prot · GE094 · 1990-10-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:4Torsdagen den 4 oktoberKl. 14.301 § Anmälan av partigruppernas företrädare italmanskonferensenTalmannen meddelade att partigrupperna, medstöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 §riksdagsordningen, till honom anmält följandepersoner att utgöra partiernas företrädare italmanskonferensen:Jan ()()()()()Till suppleanter hade nominerats:Marianne ()()()()()()Talmannen förklarde de anmälda personernautsedda till partigruppsföreträdare och suppleanteri talmanskonferensen för tiden till dess nästalagtima började.2 § AvsägelserTalmannen anmälde att avsägelser inkommit enligtföljande:Inger Schörling (mp) från uppdragen som ledamoti justitieutskottet samt som suppleant i lagutskottetoch trafikutskottet, () frånuppdraget som ledamot isocialförsäkringsutskottet, () frånuppdraget som ledamot i jordbruksutskottet,() från uppdragen somsuppleant i finansutskottet och jordsbruksutskottetsamt som suppleant i riksdagensförvaltningsstyrelse, () frånuppdragen som suppleant i skatteutskottet,utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet ochbostadsutskottet, () frånuppdraget som suppleant i justitieutskottet, KentLundgren (mp) från uppdraget som suppleant ilagutskottet samt () från uppdragetsom suppleant i utbildningsutskottet.Dessa framställningar bifölls av kammaren.3 § Anmälan om kompletteringsval tillutskottet, m.m.Talmannen meddeladedels att socialdemokratiska riksdagsgruppen pågrund av uppkomna vakanser anmält följande nyarepresentanter, nämligen somledamot i socialförsäkringsutskottet, ledamot i jordbruksutskottet, ChristinaPettersson som suppleant isocialförsäkringsutskottet, somsuppleant i jordbruksutskottet och suppleant i arbetsmarknadsutskottet,dels att socialdemokratiska riksdagsgruppen somsuppleant i skatte- och bostadsutskotten underGunnar ledighet anmält hans ersättareLilian ,dels att de grönas riksdagsgrupp pågrund av uppkomna vakanser anmält följande nyarepresentanter, nämligen somledamot i justitieutskottet, ledamot i jordbruksutskottet, suppleant i finansutskottet, somsuppleant i skatteutskottet, somsuppleant i justitie- och utrikesutskotten, som suppleant i justitieutskottet, GöstaLyngå som suppleant i lag- ochsocialförsäkringsutskotten, somsuppleant i lagutskottet, Hans Leghammar somsupleant i utbildningsutskottet, somsuppleant i trafik- och jordbruksutskotten, som supplenat i bostadsutskottet samtKjell som suppleant i riksdagensförvaltningsstyrelse.Talmannen förklarade utsedda tillledamot i justitieutskottetKrister Skånberg (mp)ledamot i socialförsäkringsutskottetMargareta ()ledamöter i jordbruksutskottetKaj ()()suppleant i finansutskottetAnita ()suppleanter i skatteutskottetLilian ()()suppleanter i justitieutskottetInger Schörling (mp)()suppleanter i lagutskottetKaj ()()suppleant i utrikesutskottetInger Schörling (mp)suppleanter i socialförsäkringsutskottetChristina ()()suppleant i utbildningsutskottetHans Leghammar (mp)suppleant i trafikutskottetÅsa ()suppleanter i jordbruksutskottetDag Ericson ()()suppleant i arbetsmarknadsutskottetInes Uusmann (s)suppleanter i bostadsutskottetLilian ()()suppleant i förvaltningsstyrelseKjell ()4 § Anmälan om ny ordförande ifinansutskottetTalmannen anmälde att finansutskottet till nyordförande efter utsett HansGustafsson (s).5 § LedigheterTalmannen meddelade att följande ledamöteransökt om ledighet för FN-uppdrag:Karl-Göran Biörsmark (fp) den 12oktober -- ,() -- den12 november ochGösta Lyngå (mp) --den 15 november.Kammaren biföll dessa framställningar.Talmannen anmälde att följande ersättare skulletjänstgöra, nämligenBörje () för ,() för ochUlf () för § Information från regeringen omkatastrofinsatser och långsiktigt biståndssamarbetemed NamibiaAnf. 1 Statsrådet talman! Jag vill informera om debeslut som regeringen fattat avseende insatseri , och Namibia.Svenska röda korset har än en gång hemställt ombidrag för att kunna fortsätta repatriering med flygav gästarbetare. Gästarbetarna kommer frånkrisområdet Gulfen och befinner sig nu i Jordanien.Regeringen har beslutat ge Röda korsetytterligare 20 milj.kr. för att repatriera lankesiskamedborgare från hem till Sri Lanka.I och med dagens beslut har sammanlagtbidragit med 120 milj.kr. vilket är avden sammanlagda humanitära insatsen i området.Tyvärr är det inte enbart i sommänniskor lider till följd av kriser. I Moçambiquelider en stor del av befolkningen stor brist på matoch förnödenheter främst på grund av attbefolkningen drabbats av väpnade aktioner.Regeringen har beslutat ge 50milj.kr. i katastrofbistånd.Det svenska stödet är en del i en stor internationellhjälpinsats för ca 1,6 miljoner människor. Detinnebär bl.a. inköp av lastfordon som lättare skallkunna transportera ut mat och förnödenheter tillbefolkningen. Vidare ingår det särskild barnkostsåsom mjölk, matolja och socker samt barnkläder.Herr talman! Barn är en särskilt utsatt grupp ikatastrofsituationer, vilket bl.a. klargjordes underhelgens toppmöte i . FNs barnfond,, uträttar ett mycket berömvärt arbete blandbarn i världen. är en av de störstabidragsgivarna till . Regeringen har i dagbeslutat bidra med ytterligare sammanlagt nära 30milj.kr. till för två särskilda program iMoçambique och Sudan.I handlar det om insatser för atthjälpa förskolebarn som drabbats av kriget. Detkan ske genom att t.ex. stödja förskolor iinternflyktingläger och krigsdrabbade områden.Dessutom ingår ett särskilt vattenprogram iSofalaprovinsen. Detta program avser att gedricksvatten i områden där befolkningen ökatstarkt på grund av säkerhetsläget.I pågår den s.k. Operation i har gjort ca 3 miljonermänniskor till internflyktingar. Dessa är beroendeav utländskt stöd.I den nu aktuella insatsen vänder sig i förstahand till barn och mödrar med ett brett program föratt ge hjälp till självhjälp för överlevnad.Avslutningsvis vill jag informera om det förstaregeringsbeslutet när det gäller det långsiktigabiståndssamarbetet med Namibia.I våras beslutade att göra till ettprogramland med en landram för innevarandebudgetår om 100 milj.kr.Inom kort kommer avtal att slutas med dennamibiska regeringen om hur landramen skallanvändas. Avsikten är att utnyttja ungefär hälften,dvs. kr., till insatser av mer kortsiktig ochakut karaktär som betingas av speciellasituation med och apartheidsystemet sånära och rum. Exempel på sådana insatser ärstöd för att upprätta en centralbank i landet, stödtill sysselsättningsskapande åtgärder och tillsektorerna bostäder, jordbruk-- vatten, hälsovårdoch undervisning. Medel avsätts också bl.a. till enpersonal- och konsultfond.Den andra hälften av landramen är tänkt attutnyttjas inom de områden där vi, i enlighet meden nordisk arbetsfördelning, ser ett mer långsiktigtsamarbete, dvs. främst inom sektorerna transport --kommunikationer och utbildning.Anf. 2 ():Herr talman! Det är välkomna besked som vi fårfrån biståndsministern. Jag tänkte närmast beröraMoçambique och Namibia.Moçambique är ett hårt drabbat land. Jag skullenu vilja fråga: Hur kommer denna hjälp att gå framtill folk? Det är fråga om ett stortområde, och efter vad jag har förstått lider man nödi stora delar. Kommer hjälpen att koncentreras tillnågot speciellt område, eller tänker man gå ut medhjälpinsatser till hela ?När det gäller är det viktigt att hjälpenkommer i gång mycket snabbt. Förväntningarnadär nere är stora. Jag skulle vilja veta hur långt manhar kommit i planeringen när det gäller att realiseraden långsiktiga hjälp som byggs upp. Hur pass långtid räknar man med att det skall ta innan man kanse konkreta resultat?Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill fråga omde medel som avsetts för katastrofbiståndet gårutöver den ordinarie biståndsbudgeten eller omden beredskapen redan finns i budgeten. Det ärmin första fråga.De olika delprojekt som biståndsministern harredogjort för förefaller vara oerhört angelägna. Jagvill då fråga: Vilka möjligheter finns det förregeringen att återkomma för att geytterligare katrastrofbistånd eller mer långsiktigtbistånd till andra ändamål än dem sombiståndsministern nu har räknat upp?Anf. 4 HANS ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga hur hon ser på situationen i Cambodja ochhur hon bedömer möjligheterna till ett utökathumanitärt bistånd till Cambodja.Efter ett besked från SIDA har jag förstått attregeringen inte vill ge direkt hjälp till Cambodja iden del som rör avmineringen utan att hjälpen istället skall gå via FN. Detta är ju en mycket viktigfråga, eftersom massvis med människor ständigtdör på grund av att de går på minor.Kan säga något om hur honuppfattar att FN kommer att organisera dennahjälp, och hur skall i så fall kunna bistå iden delen?Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill med anledning av delångsiktiga insatserna i frågabiståndsministern om regeringen framställerönskemål om att man på lång sikt eftersträvar endemokratisk utveckling i landet.Anf. 6 Statsrådet talman! Låt mig börja med övergripande fråga om varifrån pengarna tas.Pengarna tas från den post för katastrofbistånd somfinns inom biståndsramen. Denna post är på nästan850 milj. kr., men dess värre är situationen i världensådan att en stor del av denna summa nu har tagitsi anspråk.Det finns ändå medel kvar, och vi kommersåledes att kunna göra ytterligare insatser, inteminst vad gäller de länder som drabbas av krisen iGulfen. Det gäller både frontstaterna i krisområdetoch de länder varifrån gästarbetare nu vändertillbaka.Moçambique, som om, är förvisso ett mycket stort land. Ävenom den summa pengar jag redovisar är stor,så räcker det inte i hela landet, utan det handlar omvissa speciella regioner. Jag nämnde Sofalaspecifikt, eftersom det där rör sig om envatteninsats som geografiskt är ganska begränsad.I övrigt är det fråga om dels Unicef-programmet,som också rör vissa regioner i landet, dels detallmänna stödprogrammet, som en ordentligkatastrofenhet i redan arbetar med.Där handlar det nu i första hand om att medresurser för transporter se till att hjälpen verkligenkommer fram. Detta har nämligen varit en storsvårighet med hjälpinsatser iMoçambique. Det är alltså transportinsatsen ochinte något annat som där är det svåra.I består hjälpen som jag sade av två delar.Den ena är det akuta stödet, som behövs eftersomden nya regeringen nu måste klara så många sakerpå en gång. Jag tror att de snabba insatserna frånsvensk sida där är mycket mycket välkomna.Samtidigt är vi måna om att även dra uppriktlinjerna för det mer långsiktiga samarbetet. Pådetta område går förberedelsearbetet vad gällerundervisningssektorerna och transport-kommunikationer mycket bra. Vi talar precissamma språk och vet var vi har varandra. Dettaberor naturligtvis också på ett långvarigt samarbeteunder den tid då många av dem som sitter iregeringen var engagerade i SWAPO och på detsättet hade nära kontakt med oss.Det är, , självklart att frågan omdemokrati i ett land sätts upp som mål vid varjeförhandling som vi har med olika länder. Dettagäller exempelvis i förhandlingen med dennamibiska regeringen om ett nytt avtal. Där finnsdet självfallet med en instruktion om att frågan ommänskliga rättigheter och demokrati skall tas upp.Namibia lever upp till dessa mål mycket bättre änmånga andra länder i , men likväl finns detäven där saker och ting att diskutera, och detkommer också förhandlarna att göra.Vi förbereder just nu inom u-avdelningen påutrikesdepartementet en insats för Cambodja.Arbetet är inte färdigt, så jag kan inte presenteradet , men en redovisning kommer inom kort.Denna insats kommer att innebära ett ökat stöd iCambodja. Jag kan inte gå in på detaljerna,eftersom det är ett förberedandearbete.Utöver detta måste vi ha en viss beredskap fördet som kan inträffa, nämligen en fredsuppgörelse''på riktigt'', och vi måste ha möjligheter till ettordentligt återuppbyggnadsarbete inne iCambodja. Detta måste emellertid göras inom detstora ''FN-paraplyet'', och så långt har det hela dessvärre inte kommit . Men vi utgår från attnågonting sådant skall komma ganska snart.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:8 till lagutskottet8 § Beslut om förkortad motionstid förproposition 1990/91:12Föredrogs och hänvisadesProposition1990/91:12 till lagutskottetBeträffande denna proposition hade regeringenföreslagit att skulle besluta attmotionstiden förkortades till tre dagar.Kammaren beslöt förkorta motionstiden till attutgå måndagen den 8 oktober.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:19 till skatteutskottetMotion1990/91:Sk1 till skatteutskottet10 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:24 Ändring av gräns förfinansieringsåtaganden för Fonden för svensk-norskt industriellt samarbeteMotionerna1990/91:Sk2 av m.fl. (m) om sänktbensinskatt (väckt med anledning av händelse avstörre vikt)med anledning av prop. 1989/90:157 Regionalafackliga fötroendemän1990/91:A1 av m.fl. (s)1990/91:A2 av m.fl. (v)1990/91:A3 av m.fl. (fp)1990/91:A4 av m.fl. (m)1990/91:A5 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1989/90:158 Utvidgad rätttill målsägandebiträde, m.m.1990/91:Ju1 av m.fl. (c)1990/91:Ju2 av ()1990/91:Ju3 av m.fl. (mp)1990/91:Ju4 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1989/90:160 Avskaffandeav medborgarskapskrav i aktiebolagslagen(1975:1385) m.m.1990/91:L1 av ()1990/91:L2 av m.fl. (mp)med anledning av förslag 1989/90:17 Riksdagensrevisorers förslag angående koncessionsavtalet omlinjesjötrafik på Gotland1990/91:T1 av ()1990/91:T2 av ()11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 oktober1990/91:30 av tredje vice talman ()till socialministern om förbud mot amalgam:Amalgam -- en legering av kvicksilver och andrametaller -- har länge använts somtandlagningsmaterial. Det har ansetts vara effektivtoch riskfritt. Denna uppfattning har också präglatansvariga myndigheters, t.ex. ,inställning.Denna uppfattning har dock ifrågasatts av mångabedömare, såväl forskare som lekmän. Ett stortantal tandvårdspatienter, som dock har haft mycketsvårt att bli tagna på allvar, har också ansett attamalgamet har gett dem skador av olika slag.Det är allmänt erkänt att kvicksilver är en mycketgiftig metall, som redan i små doser kan ha skadliginverkan på kroppens funktioner. Många allvarligaskador, som kan härledas till kvicksilver har ocksåpåvisats. Detta har lett till långtgåenderestriktioner för användning av kvicksilver och föromhändertagandet av kvicksilverhaltigt avfall.Användningen av amalgam somtandlagningsmaterial är dock fortfarande tillåten,trots att alltfler forskningsrapporter övertygandevisat att amalgamet inte alls är så stabilt somförespråkarna av användningen hävdat.Amalgamet är i själva verket utsatt för kontinuerligkorrosion. Det innebär bl.a. att kvicksilver frigörsoch transporteras vidare till olika kroppsorgan,t.ex. Detta bestyrks ytterligare av färskaforskningsrapporter. Dessa visar också att inteenbart tandvårdspatienter är utsatta för dettaläckage. Även tandvårdspersonalen, som har atthantera amalgamet, är utsatt för risker.Undersökningar har visat, att de som sysslar medamalgam har förhöjda halter av kvicksilver.I har flera initiativ tagits för att få bortamalgamet som tandlagningsmaterial. till min egen motion 1987/88:So403. Dessainitiativ har dock avvisats av bl.a. regeringen ochdess företrädare i riksdagen.Med hänvisning till vad som sagts ovan vill jag tillsocialministern ställa följande fråga:Avser socialministern, bl.a. med anledning av denya forskningsrapporterna, ta något initiativ somkan leda till att amalgam inte längre får användassom tandlagningsmaterial?1990/91:31 av () tilljordbruksministern om jordbruket i norra 9 juni 1990 beslutade om en nyjordbrukspolitik. Grunddragen i den nya politikenär marknadsanpassning och avreglering.Jordbruket i de sju skogslänen skulle dock i principundantas från den produktionsanpassning somföljer av den livsmedelspolitiska reformen.Prisstödet till norra skulle därför ses överför att upprätthålla lönsamheten.Jordbruksministern har även angivit attlönsamheten för jordbruket i norra ej skalltillåtas försämras i någon nämnvärd grad.Av utskottets överväganden kan man även utläsaatt jordbruket i norra har en särskildregionalpolitisk betydelse som grundar sig på denmångfald av värden som näringen och dessverksamhet förknippas med. Jordbruket bidrar,förutom med den grundläggande produktionen avlivsmedel, till att upprätthålla sysselsättning,befolkning och samhällsstruktur i dessa delar avlandet. Jordbruket är betydelsefullt förlivsmedelsberedskapen och har därutöver en viktigroll för att bevara landskapsbilden och de kulturellavärden som hör samman därmed.Jordbruksnämnden har också erhållit regeringensuppdrag att lämna förslag på hur det särskildaprisstödet till jordbruket i norra skallutformas för att det skall vara möjigt att bibehållajordbruket i dessa delar av landet.Utskottet konstaterade därför att den samladesatsning som föreslagits för jordbruket i norraSverige skulle få till följd att näringens lönsamhethöjs och att dess utövare finner arbetsro.Trots alla positiva uttalanden har dock lönsamhetenför jordbruket i norra försämrats. Dels harmjölkpriset sjunkit, dels kompenserar det kobidragsom införts inte på långt när sänkningen avmjölkpriset. Sedan har också slaktdjursavgifternaför att finansiera omställningen kraftigt höjts.Detta gör att jordbruket i norra håller påatt avställas i stället för att utvecklas.Med anledning av vad som ovan framförts vill jagställa följande frågor till jordbruksministern:1. När kommer jordbruksnämnden att presenteraförslag på åtgärder som är ägnade att förbättralönsamheten för jordbruket i norra ?2. Skall slaktdjursavgifterna för omställningen avjordbruket även drabba jordbruket i norra ?den 4 oktober1990/91:32 av () tilljustitieministern om ett sameting:I september 1982 fastställde regeringen för samerättsutredningen. På grund avregeringsskiftet blev inte utredningen tillsatt förränvåren 1983. Direktiven innebar att utredningen --mot bakgrund av samernas ställning som enurbefolkning som blivit minoritet i sitt område --skulle göra en genomgång av vilka särskilda behovsom kan härledas ur samernas speciella ställning ivårt land. Utifrån folkrätten skulle utredningenäven se över vilka skyldigheter det svenskasamhället har emot samerna.Mot bakgrund av dessa förhållanden skulleutredningen pröva tre för samerna viktiga frågor,nämligen dels utreda möjligheterna att stärkasamernas rättsliga ställning i frågor omrennäringen, dels överväga behovet av inrättandeav ett folkvalt samiskt organ, dels även föreslååtgärder för att stärka det samiska språketsställning.I sitt delbetänkande 1986 analyserade utredningensamernas folkrättsliga ställning och i sitthuvudbetänkande, avgivet , föreslogutredningen dels ändringar i rennäringslagen ochnågra andra lagar för att stärka rennäringensställning gentemot motstående intressen, delsinrättande av ett av samerna valt organ --sameting -- och en samelag samt ett tillägg tillregeringsformen om samernas särskilda ställning iegenskap av urbefolkning.Utredningens förslag om stärkande avrennäringens rättsliga ställning har, tillsammansmed annat utredningsmaterial, utgjort underlag förregeringens avlämnade propositioner omskogsbruket i fjällnära skogar och om ändringar irennäringslagen m.m.Regeringen lade inte fram någonproposition med förslag till sameting, samelag ochgrundlagstillägg. Detta omöjliggör -- åtminstoneför -- ett genomförande av utredningensförslag om sammankoppling mellan skyddet förrennäringen i rennäringslagen och skogsvårdslagenmed och dess uppgifter. Genom dettaförslag från utredningen skulle -- utöverövriga uppgifter -- få bedöma kontroversiellaskogsavverkningar ur allmän samisk synpunkt.Riksdagen förhindras att ta ställning till ett samlatförslag om samepolitiken, eftersom regeringen valtatt inte lägga fram en sådan proposition samtidigtmed de avlämnade propositionerna omskogsbruket i fjällnära skogar och om ändringar irennäringslagen m.m. Detta förfarande är djuptbeklagligt.Inte heller i den propositionsförteckning somregeringen lämnade vid öppnande angesatt någon proposition med förslag om sametingskall avlämnas . Det är mycket illavarslandeatt regeringen ännu inte synes vara beredd att läggafram en proposition om inrättande av ett sameting,eftersom förseningen torde omöjliggöra att val tilldet första kan hållas somkyrkofullmäktigevalet såsomutredningen föreslagit. Utredningens förslag omsamelag innehöll främst regler för ,varför samelag och sameting är intimt förknippade.Grundlagstillägget är däremot fristående och skullepå ett markant sätt visa det svenska samhälletsansvar för samerna och deras kultur i vidbemärkelse.Som jag nämnt avlämnades utredningensbetänkande . Remisstiden utgick den 30september . Vad gällde inrättande avsameting tillstyrkes utredningens förslag av deflesta remissinstanser. Både med hänsyn tillremissinstansernas positiva bedömning och detidpunkter då betänkandet och remissyttrandenaförelåg, borde det ha varit möjligt för regeringen attframlägga en proposition i sådan tid att riksdagenkunnat fatta beslut . När detta intemöjliggjordes borde det -- om regeringen verkligenavser att medverka till att ett sameting inrättas -- havarit självklart för regeringen att lägga fram enproposition vid detta inledning så attriksdagen kunde ha fattat beslut föreårsskiftet.Innan jag går in ytterligare på frågan om vilken tidsom fordras mellan ett riksdagsbeslut och det förstavalet till sameting, vill jag erinra något omutredningens motiv för inrättande av ett sametingoch om valsätt m.m.Bakgrunden till utredningens förslag om inrättandeav ett sameparlament var självfallet direktiven menockså att samtliga i utredningen -- både samer ochicke-samer -- blev överens om vikten av ett folkvaltsamiskt organ som kan företräda samernagentemot det svenska samhället och som kanhandha vissa frågor som gäller samerna samtbevaka samiska rättigheter och intressen när detgäller mark och vatten och delta i den övergripandesamhällsplaneringen.Ett representativt, folkvalt samiskt organ skulleinnebära ett erkännande av samernas status och enökad identitetskänsla och känsla av gemenskap församerna. Antalet ledamöter föreslogs vara 31,vilket motsvarar det lägsta antalet i enkommunfullmäktigeförsamling.I har det funnits ettsameparlament, och i har man infört ettsameparlament, vilket hade sitt förstasammanträde . Det norska sametingetmotsvarar i hög grad det som föreslogs avsamerättsutredningen. Införs inte ettsameparlament i kommer, som jag framhölli interpellationsdebatten , samernai vårt land att bli de enda -- förutom samerna iSovjetunionen -- som saknar ett folkvalt organ.Flera förhållanden gör att det är viktigt att beslutetom sameting fattas långt innan det första valet hålls.Den röstlängd som skall upprättas skall bygga påanmälan från de samer som vill bli uppförda påröstlängden. För att få huvuddelen av samerna attanmäla sig till röstlängden fordras sannolikt ettomfattande informationsarbete både frånsamhällets och de samiska organisationernas sida.Även kandidatnomineringen inom samiskaorganisationer och grupperingar måste få ta skäligtid och skall, liksom fastställande av röstlängd, sketillräckligt före valet. Det är av störstabetydelse att det första valet till sametingetförbereds så att man kan räkna med ett stortvaldeltagande och därigenom blir detrepresentativa organ som det är avsett att bli.