prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — har frågat mig hur jagavser att garantera skydd för de asylsökande somhotas av förföljelse inkl. fängelsestraff och tortyr ihemlandet på grund av sin homosexuella läggning.I sin fråga hänvisar till atthomosexuella tidigare garanterats visst skydd iSverige genom paragrafen om humanitära skäl iutlänningslagen samt att denna bestämmelse tagitsur bruk genom regeringens beslut den 13 december1989.Detta är fel.Reglerna om vem som är flykting finns i 3 kap.utlänningslagen. Genom beslutet den 13 december1989 beslöts att endast konventionsflyktingar skallbeviljas asyl här samt att krigsvägrare och s.k. defacto-flyktingar skall undantas från rätten till asylhär såvida de inte har ett särskilt starktskyddsbehov. En sådan företrädesrätt till iSverige kan gälla även en utlänning som får stannapå humanitära grunder (prop. 1983/84:144 s. 36)enligt nu gällande bestämmelse i 2 kap. 4 §utlänningslagen, en regel som inte tagits ur brukgenom regeringens beslut i december 1989.En homosexuell person som riskerar allvarligtfängelsestraff och tortyr i sitt hemland på grund avsin sexuella läggning får således fortfarandeuppehållstillstånd i Sverige.Andre vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.46 § Svar på frågorna 1990/91:235 och 236 omde asylsökande bulgarien-turkarnaAnf. 278 Statsrådet ():Herr talman! har storuppmärksamhet riktats mot de asylsökandebulgarien-turkarna.Anna har frågat mig vilkengaranti det finns för att de vid återvändandet inteutsätts för repressalier av olika slag. frågat om jag avser att skaffa försäkringar hosbulgariska myndigheter om att de inte kommer attdiskrimineras vid hemkomsten.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Den s.k. bulgariseringskampanjen under den förrabulgariska regimen var brutal och föranledde ocksåatt en del bulgarer med turkiskt ursprung fick asyli . Sedan regimen fallit, har utvecklingen iBulgarien gått mot en demokratisering.Regeringen har erkänt existensen av de etniskamotsättningarna och har tagit avstånd från dentidigare assimileringspolitiken.I december 1989 återinfördes de konstitutionellarättigheterna för den turkiskspråkiga gruppen ilandet. Den händelseutveckling som senare ägtrum har fortsatt i samma riktning. höllsallmänna val, och företrädare för den turkiskaminoriteten valdes in i parlamentet.De etniska turkarnas företrädare, (Movement for Rights and Freedoms) utgör medsina 23 mandat det tredje största blocket iparlamentet. MRF hade en storframgång genom att en överväldigande majoritet iparlamentet antog förändringar i den bulgariskanamnlagen. Förändringarna innebär att de etniskaturkarna nu genom ett enkelt förfarande kan fåtillbaka sina turkiska namn.Självklart kan inte århundradens motsättningarmellan etniska grupper lösas i ett slag. Därför kanjag naturligtvis inte lämna några garantier för attinte någon form av diskriminering kan förekomma.Detta kan dock knappast utgöra skäl för asyl iSverige.Anf. 279 ():Herr talman! Vi var några stycken nere påCentralen och lyssnade till de bulgarien-turkar somhade gått lång väg till fots för att försöka göra sinaröster hörda.Vad som mest upprör i det här sammanhangettycker jag är retroaktiviteten när det gällertolkningen av lagen -- att se hur människor som harbörjat rota sig i rycks upp när de tror sigvara trygga och sedan skickas tillbaka.Påståendena om att förhållandena har förbättrats iBulgarien är tydligen inte helt säkra. Det påstås ien tidningsartikel att förhållandena inte är särskiltmycket bättre. Den bulgariska säkerhetspolisenförföljer fortfarande bulgarien-turkarna. Det råderekonomisk kris och matbrist.Den barnpraxis som tidigare fanns har tydligenförsvunnit. Varför så har skett kanske jag kan fåbesked om av statsrådet har bulgarien-turkarna automatiskt fåttasyl i . Man har då hänvisat till trakasserier,förbud mot att använda det turkiska språket osv.Statsrådet säger att detta har upphört, men det ärtydligen inte helt säkert.I dagens tidning finns en artikel där det talas om i har anmält svenska staten förEuropadomstolen. I den finns ett pilotfall somgäller en man med hustru och två barn. Man undrarom utvisningsbeslutet inte kunde vänta åtminstonetills utslaget från har kommit.Anf. 280 Statsrådet ():Herr talman! har jag debatterat frågan omförhållandena i och för den turkiskaminoriteten i landet.Det finns inte och har aldrig funnits någonautomatisk regelmässig asylrätt för någonflyktinggrupp. Vi har åtagit oss att enligtinternationella regler pröva varje ärendeindividuellt. Det har vi gjort också i de 5 000bulgarien-turkarnas fall under förra hösten.Jag kunde på ett mycket tidigt stadium ge ettbesked som kanske var mer generellt än till någonannan grupp. talade vi omatt man inte kunde påräkna asyl i , om maninte hade någon annan form av förföljelse ellerdiskriminering att anföra än den som varförknippad med den assimileringskampanj som nuhar upphört. Den nya bulgariska regimen hade isjälva verket sagt att man inte kunde acceptera ensådan behandling av en minoritet om man skallkunna tala om att man är på väg mot demokrati. Jagtror inte att någon av dessa familjer har kunnat rotasig eller få några förväntningar om beviljad asyl påde grunderna.Sedan är det en annan sak att man har utnyttjat denmöjlighet som alla har till individuell prövning, attöverklaga och dra ärendena igenom helaprocessen. Det har självfallet tagit tid, men vibörjar nu komma ifatt med dessa beslut.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1990/91:239 omtillämpningen av utlänningslagstiftningenAnf. 281 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom regeringen är beredd att vidta åtgärder för attundvika en, som han uttrycker det, fortsattryckighet och oförutsägbarhet i tillämpningen avutlänningslagstiftningen.Bakgrunden till frågan är regeringens beslut omförändring av barnpraxis, dvs. förändringar av denförenklade prövning som skett förde asylsökande barnfamiljer som fått vänta påslutligt beslut i över ett år.Sedan september gäller denna schablonregelendast i första instans, dvs. hos invandrarverket.Eftersom regeringens bedömningar normalt inteavviker från invandrarverkets då det gälleråberopade asylskäl, får en asylsökande ett mycketklart besked i och med invandrarverkets beslut.Jan-Olof antar i sin fråga att ändringeni barnpraxis är orsakad av att nu så många ännu ejavgjorda ärenden som gäller asylsökandebulgarien-turkar närmar sig ettårsgränsen.Visst är det många asylsökande barnfamiljer som ärbulgarien-turkar och som ännu inte fått besked fråninvandrarverket, men vi har faktiskt ävenasylsökande barnfamiljer från andra delar avvärlden. Och ändringen i barnpraxis gäller allaasylsökande barnfamiljer.Jag anmälde vid en frågestund här ikammaren att en förändring av barnpraxis skulle blinödvändig under hösten.Anledningen till detta är att vi redan då såg attregeln skulle komma att bli orättvis beroende påden stora mängd av ärenden som under höstenskulle närma sig en handläggningstid om ett år.Regeln har kommit att resultera i att barnfamiljersom kommit och med så gott somidentiska skäl fick helt olika beslut enbart beroendepå att utredningstiden varierat.Vår flyktingpolitik måste syfta till att ge åtde människor som är flyktingar och behöver skyddeller har ett särskilt starkt skyddsbehov.Anf. 282 ():Herr talman! Jag delar invandrarministernsbedömning som redovisa i sista stycket, att vårflyktingpolitik måste syfta till att ge en åt demänniskor som är flyktingar och behöver skydd. Påden punkten är invandrarministern och jag heltöverens.Ett stötande inslag i regeringens s.k. 13-decemberbeslut var den retroaktivatillämpningen. Trots den hårda kritiken harregeringen fattat ett nytt beslut som skall fåretroaktiv tillämpning. Den s.k. barnpraxiseninnebär att barnfamiljer som har väntat påslutgiltigt beslut i normala fall har fåttuppehållstillstånd. har tillämpningen ändrats såatt ettårsgränsen gäller fram till invandrarverketsbeslut.Anledningen är densamma som jag har tagit upp ifrågan -- de många ärenden gällande turkbulgariskabarnfamiljer som ligger hos regeringen och som äräldre än . I dessa ärenden skulle man alltså hafattat positiva beslut om den tidigare praxisen hadetillämpats. kommer i stället de flest turk-bulgarerna att avvisas.Jag vill understryka att det urrättssäkerhetssynpunkt såväl som humanitärsynpunkt är oacceptabelt med detta godtycke ochdenna oförutsägbarhet i lagtillämpningen. Jagtycker också att åtgärderna rimmar dåligt med deåtaganden vi har gjort i enlighet med FNsbarnkonvention om att man alltid skall låta barnetsbästa sättas i främsta rummet.Anf. 283 Statsrådet ():Herr talman! Barnens bästa måste väl i detta fall,såsom i alla andra asylärenden, vara att förkortaväntetiderna så mycket som möjligt. Det är väl inteeftersträvansvärt i sig att vi får väntetider på överett år, så att barnpraxis måste inträda. I självaverket är det som kallar förryckighet och oförutsägbarhet i sin fråga ett resultatav att verkligheten är litet ryckig och oförutsägbarnär det gäller den här verksamheten. sådana saker som att det kommer ettfördubblat antal asylsökande under en höst.Men jag vill understryka att det är också tack vareatt vi möter detta med anpassning och flexibilitet --trots de stora påfrestningarna som vi hade iasylmottagandet -- som det ändå harvarit möjligt att klara av mottagningen, även omdet har fått ske med provisoriskalösningar. Dessutom har ju regeringen nu förstärktresurserna för polisen, invandrarverket ochdepartementet för att pressa ned väntetiderna.Detta kan man ju kalla ryckighet. Men det ärkanske bra att vi har en regering som tar ett ryckibland när det gäller de här frågorna. Det absolutviktigaste måste ju vara att pressa nedväntetiderna, så att väntetid kommer atthöra till undantagen för en barnfamilj.Jag har åtskilliga gånger i frågestunder och iinterpellationsdebatter rett ut både retroaktivitetenoch varför den barnpraxis som vi hade blev såorimlig. Den blev så orättvis att vi fick lov att flyttaden till första instans. Jag får kanske be Jan-OlofRagnarsson att gå tillbaka till protokollen. Jagtycker inte att det finns någon anledning attupprepa det en gång till här.Anf. 284 ():Herr talman! Invandrarministern och jag hade eninterpellationsdebatt om handläggningstider, ochjag lovar att vi i skall göra allt för attvara konstruktiva i debatten när det gäller att få nedväntetiderna för asylsökande.Jag hoppas och tror att vi drar åt samma håll när detgäller dessa saker. Det är positivt att man har gjortomfördelningar så att man har fått 62 milj. kr. extraför att korta ned handläggningstiden. På denpunkten är invandrarministern och jag överens.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1990/91:283 om baltersmöjligheter att få visum till SverigeAnf. 285 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta åtgärder för attunderlätta för balter att få visum till Sverige.Svaret på frågan är ja.Det pågår ständigt ett arbete mellanregeringskansliet, våra beskickningar utomlandsoch invandrarverket för att rationaliseraviseringsärendena och förkortahandläggningstiderna. Vi försöker på olika sättgenomföra detta, t.ex. genom datorisering ochpersonalförstärkning.Vid en interpellationsdebatt här i kammren den 26oktober redogjorde jag för hur kraftigtviseringsärendena ökat hos vårautlandsmyndigheter -- från drygt145 1987 till närmare 236 000 . Tilldenna ökning bidrar inte minst ansökningar från debaltiska staterna.I december 1989 öppnades ett avdelningskontor iTallinn, och under första verksamhetsåret där harhittills utfärdats omkring 15 000 viseringar tillSverige. öppnades ett avdelningskontori , och man uppskattar att omkring 10 000viseringar kommer att utfärdas under första året.Eftersom diskussionerna med litauerna inte äravslutade, är litauiska medborgare tills vidarehänvisade till avdelningskontoret i intresse av att resa till är mycketglädjande, och jag delar meningatt kontakter, kunskaper och överföring av know-how över gränserna utvecklar samhörighetskänslanmellan och . vill vinaturligtvis avskaffa visumkravet.Anf. 286 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka svaret på min fråga. Jag tycker att det är bra attstatsrådet så klart säger ifrån att man avser att vidtaåtgärder för att underlätta för balter att få visum tillSverige. Jag vill bara påpeka att frågan om viseringför balter inte bara är en fråga om en administrativåtgärdskalender, utan det är också enutrikespolitisk fråga. Den har att göra med vår viljaatt underlätta för de baltiska medborgarna att påolika sätt knyta kontakter i . I denbemärkelsen är det alldeles utmärkt att vi nu harfått till stånd fungerande avdelningskontor i . Det betyder väldigt mycket.Men det är inte bara en fråga om den administrativabehandlingen, utan även om de olika krav som manställer för visering. Det flyter relativt lätt närdet gäller yrkesmässiga kontakter, men när detgäller de balter som av personliga skäl vill kunnabesöka och som inte har klara knytningar,t.ex. familjeband, är det betydligt svårare. Jagskulle vilja uppmana statsrådet att se över vad mankan göra för att underlätta denna typ av merinformellt utbyte, möjligheterna att komma ochresa i . Det är möjligt att man kan användasig av ett samarbete med de baltiskaorganisationerna i . Det är möjligt att manskulle kunna använda sig av en visering vid gränsen.Jag tycker att det är alldeles utomordentligt attMaj-Lis Lööw påpekar att man bör försökaavskaffa visumkravet. Jag avser att försöka följadenna fråga för att se att statsrådet gör vad hon kan.Detta är en viktig angelägenhet för oss i Sverige.Anf. 287 Statsrådet ():Herr talman! Vi tycks vara så överens att det skullevara överflödigt att ta en replik på detta. Jag villbara, för säkerhets skull, påpeka att jag inte tror attalla förenklingar och förbättringar ännu ärgenomförda. Vi fortsätter med en översyn ochförsöker hitta ytterligare förenklingar. Dessutomkan jag rekommendera att takontakt med sin representant i invandrarverketsstyrelse. ochinvandrarverket självt har i många styckendelegerat besluten om viseringskravens utformningtill sig.Anf. 288 ():Herr talman! Det är jag inte alls främmande för.Det händer faktiskt att vi talar med varandra överhuvud taget i den moderata riksdagsgruppen.Den här frågan ställer jag däremot till statsrådet,och jag förväntar mig därför åtgärder frånstatsrådet. Detta har ju utlovats här, och det blirdärför lätt att följa upp. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 20.30.49 § och den västeuropeiskaintegrationen (betänkande UU8,forts. från 4 §)Anf. 289 ():Herr talman! Det är ett historiskt steg motintegrering i EG och som vi tar . Detskapar helt nya möjligheter på många områden därvi förut såg svårigheter. De övergripandeaspekterna har analyserats noga redan under dentidigare debatten före frågestunden. Jag vill belysaen aspekt av EG-samarbetet som ännu inte harberörts.EGs är ett regionernas snarare ännationalstaternas. är visserligen formelltett internationellt hav. Men med inne i EGoch med ett förenat inne i samma EG, blirdetta hav av stort intresse . Om debaltiska länderna får sin frihet, kommer trendenalltmer markant att gå mot ett hav med ett rikligtvarierat handels- och turistutbyte. En sådanutveckling är angelägen, och den kan göra regionenrunt södra till en viktig tillväxtzon.EG-medlemmen har kraftfullauniversitet i , , , Stralsundoch . kommer att återfå sittuppland och åter bli utförselhamn för helaElbeområdet. Tillväxtpotentialen i det nya norraTyskland är omfattande.Danmark är ju ockå EG-medlem. Det torde varaalldeles tydligt att danskarna kommer att söka ettsamarbete med , och att ett s.k.Hansasamarbete kommer att skapa en mycketstark tillväxtzon i de norra delarna av detnuvarande EG.Det är därför angeläget att kan hängamed i den utvecklingen och bli en del av dentillväxtzon som kommer att uppstå med eller utanvår medverkan. I själva verket skulle med en riktig infrastruktur kunna vara denfemte K-regionen i med sina 4,5 miljonerinvånare, tre universitet och storflygplatsenKastrup.Men för att man skall få ett sådant fungerandesamarbete för del, fordras ettömsesidigt och gediget förtroende. Det har varitbekymmersamt för oss i att ståutanför EG och bara säga att vi vill förhandla osstill alla fördelar och inga nackdelar, och vi vill intelåsa upp oss.Våra partner inom EG är européer. De tror påEuropa och vill något med , och de ogillarvår skeptiska ö-folksinställning. De är sina vännersvänner, och dit kommer vi i allt större utsträckningatt räknas efter det beslut som kommeratt fatta eller , och detta är viktigt förframtiden.Detta beslut är viktigt för hela landet, men det äralldeles speciellt viktigt för . BlirHansaregionen och stark, ärdet ett stöd för hela -- även föröstsidan, och det behövs.Låt mig också understryka att ett EG-medlemskapi någon mån påverkar vår suveränitet, även om denär begränsad för ett litet exportberoende land somSverige. Men det kommer att öka vår identitet somsvenskar, det visar alla erfarenheter som man fåttunder åren i de länder som är medlemmar i . 290 ():Herr talman! Debatten om och EG börjarnu äntligen ta fart. har vi bedövats avmissledande analogier som t.ex. i form aven flaggprydd pojke som stannar i växten, när detinte har varit fråga om vargar som ylat övergivet påtundran. Intresset för EG har varit ljumt hosallmänheten. En vag, känslomässig baserad, positivinställning har uppammats. Det handlar om längtanefter att få vara med i gemenskapen och inte bliutestängd, och allting skall ju bli billigare.Det påstås på minst sagt lösa grunder att det skallbli billigare att bo i ett land med världens högstabostadsstandard. Restauranger har döpt om sinaHappy hours och weekendrabatter till EG-priser.Är det någon som tror att maten blir billigare närmiljöförstöringen rent fysiskt leder till en brist påmat i världen eller om vi är tvingade att importeravår mat, eftersom vårt jordbruk lagts ned?Herr talman! Jag vill först säga något omregeringens information. Den officiella EG-informationen har tassat försiktigt. Inga svårigheterhar rapporterats hörbart. Hemligstämpeln har vilattungt över varje dokument som skulle kunna väckaintresse. Ännu en falsk analogi är: Förhandlingarpågår, och då tiger man. En rad tysta,förtroendeingivande löneförhandlare träder framför vår inre syn. säger rätt ut iKommunaktuellt att EG-EFTA-förhandlngarna ärsom en vanlig löneförhandling. Men hur skulle detkunna vara så?Här gäller det att bygga upp ett förtroendefulltsamarbete med andra länder, inte att slåss om ettbegränsat ekonomiskt utrymme. Det är fråga omömsesidig nytta, och då finns det ingen anledningatt tiga med viktiga förbehåll i förhandlingarna.Riksdagen har tydligt markerat de villkor som skallgälla för EG-förhandlingarna, t.ex. för miljön,hälsan och självbestämmandet. Med vilken rätthemligstämplar regeringen information om hurEG-reglerna gör förbehåll omöjliga?Det är svårt att värja sig för misstanken atthemlighetsmakeriet är till för att inte ''oroa folk''och att förhindra att människor får klart för sig vadsom är på gång. Jag anser att vi är tack skyldiga PerGahrton för hans arbete att ta fram information omEG.Nu ger regeringen klarsignal att undervissa förutsättningar inlämna ansökan ommedlemskap i . Rimligtvis måste intresset nuvakna för denna den största frågan sedan GustavVasa gjorde till en nation. Massmediabörjar nu ställa frågor.Om vi blir medlemmar upphör att existerasom suverän stat. Det är inte bara fråga om någrasmärre inskränkningar i vår självbestämmanderätt.Vi skulle antagligen få mindre självständighet än endelstat i . Lagarna skulle inte längre stiftas iSverige, utan på kontinenten av personer somsvenska folket inte kan avsätta i allmänna val. Detsägs också att lagtraditionerna på kontintentenskiljer sig avsevärt från våra.Genomförs den monetära unionen med en EG-valuta och en centralbank i , har vi ingamöjligheter att föra en egen ekonomisk politik somt.ex. prioriterar miljö, arbete åt alla och regionalutveckling framför inflationsbekämpning.Men det är oerhört viktigt att påpeka att enmedlemskapsansökan inte är detsamma sommedlemskap. I så fall var det lika historiskt när vipå 60-talet lämnade in en öppen ansökan till EG föratt få frågan om medlemskap belyst. Det var då vifick det utmärkt fungerande frihandelsavtalet istället, där tvister avgörs utan överstatlighet.Vi har tid att sätta oss in i vad ett EG-medlemskapbetyder och vilka alternativ som finns, t.ex. ettutökat ekonomiskt samarbete i , isamarbete med resten av och världen. Detkan vara ett samarbete mellan självständiga länder.Tidigast efter valet är det rimligen möjligt förSverige att bli medlem i EG. skall i såfall ha godkänt ett avtal ommedlemskap. Inför valet vet vi alltså klart varvi står. Eftersom det är fråga om grundlagsändringkan en tredjedel av ledamöterbestämma att det slutgiltiga beslutet skallöverlämnas till folket i en beslutandefolkomröstning. Det vore rimligt att en riksdag somtänker avskaffa sig själv lät sina uppdragsgivare,folket, avgöra om det är detta man önskar!Herr talman! På s. 64 i betänkande nr 8 förutsätterutrikesutskottet att regeringen kommer att ordnaytterligare informationsinsatser i syfte att främja enallsidig belysning av och diskussion om SverigesEuropasamarbete. Detta är synnerligen angeläget.Vi behöver en allsidig genomlysningskampanj. Detär givetvis inte utskottets mening att det ärregeringen som skall utöka sininformationsverksamhet. Den sköter regeringenförhållandevis alldeles utmärkt. Meningen är skall få pengar till olika frivilligorganisationer.Det finns en modell att följa. Efter riksdagsbeslutet1973 att ompröva kärnkraftsutbyggnaden,bekostade samhället en allsidigupplysningsverksamhet. Studieförbunden ochalternativrörelserna fick särskilda statliga medel förenergiinformation. Rådslag om energin hölls avmånga partier och andra folkrörelser.Vi utgår ifrån att statsstödet tillinformationsverksamheten inför ett eventuellt EG-medlemskap läggs upp på liknande sätt. Vi har fåttvissa försäkringar från statsrådet atthon planerar att komma med ett förslag. Detta ärett självklart krav i en demokrati. En centraltframställd information kan inte anses vara allsidig.Herr talman! Vilka är nu de väsentliga uppgifterna?Nu är det att bestämmer sig för vart vivill komma och inträngande studerar hur vi bäst taross dit. Som jag ser det står människosläktet nuinför två helt avgörande uppgifter. Det handlar omvårt förhållande till skapelsen och till varandra,dvs. ekohumanismen.Låt mig först nämna ekologin. Eftersom människanhåller på att förstöra grunden för livet på jordenborde det vara självklart att vi skall ändra vårt sättatt producera och leva. Det är dåraktigt att skadanaturens produktionsförmåga och att slarvigtförskingra livsbetingelserna som naturen byggt uppunder årmiljoner. Vi måste finna metoder attregistrera resurstillväxt i egentlig mening. BNP-måttet är vilseledande.All mänsklig verksamhet måste inordnas iekologiska sammanhang och i naturens egetkretslopp. Denna grundsyn har funnits med icenterns partiprogram . Allt avfall är etttecken på felaktiga system. Det linjära tänkandetmåste ersättas av ett cirkulärt. Är EG inställt pådetta? Strukturomvandlingen till det ekologisktgenomtänkta samhället skapar inspirerandearbetsuppgifter över hela landet, eftersomnaturresurserna bör tas till vara överallt. Sverigehar goda förutsättningar att bli världsledande idenna utveckling, om makthavarna inom industri,finans och myndigheter ändrar inställning och omregering och riksdag låter sig influeras av kunnigamänniskor med en ansvarsfull helhetssyn snarareän av närsynta ekonomer och fastlåstapartsintressenter.Herr talman! Det gäller också global solidaritet.Överallt på jorden förtrycks kvinnorna.