prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Jag tyckeratt de borgerliga partierna överdriver den statligaföretagssektorn så som varande ett stort problem.Anf. 137 PER ():Herr talman! Den statliga företagssektorn skallförhoppningsvis vara en tillgång som kan utnyttjasgenom att säljas till så många små ägare sommöjligt. Ett spritt ägande med många småaktieägare ser vi som något positivt. Vi tycker inteatt det är ett spritt ägande om staten äger allt.Naturligtvis skall man eftersträva så rationellastrukturer som möjligt inom näringslivet.Självfallet kan det ske uppköp och delningar avföretag, men trots det kan ett spritt ägande behållasmed många miljoner människor som ägare. Vi harsett resultaten av det stora privatiseringarna ute iEuropa där många miljoner människor har blivitägare av stora delar av näringslivet.Begreppet konglomerat är betecknade för destatliga företagen. har företag i de mestskiftande branscher. Erfarenheterna de senastetjugo åren visar att ingen företagsledning i världenär kompetent skicklig nog att leda företag i snartsagt alla branscher. Det är därför somkonglomeraten försvinner. Man skapar bättrestrukturer som är mer konkurrenskraftiga. Dettalas om kärnaffärer. Jag tycker att den statligastyrningen av de statliga företagen är minimal. Detbör leda till att ägandet sprids. Därmed skapasförutsättningar för staten att frigöra resurser ochminska sin skuldbörda.Privatiseringarna i , ochUngern och andra delar av ärintressanta, därför att det är en så total uppslutningfrån alla politiska grupperingar bakomuppfattningen att man skall radikalt minska detstatliga företagandet och övergå till ett massivtprivat ägande. Man inser att det är det som skaparvälståndet.Statliga företag är ingen belastning men det gälleratt utnyttja företagens möjligheter att utvecklasoch sprida välstånd i . Det sker bättre iprivat ägo, med ett spritt ägande, än med en passivoch tämligen ointresserad statlig ägare.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tycker att Per bordebesinna att det inte finns något merspritt ägande än ägandet i de statliga företagen. Deägs nämligen av varenda levande medborgare idetta land -- de ägs av hela svenska folket. Om mani något sammanhang skall tala om spritt ägande,bör man nog göra det när det gäller de statligaföretagen. Sedan är det en fråga om det är enförnuftig form för att leda och organisera företagoch för att arbeta på en marknad. Det tycker jag attvi kan diskutera. Men att man skulle kunnaåstadkomma ett så spritt ägande genom att sälja utde statliga företagen på marknaden, det har jagsvårt att se.Anf. 139 PER ():Herr talman! Jag noterar definitionav spritt ägande -- när staten äger är ägandet spritt.Det är inte den definition som jag använder.Spritt ägande är när många människor kan äga ochha inflytande över det de äger. Jag tror inte att destatliga företagen, eller någraandra, uppfattas som exempel på spritt ägande avsvenska folket -- möjligen av miljöpartiet.Det vi menar är så centralt och viktigt med privatägande är att man, när ett företag kommer ut påden privata riskkapitalmarknaden, på börsen, medmånga små ägare, ställer krav. Man ställer krav somnästan alltid leder till förbättringar och skärpningari företagen.Det första som hände i när manbörjade privatisera var att lönsamheten steg inästan samtliga statliga företag. Man insåg att detinte var statens krav som gällde, utan marknadens,och de var väsentligt hårdare. Det är denkunskapen som har spritt sig som en löpeld i snartsagt varje land i hela . Men det har gåttlångsamt och varit svårt för svensksocialdemokrati, och tydligen även för vissa delarav , att förstå.Anf. 140 ():Herr talman! Jag framhärdar i mitt påstående attdet staten äger, äger hela svenska folket. PerWesterberg har en besynnerlig synpunkt på detta.Jag kan icke förstå den.Anf. 141 PER ():Herr talman! Man kan tycka att det är enbesynnerlig synpunkt eller definition, att ett sprittägande är när många äger. När en äger -- staten --borde väl ägandet vara koncentrerat så det förslår.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )14 § betänkande1990/91:NU15 Insiderhandel (prop. 1990/91:42).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )15 § Ändrade kapitaltäckningsregler förkreditinstitut, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU16 Ändrade kapitaltäckningsregler förkreditinstitut, m.m. (prop. 1990/91:40).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )16 § Verksamheten vid m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU17 Tilläggsbudget I (prop. 1990/91:25delvis).Anf. 142 ():Herr talman! I näringsutskottets betänkande 17behandlas dels en proposition om förslag tilltilläggsbudget, dels två motioner som har väcktsmed anledning av propositionen. De rör statensvattenfallsverk.Vi har alldeles haft en debatt om statligaföretag, där vi från liberalernas sida harkrävt privatisering av statliga företag. Det är justmed utgångspunkt i denna princip, att staten böravveckla affärsverksamhet inom områden där detinte finns särskilda skäl för detta engagemang, somvi har en gemensam reservation från moderatasamlingspartiet, och , där viframför att en betydande del av Vattenfallstillgångar skall kunna avyttras.När det gäller uppdelningen av och den partiellaförsäljningen av bör en ökad konkurrenspå elmarknaden eftersträvas. Enligt vår mening börockså mycket stora delar av den affärsverksamhetsom nu bedrivs i verks- och bolagsform kunnaavyttras, precis som vi sade i det förra ärendet.Vi anser att bör anmoda regeringen attåterkomma med förslag till en omorganisation avVattenfall i enlighet med vad vi anför i reservation1, som jag yrkar bifall till.Anf. 143 ():Herr talman! Detta ärende handlar omtilläggsbudgeten på industridepartementetsansvarsområde, och framför allt om statensvattenfallsverk. Jag vill här bara i mycket kortaordalag beröra ett par reservationer som behandlarjust . Även här handlar det omprivatisering.I reservation 1, som bygger på en centermotion,finns en borgerlig enighet om att dela upp ochutföra en partiell försäljning av . Vi villgärna se en organisatorisk lösning som germöjlighet till en ökad konkurrens på elmarknaden.Vi anser därför att stora delar av denaffärsverksamhet som bedrivs i verks- ellerbolagsform kan avyttras.Vi har den utgångspunkten att staten bör avyttra sinaffärsverksamhet på de områden där det inte finnssärskilda skäl för ett statligt engagemang. Däremotanser vi att ansvaret för t.ex. stamlinjenätet kanöverföras till ett särskilt bolag eller särskildmyndighet. Vi anser att detta ansvar kan ligga hosett statlig organ. De övriga verksamheterna skallman efter hand försälja.Jag yrkar bifall till reservation 1.När det gäller omstruktureringen av , menar vi från sidaatt den typ av omorganisation av delar av Vattenfallsom är föreslagen inte skall komma till stånd. Deförslag som har presenterats går förvisso i rättriktning. Vi anser emellertid att de inte ärtillräckligt långtgående. Vi menar därför attregeringen skall komma tillbaka med ett förslagsom överensstämmer med vad vi har angivit i vårmotion 1990/91:N13. Jag yrkar därför bifall tillreservation 3.Anf. 144 ():Herr talman! I detta betänkande har miljöpartietreserverat sig för att staten skall genomföra enradikal omstrukturering av , och jagbörjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och4.Huvudanledningen till vårt förslag är inte attVattenfall enligt vår mening mer eller mindresystematiskt har saboterat den energipolitik somriksdagen beslutat, även om det är en bidragandeorsak.Vattenfall har enligt vår uppfattning genom sinpolitik byggt fast i en alltför stor ochoekonomisk elproduktionsapparat, som under 70-och 80-talen har varit helt inriktad på kärnkraft.Samtidigt har man på ett effektivt sätt bromsatenergihushållning, kraftvärmeutbyggnad,vindkraft m.m. Särskilt förrädiskt har varit att manparallellt med detta, för att tillmötesgå sin ägarestaten, har bedrivit visst arbete inom dessaområden. Men för dem som har följt utvecklingenoch lyssnat till företagsledare har detvarit uppenbart att detta inte har varithuvudinriktningen. När man nu harlyckats sälja sin elproduktionskapacitet genom enstorsatsning på villavärme och elfjärrvärme harman börjat söka expandera inom andra sektorer:fjärrvärme, fossilgas, konsult- ochentreprenadverksamhet.Nu vill jag inte antyda att skulle vara enorganisation med särskilt onda eller intrigantaledare. Jag vill bara ha sagt att uppträdersom varje stor organisation. Den lever sitt eget livoch söker främja sina egna syften i fråga om maktoch tillväxt. Och man har gjort det skickligt. Stateni form av regering och riksdag har på intet sätt varitmäktig att styra . I stället har det varitVattenfall som styrt staten, vilket för övrigttämligen oförblommerat bekräftades av Vattenfallsförre tekniske direktör, , vid ettframträdande vid en konferens här iriksdagen.Om staten skulle vilja styra verksamheten inomenergisektorn, och speciellt elsektorn, är alltsåförutsättningarna att genom direktiv till Vattenfalluppnå resultat ganska dåliga. Däremot kan mangenom en genomgripande omorganisation skapaförutsättningar för en ny inriktning. Det är ocksåvad föreslår. Genom en uppdelning avVattenfall i ett flertal fristående enheter kan manenligt vår mening uppnå ett antal önskvärdamöjligheter:1. Skapa möjligheter för en planmässigkärnkraftavveckling2. Skapa en elmarknad med ett flertalkonkurrerande producenter3. Renodla den typiska monopolverksamheten,den nationella kraftdistributionen, i ett statligtmonopol som arbetar enligt common carrier-principen4. Låta konsumenterna ta ansvar för den lokalaeldistributionen5. Låta nuvarande projekt- ochentreprenadverksamhet verka som ett friståendeföretag under full marknadskonkurrens.Vi föreslår sålunda att kärnkraftverkensammanförs till ett statligt företag som drivs iverksform med inriktning på avveckling.Vi föreslår vidare att vattenkraftverken försäljs,men inte till privata intressen utan till de län där deär belägna. Därigenom stannar tillgångarna ifolkets ägo, men med en stark anknytning till denbygd där tillgångarna finns.Vidare föreslår vi att verksamhet i dekommuner där man nu arbetar med eldistributionoch fjärrvärme försäljs till lokala intressenter,företrädesvis kommunerna.Vi föreslår att högspänningsnätet för hela landetskall handhas av ett statligt monopol i verksformsom åtar sig krafttransmission enligt commoncarrier-principen.Projekt-, entreprenad-, kanal- ochfastighetsverksamheterna ombildas till separataaktiebolag, som eventuellt försäljs, gärna till deanställda och till lokalbefolkningen.Mycket av det vi föreslagit är redan undergenomförande i . Där har norskamotsvarighet Vassdragsvesendet delats upp enligtliknande principer. Huvudsyftet med detta förslagär att skapa konkurrens och nya förutsättningar påelmarknaden och ett bättre utnyttjande av statenskapital. Ett annat viktigt syfte är att genomförsäljning av stora delar av frigöramedel för angelägna statliga investeringar.Vattenfalls totala förmögenhet har nyligenvärderats till . Minst hälftentorde ligga i vattenkraftverken, de s.k.sedelpressarna i norr. De investeringsmedel somfrigörs bör användas för en omställning av landetsenergi- och transportsystem i miljövänlig riktning.Vi befinner oss mitt i en ekologisk kris, och vi måstebörja investera oss bort från de miljöfarliga ochenergislösande energi- och transportsystem som dominerar.Samtidigt är vi övertygade om att industrivärldenstår vid inledningen till en långvarig lågkonjunkturoch att det är mycket viktigt att staten i det lägetbekämpar arbetslösheten. Vi har ett socialt nätverksom tar hand om människor även om de blirarbetslösa, men det är ett socialt ont att människorskall vara arbetslösa. Staten kan motverka dettagenom att starta statliga investeringsprogram.Nu säger någon att det är väl inte möjligt att säljaut kraftverken till landstingen eller att sälja utdetaljdistributionen till kommunerna. De har jujust visat sig vara utomordentligtfattiga. Då bör man komma ihåg att det här ärfrågan om ytterligt lönsamma verksamheter medhög säkerhet, och till sådana är det inte svårt attfinna lånefinansiering, förutsatt naturligtvis attstaten sätter ett rimligt pris.Vi menar att staten bör investera när den privatainvesteringsverksamheten går ned. Vi tänker oss enårlig investeringsvolym i storleksordningen 10miljarder kronor . Den skulle användas, somjag antydde, för järnvägar, både banor och rullandemateriel, spårvagnslinjer, trådbussar etc. i de storastäderna. Vidare kan den användas för att satsa påvindkraft, biobränsleanläggningar av skilda slag --skördare för energiskog, pannor,biogasanläggningar etc.Regeringen har inte haft några kreativa idéerför hur krisen skall mötas. Man har talat omarbetsförmedling och omskolning, men detkommer inte att räcka. Redan nu har vi enungdomsarbetslöshet på . Om inte snabbaåtgärder vidtas kommer vi snart att ha enarbetslöshet på EG-nivå.Det investeringsprogram som föreslårhar tre fördelar. För det första bekämpar detsamtidigt den ekonomiska och den ekologiskakrisen genom satsning på miljövänliga ochenergisnåla alternativ. Det ger, för det andra,sysselsättning i de branscher som med all säkerhetkommer att drabbas av den ekonomiska krisen,nämligen entreprenad-, byggnads- ochverkstadsindustrierna. För det tredje ger det ensysselsättning som är spridd över landet, till bådeglesbygd och tätorter.Det tar säkert innan en försäljning avVattenfalls tillgångar kan genomföras. Därför harvi velat få dessa tankar presenterade så snabbt sommöjligt. Det ger regeringen möjlighet att ta hänsyntill dem i sitt arbete med energipropositionen.Regeringen har ju också visat sigkunna genomföra relativt omfattande förslagganska snabbt. Jag kan inte se att detta förslagskulle stöta på några stora formella ellerekonomiska hinder även vid ett snabbtgenomförande. Vi menar att en uppdelning avVattenfall skall kunna påbörjas , såatt investeringsmedel kan finnas tillgängliga redan ibörjan av år 1992.Det kan emellertid finnas skäl att startainvesteringsprogrammet ännu tidigare. Det kan skegenom att man i viss utsträckning använderbudgetmedel, men staten kan också genom ettrelativt kortfristigt obligationslån ''förskottera''investeringsmedlet. Vi kommer att återkommamed förslag i denna riktning i samband med vårtbudgetalternativ.Herr talman! Utskottsmajoriteten har visserligenbundit sig för att avslå våra förslag, och jag har ingaillusioner om att den kommer att ändra sig förevoteringen. Jag har dock vissa förhoppningar omatt dessa förslag skall befinnas så pass förnuftiga vid närmare eftertanke finner att de utgör enchans att slå två flugor i en smäll -- att skapa enbättre elmarknad och att bidra till bekämpandet avden dubbla krisen.Anf. 145 ():Herr talman! Frågan om ägande ochorganisation har viktiga principiella aspekter.Elproduktion och eldistribution är verksamhetersom i sig skapar faktiska monopol. Där kan detaldrig bli fråga om reell konkurrens. ären nationell tillgång som enligtutskottsmajoritetens uppfattning skall ligga kvar istatens ägo. Vi vill inte acceptera vare sig enuppdelning eller en försäljning. Vi kan inte hellergodta att man kopplar in landstingen på ett helt nyttverksamhetsområde enligt miljöpartietsreservation när det gäller eldistribution. Viavstyrker även det förslaget.Sedan vill jag upplysa min meddebattörer om attVattenfalls organisation kommer upp i dentillväxtproposition som kommer att få ifebruari. Då får vi anledning att återkomma ochdiskutera dessa frågor.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 17 ochavslag på reservationerna.Anf. 146 ():Herr talman! säger attelproduktion och eldistribution utgör naturligamonopol. Såvitt jag förstår är det fel.Både lokal och nationell eldistribution måsterimligtvis bedrivas som en monopolverksamhet --om det tror jag inte vi behöver vara oeniga.När det gäller elproduktionen vet vi dock att detfinns många producenter av el som kan och även ifortsättningen bör kunna distribuera och sälja el tillkunder. i -- som ju kommeratt bli en stor elproducent enligt vårt förslag -- kansälja el till vilket kommunalt elverk som helst, menom det kommunala elverket finner att det kan köpabilligare kraft från i ellerfrån så går det bra. Elproduktionenbehöver ingalunda vara något monopol. common carrier-principen kan producenteroch konsumenter träffa avtal om att köpa och sälja.Det statliga monopol som finns kvar är alltsåtransmissionsmonopolet, högspänningsnätet, därman låter dessa kontrahenter transporteraelektricitet efter en viss taxa som gäller lika för alla.Så har man lagt upp det i , . 147 ():Herr talman! I detta betänkande finns bl.a. enåterkallelse av förslag om treårsplan för Vattenfall.Det kan ha sitt värde att påpeka att dennaåterkallelse beror på att regeringen icke kunde fåstöd i för en utbyggnad av trestörre fossila kraftverk. Det var när dörrenstängdes för denna fossil kraftverksutbyggnad --som man från socialdemokraternas utgångspunktansåg vara fullt realistisk att ersätta kärnkraftenmed, det vet vi från regeringens egenutredningsman -- som graden av energipolitiskförvirring inom svensk socialdemokrati blev så passstor att man gick in i denna hösts nyaenergipolitiska fas. Det finns mycket som tyder påatt denna nya fas innehåller betydligt mer förnuftän den tidigare energipolitik som präglade Sverigeunder den senare delen . Vi får välse. Men det är, väl att märka så att dennaåterkallellse trots allt i någon form visar på en viktigvändpunkt i svensk energipolitik.Herr talman! Detta betänkande egentligen omVattenfalls energiverksgrupp. Vår uppfattning iutskottet var att man rimligtvis skulle behandladennas omstruktureringen i samband medbehandlingen av bolagisering. Dettaville inte utskottsmajoriteten, men det hade varit avvärde om man gjort detta. Då hade vi kunnat föraen litet bredare diskussionen som bl.a. involveratdet här nämnde, nämligen attVattenfalls verksamhet skulle vara ett naturligtmonopol. Så är det inte alls, vilket sades i en replikhär.Om vi ser oss runt om i världen, och t.o.m. på våragrannländer, ser vi att det uppenbarligen inteförhåller sig så. finns det betydandemått av konkurrens i det svenska kraftsystemet,något som man självfallet bör utvidga till attomfatta en större del av vår totala elförsörjning.Det är mot denna bakgrund som vi moderater villatt kommer i många aktieägares enskildaägo. Det är bättre om människorna äger och intestaten. Vi vet att affärsmässiga verksamheterfungerar bättre i privat regi.Herr talman! När det gäller elförsörjningen visarden nya energipolitiska situationen att vi i Sverigeskulle må bra av en privatisering av ,eftersom vi behöver mer konkurrens när det gällerkraftförsörjningen. Vi behöver också lyfta utstamnätet från det stora , så att det blir ettenskilt företag, eller möjligtvis en enskildmyndighet, som ger tillträde för många olikakonkurrenter.Vi står i början av en utveckling mot en ny typ avenergimarknad, där vi kommer att betydligtmycket mer av konkurrens och mångfald. Jag troratt gör väl i att studera i lärobokenvad som verkligen är naturliga monopol. Hankommer att upptäcka att man numera inte finnernaturliga monopol på så många områden. Vi kanföra den diskussionen och kanske mångagånger i framtiden.Det viktiga i den kommande debatten omVattenfalls framtida utveckling är att enprivatisering som uppfyller många viktiga kriterier,såsom bättre effektivitet, mer enskilt ägande ochmångfald, måste utformas så att den både möterkravet på en ökad konkurrens på den svenskaenergimarknaden och har en förmåga att inför dennya struktur som kommer efter en privatiseringkunna klara sig som en samarbetsvärdig ochtrovärdig partner i ett europeiskt energiperspektiv.Vi har mycket att vinna på om svenskkraftproduktion kan fungera i detta internationellaperspektiv när det gäller att utnyttja gemensammaresurser för kraftproduktion. Det kommer bådemiljön och ekonomin i elförsörjningen att vinna på.Det är mot den bakgrunden som vi de kommandemånaderna behöver pröva hur en organisation avVattenfall bör se ut för att bäst leva upptill dessa krav.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 1, som behandlar en uppdelning ochpartiell försäljning av . Första steget ärredan taget genom att regeringen har aviserat skall bolagisera. Det är bra att regeringendärmed jämnar vägen för en fortsatt privatisering,så att ägandet av hela svenska folkets Vattenfalltillkommer hela svenska folket.Anf. 148 ():Herr talman! Också har yrkat på att deinvesteringar i kraftverk för fossila bränslen somVattenfall föreslog inte skulle komma till stånd.Skillnaden mellan och mig är atthan inte kan tänka sig att minskaelanvändningen och ersätta den med inhemskaenergislag och därigenom skapa möjligheter för enavveckling av kärnkraften.Jag vet inte riktigt hur på siktföreställer sig att de skall klara energibalansen. Detror väl på Kraftsams och andras prognoser attelkonsumtionen kommer att öka i landet. Får maninte bygga kraftverk för fossila bränslen, återstårnaturligtvis att bygga kärnkraftverk. Men GunnarHökmark vet lika väl som jag att detta tar en sådantid att det inte löser några elproblem ,förutom att jag föreställer mig att svenska folketinte vill vara med på den linjen.Självfallet är vi överens om att transmissionen är ettnaturligt monopol. Att man skulle dra parallellakraftredningar genom landet för att konkurrera omtransmissionen är utomordentligt oekonomiskt ochosannolikt. Jag antar att hållermed mig om att också eldistributionen på lokal nivåi kommunerna är ett naturligt monopol där man harmycket svårt att åstadkomma en konkurrens. Detär därför som vi i föreslår attkommunerna skall ta hand om transmissionen, såatt detta monopol står under demokratisktkontroll.När vi i föreslår att kraftverken skalltas över av landstingen, beror detta på att vi anseratt landstingen över huvud taget skall öka sinverksamhet. Det är då rimligt att de landsdelar somhar fått en stor del av sin natur skadad och i vissutsträckning förstörd avvattenkraftsanläggningarna skulle få ett visst måttav inflytande och inkomst av dessa anläggningar. Vitycker att detta är ett rimligt och rättvist sätt att gemänniskor i dessa bygder ett ägande som de fårglädje av.Anf. 149 () replik:Herr talman! Vi socialdemokrater inbjöd för fleramånader sedan moderata samlingspartiet tilldebatter över hela landet om hela det politiskafältet. Av någon obegriplig anledning har moderatasamlingspartiet visat sig vara obenäget att ställa uppi en sådan debattrunda. Däremot visar det sig nu att moderata samlingspartiets representanteri näringsutskottet efteranmäler sig i varje ärendeför att presentera sin moderata politik ochföljaktligen inbjuder till en debattomgång här ikammaren. Jag måste naturligtvis med anledningav kammarens pressade tidsläge beklaga att vi fårdenna debatt på det här sättet, men vi skallsjälvfallet ta denna debatt.Gunnar säger att vi för närvarandeupplever en viktig skiljelinje när det gällerenergipolitiken. Ja, det är riktigt. Men det är intetack vare , utan tack vare att trepartier i denna kammare -- socialdemokraterna,och -- befinner sig i enintensiv slutförhandling om en uppgörelse om enlångsiktig energipolitik för detta land. Detta, herrHökmark, är det nya i energipolitiken. Såvitt jagförstår har inte bjudit särskilt myckettill för att åstadkomma den utvecklingen.Sedan återkommer tillresonemanget, att om man privatiserar --det handlar framför allt om att föra över avsamhället ägd förmögenhet till privata ägare --skulle detta medverka till en ökad konkurrens, bättre eldistribution och till ökad valfrihet förabonnenterna. Detta är bara garneringar som irealiteten inte betyder någonting.