett samhälle vars ekonomiskasystem är marknadsekonomin. När äganderättenbegränsas eller störs, störs ocksåmarknadsekonomin. Därför tycker vi att man börutreda frågan hur äganderätten kan förstärkas iregeringsformen. Detta är ett arbete som vi anserbör påbörjas snart och bedrivas skyndsamt.Är man mer konkret i dessa frågor kan mankonstatera att den ständiga ökningen av denoffentliga sektorn naturligtvisockså har inneburit en inskränkning i den enskildaäganderätten. Offentligt och enskilt ägande är ju inågon form kommunicerande kärl -- ökar det ena,så minskar det andra. Detta är ett exempel på huren fortsatt socialisering har ägt rum och på hursocialdemokraterna i det här avseendet inte alls hartagit intryck av den utveckling som sker i världen iövrigt, där man faktiskt lämnar den härpolitiken och den här inriktningen.Fru talman! Visserligen finns det ett och annattecken i skyn som visar att utvecklingen till sluthinner i fatt socialdemokraterna. Jag tänker här påen så enkel sak som det kommunala skattestoppet.Man har kunnat konstatera att det inte går attbeskatta mer och längre. Men det är ju i allaavseenden en omvändelse, om det nu är en sådan,under galgen. Varför måste det alltid vara så försocialdemokraterna?Det finns flera ytterligare skäl att betona vikten avatt människors ställning när det gäller ägande- ochegendomsrätten stärks i grundlag.Slutligen några ord om vårt krav på stärkt närings-och yrkesfrihet. Vi ser nära nog hurenskilda näringsidkare kommer i kläm i vårt land.Vi kan läsa i tidningarna om hur företagare tvingaslämna sina företag därför att de kommer i kläm i enhelt omöjlig lagstiftning. Vi moderater harprincipen att friheten för människor att varaverksamma i den näring eller det yrke de önskar ärav den allra största betydelse förmarknadsekonomin. Friheten att starta och drivaett företag är en omistlig del av samma ekonomi. Påsamma sätt förhåller det sig med rätten att välja ettvisst yrke.Under senare år har vi kunnat se hur det blivit alltsvårare för den enskilde att fritt välja och utöva ennäring, att fritt driva ett företag eller att ägna sig åtett yrke. Näringsfriheten har inskränkts på väldigtmånga olika sätt. Även om det i ett moderntsamhälle självfallet krävs en viss auktorisation, omman får uttrycka det så, för olika verksamheter, ärdet ändå alldeles klart att den enskilda människanhar hamnat i bakvatten, för att använda ettpopulärt uttryck.Fru talman! Vi moderater kommer att fortsätta attdriva de här frågorna. Vi har ju sett att det faktisktlönar sig att driva på i frågor omgrundlagsändringar. Det såg vi så sent som förnågon vecka sedan i den här kammaren. Vi harfaktiskt förhoppningen att vi också när det gäller denu aktuella frågorna kommer attkunna få en majoritet för att gå vidare.Anf. 35 Tredje vice talmannen ():Fru talman! Jag skall försöka göra mitt inlägg kort.Detta betänkande är ju egentligen ett slagsfortsättning på det betänkande som vi behandlade iförra veckan. Dagens betänkande tar upp krav påutredningar om förändringar i grundlagen. Ionsdags bifölls ett återremisskrav. När de frågorsom behandlades i förra veckans betänkande skalltas upp i utskottet, är det naturligt att även de nuaktuella frågorna kommer upp. Vi får ikonstitutionsutskottet försöka bli ense om vad enny utredning skall syssla med. Att det skall bli enutredning har vi fått signaler om i ettpressmeddelande från regeringen. Jag hoppas attdet blir ett positivt beslut om en utredning.Tre av reservationerna i detta betänkande ärgemensamma för , ochmoderaterna. har talat för dessareservationer, och det är kanske inte så mycket atttillägga. Jag är medveten om att det inte är så heltenkelt att formulera de föreslagna kraven igrundlagstext. Det krävs naturligtvis vissareservationer. Det är emellertid angelägna ärendensom tas upp, och för den skull bör man göra ettordentligt försök.Reservation nr 6 om beskattningsmaktens gränserbygger för del på de allmännatankegångar som vi brukar framföra igrundlagsfrågor, nämligen att grundlagen skall varaklar och tydlig; man skall veta vad den innehåller.Här råder onekligen förvirring när det gäller justskattebegreppet. Vi talar ibland om avgifter ochibland om skatter, och det är inte alltid lätt att finnadistinktionerna. Vi har i våra motioner på dettaområde krävt att det skall göras enklar definition av vad som skall betraktas somavgifter. Den som betalar en avgift bör rimligtvis fånågon förmån. Skatter däremot är en ren pålagasom vi betalar för att ordna våra gemensammaangelägenheter. Det är också viktigt urretroaktivitetssynpunkt att vi har en klardistinktion. Skatter får ju enligt grundlagen inte tasut retroaktivt. Genom denna terminologiskaförvirring uppkommer särskilda svårigheter.Jag tycker alltså att de tre reservationerna -- omnärings- och yrkesfrihet, om beskattningsmaktensgränser och om äganderätten är viktigagrundlagsfrågor. Vi bör därför inte tveka att utredaom vi kan stärka skyddet på dessa områden.Dessutom bör vi alltså se till attgrundlagsbestämmelserna blir klara.Jag kan inte underlåta att något kommentera ettpar av de reservationer, som moderaternaensamma står för. Jag förstår inte riktigtreservation nr 2; det finns inget klart budskap idenna.Stig talade här om folkomröstningar. Jaghar ungefär samma uppfattning som han utom påen punkt. Jag tycker inte att vi skall ha rådgivandefolkomröstningar utan att folkomröstningarna börvara beslutande. Rådgivande folkomröstningaråstadkommer bara förvirring. Jag har också enbestämd uppfattning om hur folkomröstningarnabör arrangeras. Det bör först fattas ettriksdagsbeslut, varefter en minoritet bör hamöjlighet att föra ut frågan till folkomröstning.Denna skall då vara beslutande. Detta får betydelseinte bara för att folkomröstningar skall kunnaanordnas utan också därför att det blir en press påledamöterna i att försöka komma framtill lösningar som kan accepteras av alla. Det är juså bestämmelserna i grundlagen om folkomröstninghittills har fungerat. Denna fråga behandlade viemellertid , och jag kan inte finna attdet i reservation 2 talas särskilt omfolkomröstningar.Reservation 3 tar upp frågan om familjerätt. Jagbrukar yttra mig i denna fråga, eftersom jag är litetängslig inför tanken på en grundlagsfäst familjerätt.Jag står i alla möjliga diskussioner på barnens sida.Om det är någonting som skulle vara angeläget attgrundlagsfästa så är det barnens rätt. Vi vet attmånga barn far väldigt illa. Att på detta sättytterligare öka föräldraauktoriteten och på någotsätt göra denna absolut vänder jag mig mot. Vi harhaft uppmärksammade internationella konferenserom barnens situation i världen. Detta tycker jag ären angelägen fråga att ta upp och försöka hittaformuleringar för en grundlagstext. I varje fallanser jag den frågan vara mycket angelägnare än attföra in familjerätten i grundlagen, hur en sådan nuskulle formuleras.Jag ber att få instämma i yrkandet om bifall tillreservation nr 5.Anf. 36 () replik:Fru talman! Bara en mycket kort kommentar medanledning av uttalande omfolkomröstningar.Traditionen i vårt land är sådan att jag tror att omman börjar med rådgivande folkomröstningar inågot större utsträckning än har man nått enviss framgång. Kommer det däremot ett förslag omatt folkomröstningarna över lag skall varabeslutande, lär vi inte komma i närheten av enreform. En sådan tanke kan jag inte finna att detfinns majoritet för i riksdag.Anf. 37 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag måste erkänna att jag funderatmycket på detta. De erfarenheter vi har fått avrådgivande folkomröstningar är sannerligen inteenbart positiva. Särskilt bedrövligt är det när manefter en folkomröstning håller på och disputerarvilket omröstningsresultatet egentligen blev.Fortfarande råder det ju oenighet i denna kammareom tolkningen av resultatet av folkomröstningenom kärnkraften. Så anser jag inte att det bör vara.Därför borde vi seriöst pröva den ordning som manhar i . fattar där först ettbeslut, och sedan kan frågan föras ut tillfolkomröstning. Svaret blir då ett ja eller nej, ochdå vet alla vilket som blivit resultatet avomröstningen. Det är den modell som jag förordar.Anf. 38 () replik:Fru talman! Man får vara glad över attfolkomröstningen om kärnkraften inte varbeslutande, eftersom man inte lyckats utröna ensvad de olika alternativen innebär.Anf. 39 Tredje vice talmannen () replik:Fru talman! Detta är just en konsekvens av attomröstningsinstitutet är sådant som det är. Härfinns nämligen ytterligare ett moment som är avintresse, om man skulle följa min modell. Dåtvingas de politiska partierna att ta ställning. Manskulle inte kunna gå ut med diffusa förslag, utanförst måste partierna visa färg här i . Närman gjort det, kan frågan föras ut tillfolkomröstning. Medborgarna vet då vad riksdagenhar beslutat och var de olika partierna står. Vi fårdå ett resultat, om vars tolkning vi inte behövertvista.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 40 BO ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 1till detta betänkande.Jag undrar vart tog vägen i dennadebatt. har väckt en motion omstrejkrätten, som jag tycker är väldigt viktig. Vi harfått den litet ovanliga kombinationen i utskottet attYlva och jag har reserverat oss i frågaom den fackliga strejkrätten.Jag tycker att detta betänkande visar på en delintressanta skillnader i hur de olika partierna ser påfrågan om fri- och rättigheter. För oss ivänsterpartiet är rätten att strejka, rätten att vägrasälja sin arbetskraft, en grundläggande rättighet.Regeringens förslag om strejkförbudvisar att det är angeläget att vi i grundlagen får ettstarkare skydd för strejkrätten. Det är mycketintressant att just och jag tycksvara ensamma i utskottet om den åsikten. Denandra liberalen i utskottet, ochsocialdemokraterna var inte intresserade av denhär frågan. Socialdemokraterna tycks vara heltobekymrade om dessa starka attacker mot den friastrejkrätten. Jag vill gärna, fru talman, passa på attuttrycka min respekt för som i godliberal anda vill stärka skyddet för dennagrundläggande rättighet.Sedan har vi en del andra reservationer ibetänkandet. ''Sällskapet ägarfrämjandet'' i formav de tre borgerliga partierna har reserverat sig påen rad punkter för att stärka äganderätten. Vi fickalldeles höra av att skatt ärnästan att betrakta som stöld. Jag tror att det varMarx som en gång sade att egendom är stöld, menjag är inte säker på det. får vi höra att skatt ärdetsamma som stöld.Då kan man undra hur det här grundlagsskyddet föräganderätten skall se ut. Man riktigt känner dessareservationer hur bondens sista ko är hotad.Löntagarfonderna har, av de borgerliga partierna,tidigare beskrivits som ett hot mot äganderätten,medan Wallenbergfonderna skulle var en garant församma äganderätt och samma demokratiskarättighet.Fru talman! Jag anser inte att äganderätten ärnågon absolut och självklar rättighet. Det finnsredan en rad inskränkningar, och det är nödvändigti ett demokratiskt och civiliserat samhälle. Hurbred äganderätten skall vara är en politiskstridsfråga och inte en grundlagsfråga. Man kanäven notera att , som välär det främsta uttrycket för liberalismen i svenskpolitik, delar den här uppfattningen. Detta går inteatt reglera på det sätt som de borgerliga vill.