prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Det vore märkligt i såfall, och då är han en av de få som gör det.Alltsammans beror naturligtvis på hur detutformas. Det har inte sagts att det skall vara någotslags centralistiskt styrd superstat i . Detfinns någonting som heter konfederationer, och detfinns en rad olika möjligheter att lösa problemen såatt alla demokratiska rättigheter och möjlighetertillvaratas.Anf. 142 () replik:Herr talman! Den möjlighet som regeringsformenger att överlåta beslut till överstatliga myndigheterfinns därför att man har föreställt sig att besluten påenstaka områden skall överlåtas, men icke hela detsvenska rättsväsendet eller den dominerande ochavgörande delen av den svenska lagstiftningen. Detkan icke ha varit grundlagsfädernas avsikt. BirgerHagård, som jag trodde tillhörde ett parti som hadeen viss respekt för historien och som harkallat sig konservativt, borde ha en viss förståelseför att man inte utan vidare kastar en grundlag isjön, vilket man i praktiken gör om man överlåterstörre delen av beslutsmakten till andra enheter.Jag menar att ur demokratisk synpunkt är enganska torftig demokrati som man i mångaavseenden måste ifrågasätta. När en presidentröstas fram av av de röstberättigade i landetoch det kanske är det viktigaste val man företar ärdemokratin faktiskt hotad.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 143 ():Herr talman! Jag skall i mitt anförande försökabryta ned den ofta högtravande och teoretiskadebatten om och EG samt det nyvaknandeövriga . Då är människors vardagligasituation i den för mig självklarautgångspunkten. Det är också naturligt att börjamed en kort historisk anknytning.Röda jorden i är landets äldsta platsför järnframställning. I bergslag vargruvdriften i gång . Europasäldsta masugn -- Lapphyttan -- eldades förstagången i slutet av 1100-talet.Järnexport från Bergslagen kom i gång . Förvästmanlänningen är därför livligahandelskontakter med naturliga. Närsvenskt näringsliv inte längre bara exporterade järnutan självt började tillverka bl.a. stålprodukter,inleddes den omfattande industrialiseringen. Denhar gett arbete i . Ingenannan region i landet har så hög andel av sinsysselsättning inom industrin.Genom exporten -- Europaberoendet -- har viockså fått känna av olika strukturkrisers härjningari exempelvis , och . IHallstahammar sker nu uppsägningar ochpermitteringar. Det gör att ett speciellt stöd behövstill Hallstahammar.Sjunkande befolkningssiffror och ekonomiskasvårigheter är för de här kommunerna välkändaproblem. Men det finns en annan, en personlig sidaockså. De pensionerade människorna, desom har erfarenhet och kunnande, bär en stormänsklig börda. Därför är det inget konstigt i attderas barn och barnbarn, när de ser på ,också ser 8--arbetslöshet. För Europatilltronmåste de sociala ambitionerna vara höga. Det godaarbetet åt alla är ett avgörande krav.En grundläggande förutsättning för järnexportenvar att frakterna kunde ordnas ekonomiskt ochrationellt. Järnet gick från Bergslagen överhamnarna i och . De hamnarna ärlika viktiga för den miljövänliga ochtransportekonomiska sjöfarten på Mälaren.Kapaciteten i är mycket viktig.Med den måttliga insatsen av 30 milj.kr. skullefartygsstorlekarna i kanalen kunna ökas mednärmare . Det betyder bättrekonkurrensförmåga hos sjöfarten.Mot sjöfarten på finns emellertid just nuett stort akut hot: Vad skall hända med den rasademotorvägsbron i ? Den låga brohöjdenbegränsar kraftigt framkomligheten. Det bordevara självklart att de seglationsförhållanden somgällde före raset snabbt återställs. Men ännu etthalvår efter raset saknas besked. Det skaparosäkerhet om framtiden.Det är dessutom en besynnerlig form av EG-strategi att försämra framkomligheten i kanalen.Det framstår som än egendomligare i ljuset av attvägverket nu satsar på att EG-anpassa broar, bl.a. tre stycken alldeles utanförKöping. För Europatilltron i är detnödvändigt att i stället för att försämraframkomligheten bygga ut kanal.Herr talman! Många av jobben i finnshos genuint svenska företag, men de har under desenaste åren genomgått en kraftiginternationalisering. Huvudkontoren har flyttatfrån och även från .-- ASEA har via förvandlats tillABB.-- Metallverken har tagits över av det finländskaOutokompo Copper.-- ägs delvis av franska Renault.Detta multinatioenlla ägande innebär att förvästmanlänningarna viktiga beslut kan komma attfattas utan lokala hänsyn. Det är givetvis bra attföretagen hänger med i utvecklingen, men hängersysselsättningen med i ?Kan handel med EG och övriga lösa allaproblem? höga andel av industrijobbmedför en ensidig arbetsmarknad. Arbetslöshetenbland kvinnor är relativt sett hög. Arbetslöshetenbland kvinnor är relativt sett hög. Blir det verkligenlättare för kvinnor att kunna välja mer varieradearbeten? I bruksorterna, särskilt i norra delen avlänet, är kvinnorna i alltför hög grad hänvisade tillvården för att få jobb.Skall alla kunna få jobb fordras en aktivnäringslivspolitik, men också en generösregionalpolitik. Det är många västmanlänningarsom frågar sig om det finns utrymme för en effektivregionalpolitik efter en EG-anpassning. Till dettaär bara att konstatera att det också i EG-ländernafinns behov av kraftfulla regionalpolitiska insatser.Det måste vara ett krav i EES-förhandlingarna attvi får utrymme att bedriva en effektivregionalpolitik i Sverige.I har en studie avnäringslivsutvecklingen i länet gjorts, bl.a. medsikte på EG och . Den visar att:-- Tjänstesektorn är jämförelsevis svagt utveckladi länet.-- Det saknas avancerad teknisk utbildning ochforskning.-- Även om hälften av industrisysselsättningenfinns inom sektorer som spås bra framtidsutsikter,finns många av jobben i helt andra sektorer.-- Lönsamheten i flera företag är svag.Herr talman! Utöver stöd till flera olika projektbehöver två rejäla statliga insatserinför EG-anpassningen.1. Byggandet av måste starta,med klart uttalat mål att hela projektet skallfullföljas. Då breddas arbetsmarknaden. Sett medVästmanlandsögon blir det lätt att nå bådeStockholm och . De snabba resorna ökardynamiken i regionen.2. Skall företagsamheten i -- bådeden nuvarande och den kommande -- hamöjligheter i och i världen, måste det finnasarbetskraft med bra utbildning. Det behövssatsningar på avancerad teknisk utbildning ochforskning.För övrigt anser jag att kommundrabbats nog av arbetslöshet. I medborgarnasEuropa finns plats för välutbildad skoglig personal.Därför måste skogsmästarskolan i leva vidare.Anf. 144 ():Herr talman! Hur vill vi att framtidens landsbygd iSverige, och världen skall se ut? Det är enviktig fråga för oss alla i EG-debatten, eftersom enlevande landsbygd med alla sina värden måstebevaras -- som bas för livsmedelsförsörjningen,som kulturskatt, som livsrum för djur och växter,som mål för friluftsliv och avkoppling, som socialtandningshål.Kan landsbygden hållas levande när EGs regler ochlagar blir bestämmande? Allt fler människor oroasav att så inte är fallet, och därför bör förhållandetEG och landsbygdens utveckling diskuterasbetydligt grundligare än fallet är i dag.Jag tänker bygga dagens anförande på resultatenfrån två möten av helt olika karaktär. Det ena är ettsymposium, som ordnades av iapril detta år och där jag deltog. Det andra ärNordisk Folkeriksdag, som samlades i i Norgei juli 1990.Världskyrkorådet inbjöd två personer från varjevästeuropeiskt land till ett symposium i ;detta för att analysera riskerna för de småjordbruken i och möjliga motåtgärder, somkunde sättas in för att hindra att dessa små enheterskulle gå förlorade när tillväxtekonomi ochcentralisering accelererar med EG-planernasförverkligande. De flesta deltagarna var självasmåjordbrukare, några hade arbetat politiskt ellerideellt med glesbygdsfrågor, men alla delade viVärldskyrkorådets fruktan för att de små värdefullaenheterna skulle sopas bort av EGs väldigastormvåg.Först kunde vi lätt komma överens om att oönskadeoch skrämmande effekter redan hade börjatuppträda. De små jordbruken har ju sedan längeutsatts för bortrationalisering och sammanslagningtill större enheter, betydligt sårbarare i sittberoende av stora ekonomiska investeringar,importenergi och kemikalier, betydligt riskablareför miljö och framtid. Framför allt harmänniskorna, gräsrötterna, helt ignorerats förtillväxtekonomins skull.Frågorna tornade upp sig. Hur skulle dentraditionella kunskapsbanken kunna räddas?Vilken roll skulle familjen, ungdomen, media ochkooperationen kunna spela? Vilken roll skullekyrkan och facket kunna ta på sig? Vad liggerbakom regeringars motvilja mot att investera ilandsbygdsprojekt -- eller bankernas ochförsäkringsbolagens ovilja? Brist på prestige? Ellervill man bibehålla status quo? Makt?Vi kom fram till att landsbygdens befolkning bordeorganiseras och koordineras, få hjälp med kursert.ex. i att tala offentlig, och i ledarskapsträning.Självtillit nämndes ofta som ett mål att arbeta för,ett led i förhindrandet av manipulation. glesbygd borde på alla sätt ges högre status.Miljövårdande åtgärder borde betalas bättre,småindustrier borde få lättare att etablera sig.Kvinnornas ovärderliga och oftast obetalda insatserborde värderas rättvist och även ekonomiskt. Enbättre kontakt mellan stads- och landsbygdsborkunde ge som resultat hjälp i småbruket,fadderverksamhet, sociala insatser,lägerskoleverksamhet, m.m. Jag nämndenaturligtvis många av de idéer som vuxit fram underlandsbygdskampanjen, som t.ex. telestugor, somlär ut datakunskap -- en idé som ocksåförverkligas i Finland.Världskyrkans roll, slutklämmen i symposiet, visarpå situationens allvar inför EGs förverligande.Världskyrkan skall kunna ekonomiskt ochpsykologiskt stödja landsbygd och glesbygd medmånga av de insatser som nämnts; den bör taställning för de fattiga och för dem som riskerar attslås ut -- mot dem som slår ut naturligt uthålligasamhällen och fördjupar klyftan mellan fattiga ochrika. Kyrkan bör betona vikten av moraliska ochkulturella fördelar , inte baraekonomiska. Kyrkan bör se på landsbygdensEuropa med större allvar.Självfallet konstaterade vi att begreppen landsbygdoch glesbygd har olika betydelse i olika länder.Detta innebär naturligtvis också att våra för ossallvarliga glesbygdsproblem inte är några problem iEGs ögon i jämförelse med den i ellerIrland och att EGs insatser för att räddalandsbygden inte kan räknas gälla Norden.För blir landsbygdens omvandling ännumer drastisk och oberäknelig. Vad den beträffarkan man bara ställa frågan: Måste ocksåÖsteuropas jordbruk bli ett ekologiskt fattigt ochmänniskofattigt, utsugande och sårbartindustrijordbruk, eller har de någon som helstmöjlighet att lära av och undvika våra misstag?Denna vilja att ta framtiden i sina egna händer, somså klart manifesterades under Världskyrkorådetssymposium, återspeglas ju i den vidsträcktafolkrörelse som slåss emot politiskt och nationelltförtryck och för ett uthålligt liv.På den nordiska folkriksdagen i i Norgeförsökte man arbeta vidare med idén om att skapaett alternativ till EG, byggt på globalt ansvar ochsamarbete i stället för på konkurrens. Detta skulleinnebära att vi nu står vid slutstationen för den typav ekonomi som formulerades avAdam och därmed inför en av historiensstörsta utmaningar. I den ekonomin är jugrundprincipen den att det är den friakonkurrensen och det ekonomiska egenintressetsom skall styra utvecklingen mot det gemensammabästa.EGs förespråkare vill övertyga om att de miljö- ochöverlevnadsfaror som har växt fram ur AdamSmiths modell kan lösas inom denna med hjälp avavgifter på miljöskadlig produktion, medlagstiftning och genom att uppmuntramiljöteknologi, energi- och resurssparande. Visstspar vi därmed tid, så att vi får något mer av tidutöver de som WorldWatch menar att vi harpå oss för radikala förändringar.Anf. 145 (S):Herr talman! händer det mest otänkbara,och när det har hänt tar vi det som nästan självklartatt det har hänt. Men det var faktiskt otänkbart1988 att freden skulle bryta ut i , efternära av diktatur. En efter en har dediktaturerna fallit, nästan utan ett enda dödandeskott.Det var, herr talman, inte vapen som gjorde folkenfria. Det har skett med icke-våld. Man vann överen av världens starkaste militärmakter. harvarit delat av järnridån, och på båda sidor har manhaft nog med vapen för att helt kunna förgöra bådesig själv och fienden. Det var människornasfrihetslängtan som drev fram revolutionen motmilitären, till tänderna.Vi diskuterar nu vilket vi vill ha -- detEuropa som geografiskt sett är större än ochsom har 700 miljoner invånare, ett frånUral till , från till Gibraltaroch upp till Hammerfest och Nordkapp.Detta hör framför allt ihop med Europassäkerhetspolitik. Kan vi få ett gemensamtsäkerhetssystem, så faller många andrasamarbetsfrågor på plats, och det blir lättare attlösa dem. Detta, herr talman, är visionen av ett nyttoch fredligt -- en gemensam säkerhet, intemurar försvarade av vapen på båda sidor.Vi har det politiska instrumentet för en sådanordning, nämligen ESK, den europeiska säkerhets-och samarbetsorganisationen. Det är egentligen,herr talman, bara att fortsätta med förhandlingarinom ramen för den akt som upprepades iHelsingfors 1975 och som sedan har fortsatt i olikaformer.Fram till 1989 fanns inte de politiska möjligheterna.Nu ligger, herr talman, fältet öppet för stora ochavgörande steg i fråga om gemensam säkerhet iEuropa. När detta har fått fastare former, blirWarszawapakten -- som nästan är ute ur räkningennu -- och NATO överflödiga. Vårneutralitetspolitik, liksom , ochSchweiz neutralitetsförklaringar blir överflödiga,eftersom det inte i finns några allianser attvara alliansfria från. Det skulle med andra ord intefinnas några fiender.Herr talman! Vi är inte där , och det kan ta långtid. Det kan också gå fort. Därom vet vi ingentingom . Vi bara ser ljusningen vid horisonten.Men möjligheterna har plötsligt kommit till oss,och bör agera i den riktningen.Med detta vill jag också, herr talman, ha sagt att detär för tidigt för vår del att överge neutraliteten. Denlades fast långt före första och andra världskrigetoch innan det att och NATOskapades som bastioner mot varandra, på var sinsida om järnridån. Endast en gemensam säkerhet iEuropa kan få oss att uppge vår alliansfrihet.Jag vill ha detta sagt särskilt tydligt, eftersommånga nu tycks vara beredda att ge upp svenskneutralitet för att skall få tillträde somfullvärdig medlem i EG. Vår neutralitet kan intesäljas ut. NATO finns fortfarande där, och detfinns, herr talman, starka krafter för att göra EG försvarsallians. Vi har därför att först seutvecklingen innan vi söker fullt medlemskap i säger att neutraliteten inte är aktuell i dag.Jag har, herr talman, talat om det stora , detgemensamma och demokratiska hemmet i Europa.Men ESK innefattar också bestämmelser omekonomiskt och tekniskt samarbete och frågor ommänskliga rättigheter. Detta är frågor som nudiskuteras särskilt i har två krav för medlemskap: ettpluralistiskt valsystem och att landet följerkonventionen om de mänskliga rättigheterna. Närde Central- och Östeuropeiska länderna kan svaraupp mot dessa krav kan de också bli medlemmar avEuroparådet. Man kan då tänka sig attEuroparådet blir betydligt starkare och får enviktigare uppgift i och att Europarådetockså blir en bas för ESK-processen, som är såviktig ur säkerhetspolitisk synpunkt i det storagemensamma demokratiska hemmet Europa.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:22 till lagutskottet1990/91:29 till finansutskottetSkrivelse1990/91:21 till justitieutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:10 Förslag till begravningslag1990/91:11 Några delgivningsfrågor1990/91:17 Tillfällig försäljning1990/91:23 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag1990/91:28 Förlängd tid för registrering avlicensområden för älgjakt1990/91:30 Vissa befogenheter för ett nytt statligtförvaltningsbolag1990/91:31 Två nya nationalparker: Björnlandetoch Djurö1990/91:32 Fastighetsdomstolar, m.m.1990/91:36 Åtgärder mot miljöfarliga blybatterier1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativbarnomsorg9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 oktober1990/90:39 av () tilljustitieministern om kommunarrest:År 1984 beslöt regeringen att terroriststämpla ochutvisa nio kurder, samtliga flyktingar från Turkiet.Bakgrunden var en säpoutredning med anledningav mordet på en kurd i . Utvisningen, sominte verkställdes, omvandlades tillrörelseinskränkningar och anmälningsplikt, s.k.kommunarrest.Åklagare fann inte några bevis mot de nio somkunde ligga till grund för en rättslig prövning ochavskrev åtal mot dem.Alla väsentliga delar av polisutredningen ärnumera offentliga, och där kan man se vad dessakurder är misstänkta för och varför dekommunarresterades. Säpoakterna har granskatsav en del journalister och jurister, och denbedömning som dessa gjort är att det är en pinsamtdålig utredning med mycket svaga bevis.I säpos akt kan man inte se den förföljelse och detlidande som drabbat, och fortfarande drabbar, deutsatta kurderna och deras familjer. Pinsamt är detäven att till följd av kommunarresten finnsmed på Amnestys internationella lista, tillsammansmed länder som , och , förbrott mot mänskliga rättigheter.Men frågan handlar inte enbart om dessa kurderskall få upprättelse eller inte. Det handlar även omrättsäkerheten i en rättsstat och om tron på densvenska demokratin både inom och utom Sverigesgränser.Den 19 oktober 1989 frigavs ,och efter att oskyldigtdömda ha suttit inspärradei brittiskt fängelse.Om denna rättsskandal sa Storbritanniensinrikesminister : ''Detta är en mycketallvarligt affär för alla som bryr sig om rättvisa''.Det är nu de nio kurderna beladesmed kommunarrest, och jag vill frågajustitieministern:1. Anser justitieministern att kommunarresten ståri överensstämmelse med den svenskaregeringsformens 2 kap, 9 §?2. Anser justitieministern att kommunarresteninte bryter mot Europeiska konventionen ommänskliga rättigheter?3. Kommer de kommun- och länsarresteradekurderna att få en öppen rättegång?den 10 oktober1990/91:40 av () till statsrådet om statsbidrag till barnomsorg i regi:Arbetet bland barn -- inte minst bland barn iförskoleåldern -- har sedan gammalt en starkförankring i kyrkosamfunden. harvarit ute tidigt på det här området. Det visarsöndagsskolans mer än hundraåriga tradition.Genom den ökade fritiden och förändringen ifritidsvanor har söndagsskolans roll efter handminskat, och då är det naturligt att kyrkornainriktar sin verksamhet på vardagsarbete blandbarn i förskoleåldern. Kyrkans barntimmar ärexempel på sådant arbete.Eftersom intresset för och efterfrågan på alternativinom barnomsorgen kraftigt ökar överallt i landet,inställer sig frågan såväl för enskilda som förförsamlingar: Av vilket skäl är svenska kyrkanförhindrad att arbeta på samma villkor som andra?I dag utgår statsbidrag till daghem och fritidshemsom drivs av en sammanslutning av föräldrar, somgemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egnaeller varandras barn, eller en sammanslutning somerbjuder en speciell form av pedagogik som haranknytning till en ideell organisation eller som harandra liknande grunder. Det innebär bl.a. attfrikyrkliga trossamfund kan bedriva daghems- ochfritidsverksamhet med statligt stöd, och det är bra.Nu aviseras också att personaldrivna daghem skallfå statsbidrag.Det finns inte något hinder för enskildamedlemmar inom en församling tillhörandesvenska kyrkan att bilda en föräldraförening ellerannan ideell förening med uppgift att driva daghemeller fritidshem med en speciell inriktning.Statsbidrag kan då lämnas på samma villkor som iövrigt gäller för kommuner och frikyrkligatrossamfund.Det är bra och ett steg i rätt riktning att förskoloroch barnomsorg i kooperativ form ellerstiftelseform kan få statsbidrag, också de medkristen inriktning, men det måste vara likasjälvklart att kyrkans församlingar jämställs medandra trossamfunds församlingar när det gällermöjligheten att få statsbidrag tillbarnomsorgsverksamhet.Med hänvisning till ovanstående vill jag tillbiträdande socialministern ställa följande fråga:Är regeringen beredd att medge statsbidrag tillbarnomsorg i regi?10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 9 oktober1990/91:69 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om invandrarverkets praxis iutvisningsärenden:Av pressen i mitt hemlän -- -- harframgått att en 40-årig iranier, som förföljts ochtorterats i sitt hemland hotas av utvisning enligt ettbeslut av invandrarverket.Amnesty International har agerat i ärendet, ochenligt en representant för denna organisation voreett återsändande till en säker död för manneni fråga. Ärendet skall nu bli föremål för nybedömning.Med anledning av detta ärende vill jag därför ställaföljande principiella frågor till invandrarministern.Vilka rutiner för utvisning har när en personsom torterats i löper risk att bli utvisad dit? Ärinvandrarministern beredd att låta företa enöversyn av praxis för utvisning/avvisning i liknandefall?1990/91:70 av i (m) tillförsvarsministern om den 6 oktober 1990uttalade (), ledamot avförsvarskommittén och vice ordförande iförsvarsutskottet, följande: ''Inte säkert att JASkan flyga.'' För är inte ensJAS-anskaffningen självklar. Industrin har åtagitsig en uppgift och än är vi inte säkra på att JAS kanflyga och uppfylla alla de krav vi har, säger han.Med tanke på de enorma skattepengar hitintills kostat och kommer att kostaframöver är uttalandet av en ledandeförsvarspolitiker beklagligt och förvånansvärt.Medborgarna får intrycket att deras skattepengaranvänds mycket lättvindigt och att JAS-satsningenär ett vågstycke där ingen vet utgången.Är statsrådet beredd att uttala sitt stöd för ?1990/91:71 av () till statsrådet om följder på grund av ändraträkenskapsår:Fr.o.m. avskaffas rätten till bruteträkenskapsår för enskilda näringsidkare,jordbrukare, dödsbon och handelsbolag. I vissa fallhar omläggningen till kalenderår visat sig medföraoönskade och allvarliga konsekvenser, vilket tordeha förbisetts i lagstiftningen.Jag syftar på de likviditetsproblem som följer påregeländringen, speciellt för dem som haft bruteträkenskapsår per . Dessa företag gesingen möjlighet att förlänga räkenskapsåreteftersom det då blir mer än 18 månader, vilket ärmax. I stället uppstår den konsekvensen att man1991 kommer att åsättas två taxeringar. Mankommer att dubbeldebiteras B-skatt för 8månader under 1990.Detta förfaringssätt innebär att många företaghamnar i en akut likviditetskris. Därför är detnödvändigt med någon form avövergångsbestämmelser, som överbryggar delikviditetsproblem som för många kan innebära t.o.m. kommer på obestånd.Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för attmotverka de likviditetsproblem som detta delbesluti skatteomläggningen medför?1990/91:72 av () till civilministenom chefstjänsten vid den regionalaarbetslivsfonden i Värmland:Chefstjänsten vid den regionala arbetslivsfonden iVärmland utannonserades , och envälmeriterad manlig sökande framfördes som dencentrala arbetslivsfondens förslag till regeringen.Regeringen återremitterade emellertid ärendet tillfonden med uppdrag att i stället finna ett kvinnligtalternativ.