prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Hur harregeringen tänkt sig att vi skall kunna tacka nej tillvinöverskottet i så länge vi användervårt statsmonopol till en marknadsföring i som är så oetisk att den har förbjudits iSverige?Tycker regeringspartiet att det är viktigt attmonopolet bevaras och vilken strategi har man i såfall tänkt sig för att göra det kravet trovärdigt?Hittills har regeringen haft en mycket låg profil närdet gällt att lyfta fram de alkoholpolitiska frågornai integrationsarbetet. Av 23 arbetsgrupper tillsattest.ex. sist av alla och sent omsider en arbetsgrupp förhälso- och socialpolitiska frågor.Jag vill fråga: Är socialdemokraternaberedda att föra in alkoholfrågan som en viktig deli diskussionerna kring ett närmande till EG?Anf. 95 ():Fru talman! Hur kommer ett närmande till EG attpåverka svenska kvinnors situation? Jag har undersenare år ställt den frågan till olika sakkunniga.Svaren har varierat. Exempelvis har man svarat attEG huvudsakligen handlar om handelspolitik ochinte är något som berör kvinnor eller att EG är braför alla och därför också är bra för kvinnor.Av svaren och ansiktsuttrycken att döma har minfrågeställning överraskat. EG-frågan har hittillsmestadels diskuterats abstrakt i tekniska ochekonomiska termer. Hur kvinnors livsvillkorkommer att förändras har inte varit intressant.Därför har vi centerkvinnor drivit kravet att en avalla arbetsgrupper som regeringen har tillsatt i EG-frågan skulle analysera vad EG kommer attinnebära för kvinnorna i . Jag beklagar att viinte har nått resultat. Skulle det komma fram alltförbrännbart stoff, månne?Jag tycker att det är dags att tala klarspråk i EG-frågan. Kvinnorna måste få reda på vad som väntardem. Vilket öde går vi till mötes? Var finns desocialdemokratiska kvinnorna i EG-frågan? hade ingen debatt.Varför? Beror det på ointresse, på att LObestämmer eller på att alla socialdemokrater redanvet allt om EG?EG är tillskapat av män för män. Det är män sompå grund av starkt inflytande från den romersk-katolska kyrkan uppvisar en helt annan kvinnosyn.Mannen är skapelsens krona, och kvinnans uppgiftär att se upp till och putsa denna dyrgrip.Det mansvälde som finns i avspeglarsig bl.a. i parlamentens kvinnorepresentation.Enligt IPUs senaste statistik har exempelvisFrankrike och , 7och kvinnor. Högst ligger Danmarkmed . Detta kan jämföras med , somhar 38 %.Även inom ärmansdominansen förkrossande. I -- ett slags regering -- sitter 15 mänoch 2 kvinnor. Institutionen som har minst makt,parlamentet, har flest kvinnor, 18 %.Givetvis säger inte kvinnorepresentationen allt.Men om kvinnors värderingar och krav skall fågenomslag, måste det finnas kvinnor som för framoch driver dessa.EGs inre marknad blir världens mest köpstarka.Näringslivet kan och måste satsa på stordrift somaldrig . De fyra friheterna är det viktigastemedlet för att skapa ekonomisk tillväxt.Centralisering, stora enheter, snabbaomställningar, stor rörlighet, hög teknologi ochhögt tempo blir alltmer framträdande. Den som ärstarkast favoriseras. Det är inte kvinnorna.Investeringarna kommer att göras därkostnadsnivån och miljökraven är lägst. En studiegjord av 1988 visar attnäringslivet använder följande medel för att ökalönsamheten:* automatisering* flyttning till lågkostnadsland* ökat säsongsarbete, deltid, obekväm arbetstid* underleverantörer, hemarbete.Med denna inriktning är det lätt att förutsekvinnornas lott. De kan förvänta sig högarbetslöshet, obekväma arbetstider, ohälsosammaarbetsmiljöer och dåliga löner. I EG-landetDanmark har de låga lönerna, dvs. kvinnolönerna,redan sänkts.Om skall leva upp till de fyra friheternamåste bl.a. vissa skatter och avgifter sänkas. Detbetyder minskade statsinkomster. Vilka kommeratt drabbas? De starka eller de svaga? För del rör det sig om 40 miljarder.Det finns, exempelvis inom skatte- ochsocialförsäkringssystemen, betydelsefullaskillnader mellan vårt land och närdet gäller kvinnor. Kommer vi att tvingas ?Frågetecknen hopar sig.Anf. 96 ()replik:Fru talman! Det fanns mycket i som jag skulle kunna stämma in i, dockinte allt. Jag har en betydligt mer EG-positiv syn änvad har.När det gäller representationen håller jagnaturligtvis med . Det är självklart attvi i skall hjälpa våra systrar ute i Europaoch driva på och se till att kvinnorna får en betydligtbättre och högre representation i de olika EG-organen. Det är självklart, och jag tror också att vikommer att kunna göra det. Detta handlar om enutveckling i fråga om synen på familjen som hargått fortare i vårt land än vad den har gjort där ute.Jag tror att vi kan hjälpa till på det området, ochdenna utveckling är också på gång i andra länder.Gunilla glömde en sak, nämligen attkvinnolönerna i inte kommer att bli särskilthöga om vi inte klarar vår tillväxt. Utan tillväxtkommer alla dessa kvinnor som jobbar i denoffentliga sektorn inte alls att få se sina löner öka,utan de kommer att få se sina löner sjunka. Vi ärtvungna att se till att vi klarar tillväxten i vårt land,och det gör vi inte utan medlemskap i . 97 () replik:Fru talman! säger att viskall hjälpa våra systrar inom påkontinenten. Jag har hört det där förut. Det är klartatt vi skall försöka hjälpas åt, men jag ser framförmig en bild av hur de svenska kvinnorna först måstearbeta mycket hårt för att flytta fram positionernahär i vårt land och sedan också måste ner och hjälpatill med att flytta fram positionerna i EG-länderna.Det blir jobbigt!I sitt huvudanförande hänvisade CharlotteCederschiöld till att avkommunstyrelseordförandena var positiva till EG.Min fråga blir då: Hur många av dem är kvinnor?Om jag fattade det hela rätt skulle vi behöva ha ettmedlemskap i för att kvinnolönerna skullestiga. Jag ser det inte riktigt på det sättet. Man kanockså se det så att företagen, för att kunna leva upptill de krav som ställer, måste ge sigsöderöver för att bringa ned kostnaderna. Och dåfinns det kanske inte så många jobb kvar här iSverige i alla fall. Jag tycker därför inte att detargument som här kommermed är bra.Anf. 98 ()replik:Fru talman! Det framgick inte av den statistik somi går visades på hur många avkommunstyrelseordförandena som var kvinnor.Det skulle varit intressant att veta det, men detframgick inte. Vi vet ju att de flesta med allsannolikhet är män. Vi vet också att det trots allthar blivit fler och fler kvinnor ikommunledningarna, bl.a. har en hel del kvinnorkommit in bland kommunalråden.Man kan inte ta hela resan i ett enda steg, men viflyttar ju fram positionerna. Om det nu är så illainom EG som vill framställa det --jag håller med om att siffrorna är dåliga -- blir detfaktiskt inte bättre om vi inte gör någonting. Jagtror att vi kan flytta fram positionerna.Man har i två statsvetenskapliga undersökningarkonstaterat att kvinnor blir mer positivt inställdanär de får mer information om förhållandena i EG.Det faktum att det är fler män som ärkommunstyrelseordförande tror jag inte gör att deär mer positiva till EG. Det är snarare så att de ärmer medvetna om den ekonomiska situationen ikommunen och förstår hur viktigt det är medtillväxten, och det gör att de är positiva till EG.Anf. 99 () replik:Fru talman! säger att ombara människorna får information så blir depositiva. Jag undrar vilken information det är somgör dem så oerhört positiva. Jag har i varje fall intefått klart för mig vilka konsekvenser ett närmandetill eller medlemskap i skulle få de svenskakvinnorna, och jag tror att det är väldigt mångakvinnor som liksom jag inte har den informationen.Det är därför som vi centerkvinnor har drivit kravetatt en av alla dessa arbetsgrupper iregeringskansliet skulle se över de här frågorna ochse till kvinnoperspektivet i EG-frågan. Jag beklagarmycket att vi inte har fått till stånd den gruppen.Förste vice talmannen anmälde att CharlotteCederschiöld anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tycker att detta var ett mycketintressant replikskifte som sade en hel del om vilkaolika utgångspunkter vi har som kvinnor när vi serpå EG-frågan.Det var mycket uppfriskande och befriande atthöra inlägg, och jag inser attcenterkvinnorna och har enbetydande enighet i dessa frågor. Jag skulle önskaatt hela centerpartier var lika entydigt som GunillaAndré har varit här och också ställt sig bakomvänsterpartiets motionskrav att det skulle tillsättasen arbetsgrupp som skulle se på konsekvensernaför kvinnor. Men det är möjligt att den motioneninte är behandlad . Vi kanske kan göragemensam sak här i kammaren ochhoppas på resultat.Jag tror, precis som , att den härfrågan är oerhört viktig för oss kvinnor -- inte minstför oss kvinnor som arbetar inom offentlig sektor.Vi kvinnor är beroende av en fungerande offentligsektor för att vi arbetar där, för att vi behöverutnyttja den, för att vi är beroende av enfungerande barnomsorg, för att vi är beroende aven fungerande äldreomsorg, för att vi vill känna osstrygga och veta att våra barn får mat i skolan --ordentlig mat som de inte skall behöva betala för --och för att vi skall veta att våra barn har ett bra fritisatt gå till efter skolan osv.Det sociala välfärdssystem som finns i meden generell sociallagstiftning som grund bygger påatt socialpolitiken finansieras med skattemedel.Det är en modell som skiljer sig väsentligt från hurdet ser ut i EG-länderna.Den beskrivning som gavav detta glansens EG och hur bra det skall bli förkvinnorna haltar betänkligt, det måste jag säga. Jagtror att just bristen på saklig information gör att såmånga kvinnor säger sig vara positiva till EG.Charlotte tog upp frågan omlivsmedelspriserna. Vilken information omlivsmedlen har man fått? Jo, det står i tidningarnaatt om vi blir medlemmar i får vi bättrelivsmedel. På EFTA-delegationens s.k. hemligamöten fick vi besked om attlivsmedlen i två fall var av bättre kvalitet, bättrevarudeklarerade i än i . Dethandlade om choklad och mineralvatten. I övrigtvar det inte mycket beställt med garantierbeträffande lägre priser och bättre kvalitet pålivsmedel. Det handlar inte om detta utan det ärfråga om hela andra saker när det gäller priserna pålivsmedel.Charlotte tar på samma sätt upp attförvärvsfrekvensen är hög i . Men, sägerhon, vi kvinnor har dåliga löner och långaarbetstider och arbetar inom vårdyrken osv.Javisst. Men om detta är någonting som oroarmoderaterna förstår inte jag varför ni inte ärpositiva till t.ex. sex timmars arbetsdag. Varför ärni inte positiva till stopp för löneökningar tillhöglönegrupper och påslag för låglönegrupper?Varför är ni inte positiva till att lagstifta om enutbyggd barnomsorg? Allt detta är saker som skullegöra att livet blev lättare för oss kvinnor, framförallt för oss ensamstående kvinnor. Detta är, enligtvad jag kan förstå, inte någonting som ingår imoderaternas världsbild. Det ingår inte heller i dendebatt som förs om hur dessa frågor skall hanterasinom EG, av det enkla skälet att man säger att dettainte ingår i harmoniseringen och EG-anpassningen.Det är tyvärr också det svar som man får när manförsöker att få ansvarigt statsråd att svara på dessafrågor. Det ingår inte i förhandlingarna -- och meddetta skall man bli lugnad. Jag menar att det ärprecis tvärtom. Man blir ytterligt oroad, eftersomman vet att socialpolitiken och familjepolitikenbygger på hur vi har det med vår skatte- ochfinanspolitik.Vi vet att det har skett en harmoniseringav den svenska skattepolitiken. Man går ifrån enprogressiv inkomstbeskattning till en störreutjämning, man har punktskatter och indirektaskatter. Vi vet att när vi har harmoniserat våraskatter med nivån inom EG kommer vi att befinnaoss i en situation där det fattas mellan 30 och 40miljarder kronor i statskassan. Vi att vara tvungnaatt harmonisera vare sig vi fattar beslut om det ellerinte eftersom marknadskrafterna kommer attfungera i den riktningen. Det går inte att här iSverige ha högre priser på saker om man kan köpabilligare på andra sidan gränsen. Skatternakommer med självklarhet att harmoniseras utan attvi behöver fatta beslut om det. Också jag har ställtmig frågan: Vad gör vi då? Vad tänker regeringengöra då? Vilka frågor och vilka områden får dåstryka på foten?I har man redan sett att det är inom densociala sektorn som nedskärningarna sker. Där ärman oroad när man ser att det blir försämringar närdet gäller barnomsorgen, äldreomsorgen,utbetalningar av socialbidrag osv. Allt detta som iSverige och i de andra nordiska länderna bygger påskattefinansiering, som är en generellvälfärdspolitik, är mycket illa ute i den EG-anpassning som redan nu pågår. När vi blirmedlemmar, som och vill,har vi fullt ut frånhänt oss vår möjlighet att bedrivaen nationell välfärdspolitik.Vi frånhänder oss på samma sätt -- vilket tog upp -- möjligheten attbedriva en nationell alkoholpolitik. Hon haralldeles rätt i detta. I socialutskottet är vi alla djuptoroade. Men det är bara två partier som sagt: Dettagår vi inte med på. Ni som accepterar dessakonsekvenser, både när det gäller alkoholpolitikenoch socialpolitiken, är beredda att betala ett pris,och det vore bra om detta deklarerades ibland.Under detta anförande övertog talmannenledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 101 () replik:Fru talman! är litet slarvig ibeskrivningen av vad jag sade. Det jag hänvisadetill var att inte är världsbäst. Jag sade att detfinns olika system och att vi i på vissaområden är bättre och på andra områden sämre.Men är inte världsbäst på allting och EGsämst på allting.Gudrun tycks tro att det bara är i Sverigesom man kan tänka de allra största tankarna, ochdet utan undantag, och att inte någon någonstans iett annat land skulle kunna tänka någon bra tanke.Vi moderater tror faktiskt att man kan det och attdet kan vara värt att sätta sig in i vad man tyckeroch gör även i andra länder.Jag talade heller inte om kvaliteten på maten -- dendiskussionen har jag aldrig tagit upp. Jag talade omEG-priserna, eftersom jag trodde att de flesta här ikammaren kände till att restaurangernahäromdagen serverade mat till , vilketnaturligtvis gav gemene man en uppfattning omkostnaderna för maten inom EG.Jag vill åter kort bara konstatera att information ialla andra sammanhang brukar -- i varje fall oftagör det -- leda till en mer nyanserad och mångagånger även till en mer positiv syn. Vid enstatsvetenskaplig institutionen, jag tror det var iUppsala, har det konstaterats att information -- allmöjlig information -- om förhållandena i EG harlett till att kvinnor blivit mer positiva i sin syn påEG. Det är ett faktum, resultatet av en utredning.Anf. 102 () replik:Herr talman! Ja, , det finns skillnad mellan v och fp i synen på EGgenerellt. Jag började mitt anförande med attbetona att vi tror att det finns väldigt mångafördelar. Jag tog upp ett problem som finns -- detär vi oroade över i båda partierna -- men vi tror attproblem går att lösa bara man lyfter fram dem. Detsom jag framför allt är oroad över är attregeringspartiet ännu inte har tagit i med kraft närdet gäller det problemet. Det tror jag att det går attfå socialdemokraterna att göra, om vi tillräckligtintensivt ligger efter dem med blåslampan.Problemet med monopolet går säkert alldelesutmärkt att lösa om man kan ta itu medvodkaexporten. Så är det också med de andrapunkter som jag tog upp: Tar vi itu med problemengår det också att finna lösningar.Anf. 103 () replik:Herr talman! talade om attdet var på restaurangerna. Visst -- jag ärmedveten om det jippo som ägde rum häromdagen.Jag stötte på en kommentar som jag tyckte varganska träffande. Det var några som då hade varitute på någon restaurang -- eller kanske på flera,eftersom det var så billigt -- och som efteråt sade:Ja ja, jag tror inte att det blir så billigt, för jag bådeåt och drack dubbelt så mycket som jag brukargöra. -- Det är kanske den effekt det skulle få heltenkelt.Vi är inte världsbäst, säger tycker inte heller att är världsbäst påallting, men jag har i min hand en skrift, som ärframtagen av , om , EGoch den sociala tryggheten -- en alldeles utmärktskapelse, som faktiskt innehåller fakta och inte ären partsinlaga. Man gör där en genomgång av deflesta sociala förmåner. Man går land för landigenom sjukpenningen ocharbetskadeförsäkringen, och man tittar påföräldrapenningen, barnbidragen, ålderspensionenoch arbetslöshetsersättningen. Skriften är mycketpedagogisk och bra upplagd.Sammantaget visar det sig att ligger isärklass i topp. När det gäller sjukpenningen ärSverige etta, när det gäller arbetskadeförsäkringenär tvåa, när det gäller föräldrapenningen ärSverige etta, när det gäller barnbidrag liggerSverige på fjärde plats, när det gällerpensionsförsäkringar är etta och när detgäller arbetslöshetsförsäkringar är tvåa -- viligger kort sagt i täten.Här har man också vägt in det faktum att de härförmånerna tillkommer alla, vilket en stor del av deförmåner som finns i inte gör; de ärkopplade till en anställning, dessutom till enheltidsanställning. Står man utanförarbetsmarknaden -- det är ju arbetskraftens friarörlighet som EG handlar om och inte ommänniskor i största allmänhet -- står man ocksåutanför en mängd av de sociala tryggheter som föross är en självklarhet.För oss kvinnor betyder det väldigt mycket,eftersom det ofta är vi som står utanförarbetsmarknaden, eftersom det är vi som hardeltidsarbetena, eftersom det är vi som är beroendeav att just det sociala trygghetssystemet finns, föratt vi skall kunna få leva det hela liv som för deflesta är en självklarhet och kunna kombineraföräldraskap med yrkesliv och gärna också varaaktiva i den samhällspolitiska debatten.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag instämmer helt med GudrunSchyman i att vi både skall vara yrkesaktiva ochdelta i den samhällspolitiska debatten. Jag villtillägga att vi också skall ha möjlighet att ta handom våra barn och ge dem den tid som vi tycker attde behöver.Det var ju roligt att de personer som GudrunSchyman nämnde och som var på restaurang fickäta dubbelt så mycket en gång i alla fall. Det ärfaktiskt känt att svenskarna äter betydligt sämre äninvånarna i kan vi inte i ett sådant här replikskifte gåigenom hela försäkringssystemet -- tiden tillåterinte det. Men om man bara tittar på stödet tillbarnfamiljerna i procent av disponibel inkomstfinner man att det i är och i Holland18,, medan landar på . Det äralltså relativt dåligt på det området. Det ärbarnbidraget som trasslar till det.Jag vill ändå anföra ett citat om synen påsocialförsäkringssystemen i . Det är av densocialdemokratiske kämpen , som iMetallarbetaren skriver: är bra på välfärdmen inte enastående. Våra pensioner,sjukpenningar och barnbidrag ligger undergenomsnittet i EG.Anf. 105 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis inte hålla på ochslå varandra i huvudet med siffrorna i olikabroschyrer, . Jagöverlämnar gärna den skrift jag talade om. Den ärmycket tänkvärd, eftersom man där väger in ocksåandra aspekter på bidrag och försäkringar,nämligen hur många som kan få förmånerna, hurlänge de varar och hur man skall kvalificera sig föratt få dem. Väger man in allt detta i stället för attbara strikt jämföra siffrorna rakt av blir resultatetdet som jag talat om.Jag håller med om att det kanske var roligt för depersoner som fick äta dubbelt så mycket. Värre ärdet då med dem som kommer att dricka dubbelt såmycket. Jag kommer att tänka på ett annat citat --jag minns nu inte vem som gjort det uttalandet --som lyder: Vi får ju spriten till halva priset, vi fårskrumplevern gratis, men vi får själva betalasjukvården för den. Det är också en verklighet somkanske ligger bakom hörnet i EG-anpassningenstider.Vad tror kommer att händanär vi får den press inom sjukvården som vi vetkommer att uppstå? Det är vetenskapligt bevisat atten 50-procentig sänkning av alkoholpriserna ger en50-procentig ökning av konsumtionen. Det finnssiffror på vad det innebär i akuta alkoholskador ochi kroniska alkoholskador, och det finns siffror påvad det betyder för belastningen på sjukvården, ensjukvård som är i kris; man börjar talaom prioriteringar: Är det verkligen så att den somdricker skall få sin sjukvård på samma sätt som densom inte dricker? -- Sådana diskussioner kommer viatt komma in i.Detta är en mycket stor och omfattande fråga, menjag tror att de diskussionerna kommer att följa pådet faktum att vi får 40 miljarder i minskadeskatteintäkter. Jag kommer att med fladdrandeöron lyssna när regeringspartiets representant skalltala om vad som kommer att hända i när deskattemiljarderna försvinner.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 106 ():Herr talman! I är den sociala välfärdenberoende av om man bor i . I andra länderär den sociala välfärden beroende av om man äranställd. Där är det anställningsförhållandet somutgör försäkringsgrund.Möjligheterna att få ett arbete över huvud taget,lönen och de sociala förmånerna är naturligtvisförknippade med varandra. Men för den som ställsutanför arbetsmarknaden blir det stor skillnadmellan att vara med i EG och att stå utanför. Attvara med i EG är positivt eller kanske likartat mednuvarande sociala förmåner för två tredjedelar avinvånarna i , men det innebär en klar försämringför en tredjedel. Det gäller just den tredjedel somredan utgör den svaga gruppen i samhället. Därförvill inte att går med i EG.Sverige är det enda land där arbetsgivaren betalarsamtliga sociala avgifter. I andra länder delaskostnaden mellan arbetsgivaren och den anställde.Den anställde får komplettera med privataförsäkringar för att få sitt försäkringsskydd ordnat.Företagen kan konkurrera om arbetskraften medbättre försäkrings- och pensionsförmåner, men dåblir det naturligtvis frivilligt och enförhandlingssituation.Danska LO har tittat på löneomkostnaderna. Manhar utgått års siffror och sattlöneomkostnaderna i till 100 ochsedan jämfört med några länder världen över. Härär några siffror: i topp med 100,1. Portugali botten med 16,3. ligger på 84,5. Det finnsmånga siffror, men jag hinner inte ta några fler.EGs idé är ju fri rörlighet inom EGs tolvmedlemsländer och helst också inom de sex EFTA-länderna för varor, tjänster, personer och kapital.Innebär detta nu att t.ex. en fransk entreprenör kanbygga den för oss i så förhatligaÖresundsbron med portugisisk arbetskraft? Räckerdet om han håller sig till minimibestämmelsernavad gäller den sociala dimensionen?Löneomkostnaderna ligger ju som sagt på 16,3 %för portugisisk arbetskraft gentemot den danskasom ligger på eller den svenska på 84,5 %.Dansk LO har sagt att måste ha rätt attkräva att utländsk verksamhet i skallhålla danska överenskommelser. Men den franskeordföranden i EG, , har i ett förslagtill kompromiss om den sociala dimensionen sagtatt inte kommer få sin vilja igenom. Omdetta kommer det att bli strid på kniven inom EG.Detta är ett resonemang som hotar den svenskavälfärden. Inte vill vi väl att företagen ute i Europaskall komma hit och med hjälp av billig arbetskraftoch konkurrera ut den svenska arbetskraften på våregen hemmaplan? Vill socialdemokraterna det?Detta resonemang är en av anledningarna till attmiljöpartiet inte vill att går med i EG.En annan anledning är att när skatterna sjunker ochtullhindren försvinner kommer priserna på tobakoch alkohol att sjunka. Eftersom tobak och alkoholförorsakar mycket stora utgifter både inom densociala sektorn och sjukvårdssektorn, det rör sigom miljarder, måste vi för att hålla neresjukvårdskostnaderna minska det drogmissbruket.I den tvingande situationen är tullar och skatter ettinstrument att få efterfrågan på drogerna attsjunka. Dessutom behöver vi tullkontroll för attmöjligaste mån hindra narkotikasmuggling. Vi fårannars en ökande ström av billigare alkohol ochtobak in i landet. Här har vi ingen hjälp att väntafrån EG-anhängarna. Vinsten från försäljningen ärtydligen viktigare än människors hälsa och socialavälbefinnande. Det tycker jag är skrämmande.Enligt en expertrapport till EG-kommmisionen,The Environmental Dimension, vilken som namnetanger handlar om miljöfrågorna, sägs det attlastbilstrafiken över gränserna förväntas ökamellan 30 och på grund av den inremarknaden.