prot · GE091 · 1990-10-02 00:00:00 — Denna kommittéföreslog legitimering av Dr's of Chiropractic, menej av Dr's of Naprapathy. På grundval avkommittéförslaget beslöt ,SoU23, om legitimation för de förstnämnda. Fleramotioner, bl.a. av mig, hade då väckts om attriksdagen även skulle begära legitimation avnaprapaterna. I anledning av dessa motioner gavriksdagen regeringen till känna sin meninginnebärande att ''så snart tillräckligt underlag förett ställningstagande föreligger beträffandenaprapaterna bör regeringen pröva frågan omderas legitimation''.Under allmänna motionstiden väcktes nyamotioner, bl.a. av mig, om riksdagsuttalande omlegitimation av naprapater. Anledningen till de nyamotionerna var att alternativmedicinkommitténavslutat sitt arbete utan att ta fram underlag förbeslut om sådan legitimation. ,SoU24, och majoritet,socialdemokraterna och vpk, avvisade motionernamed motivering att beredningen avalternativmedicinkommitténs förslag iregeringskansliet borde avvaktas.Naprapatin skapades ochinriktar sig i första hand på de mjukdelar somomsluter ryggraden. Behandlingen går ut på attåterställa rörelsesymmetrin med manuellbehandling och fysioterapi. Behandlingen omfattarnack-, led- och ryggproblem, sträckningar ochmuskelbesvär.Utbildningen av naprapater sker i sedan1971 vid i , därutbildningstiden är heltidsstudier.Inträdeskravet är gymnasiekompetens ochintagningspoängen ganska hög. Av ca 200 sökandeintas 65 . Kursplanen upptar en radmedicinska och andra ämnesområden. Förundervisningen svarar ett tjugo-tal lärare, av vilkade flesta är läkare och några dessutom med. dr. ochäven docenter. Efter godkänd genomgången kursinkl. examensarbete erhålls graden Doctor ofNaprapathy.Ca 350 Doctors of Naprapathy har utbildatsoch är verksamma i vårt land. Det senaste åretberäknas ca 200 000 personer ha behandlats avnaprapater och antalet behandlingar uppgått tillnära en miljon. Människors tilltro till naprapatisynes vara mycket stor. 1985 gjorde SCB enattitydundersökning som visade att inte mindre än80 % av svenskarna hade stort förtroende förbehandlingar av naprapater.När det gäller tilltron till och omfattningen avnaprapatisk behandling kan nämnas att ettsjuttiotal företag har naprapati i sinföretagshälsovård. Även inom idrottsmedicinenutnyttjas naprapater i stor utsträckning.LO och TCO har kopplat rehabilitering till den s.k.TFF-försäkringen för att medlemmarna lättareskall kunna få hjälp av naprapater.Trots naprapatins stora omfattning i vårt land ochutövarnas goda utbildningsnivå har som nämntsalternativmedicinkommittén inte framlagt förslagom legitimation av naprapater, varken 1987 eller isitt slutbetänkande 1989.Utbildningen finns i och är anpassad eftervåra förhållanden. Svenska myndigheter harmöjlighet till kontroll och påverkan avutbildningen.Behandling hos naprapat kan inte anses somriskfylld. Eftersom belastningsskadorna ökar kanman räkna med allt större behov av behandlingarav naprapater.En legitimation skulle innebära större säkerhet ochtrygghet för patienterna vid val av terapeut.Dessutom skulle legitimation medföra möjlighetertill ömsesidigt remissförfarande mellan läkare ochDoctors of Naprapathty till gagn för patienterna.Med hänsyn till behovet av att i vårt land utnyttjaalla tillgängliga vårdresurser är det viktigt att detväxande antalet utexaminerade naprapater -- helsti visst samarbete med övriga medicinskt utbildade --kan bidra till att alla i vårt land får den vård deönskar och behöver.Riksförsäkringsverket har i en rapport, , visat att om naprapater inordnas i denallmänna vården skulle medicineringen kunnaminska betydligt. Det finns även rapporter somvisar att de som sökt naprapatvård kommersnabbare in i produktionen igen än andra.Det är angeläget att på nämnt sätt utbildadenaprapater får legitimation liksom andra inomsjukvården som uppfyller de krav som ställs påresp. Det är viktigt ur samhälletssynpunkt att både kunna påverka utbildning och tillfullo kunna utnyttja landets sjukvårdsresurser iform av utbildade personer. Det är även en trygghetför alla enskilda att det är en av samhälletlegitimerad naprapat som han eller hon vänder sigtill samt att det blir möjligt för alla som önskar attfå behandling hos naprapat. Det är slutligen avbetydelse för gruppen naprapater att få en officielllegitimation och i högre grad kunna samverka medövriga inom sjukvården samt att i framtidenförhoppningsvis även samhället ger stöd till denutbildning som de nu helt får bekosta själva.Mot denna bakgrund och uttalande 1989var det synnerligen anmärkningsvärt attalternativmedicinkommittén ej såg som sin uppgiftatt göra erforderliga kartläggningar avnaprapaternas utbildning, deras kompetens,naprapatins ställning och inriktning m.m. som kananses krävas som underlag för ett beslut omlegitimation. I stället har kommittén i sittslutbetänkande SOU 1989:60 kommit tillslutsatsen, sid. 88--89, ''att det inteföreligger förutsättningar för legitimation avnaprapater''.Kommittén har i slutbetänkandet närmast kritiseratSvenska förbundetanfört rättviseargument för att få legitimation ilikhet med vad som föreslagits och beslutats förkiropraktorer. Trots att naprapaternas utbildning ärväl dokumenterad och på en hög nivå och attmyndigheter har möjlighet till full insyn i denna,förordar kommittén ''att regeringen prövar fråganom deras legitimation när naprapaterna kanuppvisa studier som konfirmerar effekten av derasmetoder''.Beslutet av riksdagsmajoriteten om breddatunderlag för mervärdeskatt, SkU 31, gör att det nuär ännu viktigare att naprapaterna får legitimationsnarast möjligt. Genom beslutet momsbeläggsnämligen sjukvård somges av utövare utan legitimation. Härigenomdrabbas naprapaterna och deras patienter avmoms, alltså en 25-procentig höjning jämfört medbehandling utförd av legitimerad yrkesgrupp.Momsbeläggningen innebär en orättvisa mellanolika behandlingsformer och olika patienter ochpatientgrupper liksom mellan olika grupperyrkesutövare inom sjukvården. Varför skall sjukamänniskor som kanske sökt olika typer av vård ochvill pröva en alternativ medicin, som ges av ejlegitimerad yrkesutövare, dels sakna ersättningfrån sjukförsäkringen, dels dessutom betala momspå behandlingsavgifter? frågar sig säkert mångamed all rätt.Sett utifrån synpunkten att det är viktigt att allasjukvårdsresurser i vårt land utnyttjas är detanmärkningsvärt att genom momsbeläggningfördyra alternativ sjukvård, som i så många fall haften mycket positiv effekt för patienterna.Fördyringen kan nämligen komma att leda till attden betydelsefulla resurs som naprapaterna utgörinte kommer att utnyttjas till fullo på grund av attpatienterna finner den för dyr jämfört med annansjukvård.Momsbeläggningen av bl.a. naprapaternasverksamhet visar vikten av att dessa och andragrupper utövare av alternativmedicin blirlegitimerade om de uppfyller rimliga krav påutbildning m m. Det gör, som jag anfört,naprapaterna.Jag anhåller om att till socialministern få ställaföljande fråga:Avser regeringen att lägga fram förslag omlegitimation av Doctors of Naprapathy?den 2 oktober1990/91:23 av () tillutbildningsministern om försurningsskador påkulturmiljön:Försurningsskador på byggnader och skulpturer,orsakade främst av utsläppen från industrier ocheldning med fossila bränslen i kombination med enkraftigt ökande biltrafik, har ökat under de senastedecennierna. Hällristningar, runstenar,glasmålningar och byggnader vittrar. Ävenarkeologiskt material som ännu inte har grävts uppur jorden hotas av surt regn som tränger ner ijordlagren.År 1986 fick , som har detcentrala ansvaret, och statens historiska museer iuppdrag att utarbeta ett handlingsprogram förinsatser mot skadeverkningarna på kulturminnenoch kulturföremål. beslutade attanta ett handlingsprogram innebärande insatser på10 milj.kr. under tre år.I naturvårdverkets redovisadeaktionsprogram, Luft 90, redogörs för deomfattande skador på byggander, kulturminnenoch material som är angelägna att åtgärda.Jag citerar ur programmet:''I förekommer sandsten och kalksten i storutsträckning i kulturminnen. Gotlandssandstenenär ett av de dominerande materialen ikulturhistoriskt värdefulla byggnader iÖstersjöområdet. En rad av de finaste portalernatill kyrkor, slott och privathus skulpterade under1600-talet i Gotlandssandsten.'' ''Läget är ytterstallvarligt för många objekt i förorenad stadsmiljö.Det finns dock ett stort antal relativt välbevaradeskulpturer som går att bevara i sin ursprungligamiljö om insatser för att skydda dem sätts insnarast. ''''Även runstenar, hällristningar från bronsåldernoch glasfönster i gotländska kyrkor uppvisarallvarliga skador som kan hänföras till försurandeluftföroreningar. Bronsskulpturer har ofta enljusgrön med ett karaktäristiskt rinnmönstersom förfular dem och som misstänkts kunna orsakadjupare frätskador. Bland musei- ocharkivföremålen påverkas inte bara metallföremålutan även papper och textilfibrer. ''Enligt erhållna uppgifter finns i vårt land intemindre än 500 angelägna byggnadsobjekt sombehöver åtgärdas.Det nu pågående treårsprogrammet omfattarendast 30 objekt, och även om tillgången tillkunniga yrkesarbetare är begränsad är de anslagsom ställts till förfogande otillräckliga. Från bl.a.folkpartiet har detta framhållits i en reservation tillförmån för högre anslag i årets budget.För kommande treårsperiod redovisarriksantikvarieämbetet ett program för åtgärdandeav 50 objekt.Som framgår av aktionsprogrambör insatser insättas och möjligheter finnsatt rädda ett stort antal relativt välbevaradeskulpturer.Mot den bakgrunden vill jag fråga kulturministernvilka åtgärder han tänker vidta för att arbetet attskydda av försurning hotade kulturminnen skallkunna intensifieras.1990/91:24 avBengt () tillstatsministern om AP-fondernas placeringsrätt:När löntagarfonderna genomfördes hösten 1983betonades från socialdemokratiskt håll att dettabeslut var ''steget'', dvs. någon utvidgning avfonderna skulle inte ske sedan de 1990 hade fåtthela det planerade kapitaltillskottet.Ingvar har i olika sammanhang upprepatdetta löfte. Exempelvis framhöll statsministern i enTT-intervju att ''efter 1990 tillförslöntagarfonderna inga nya pengar. De ersätts hellerinte med något som liknar fonderna eller av andrasystem av fonder med samma syfte. ''Det löfte som har givits måste uppfattas somentydigt, även om många tillåtit sig att tvivla på attdet skulle hållas. Så sent som i en riksdagsdebatt ivåras hävdade emellertid statsministern att löftetligger fast.Ett antal förslag och uttalanden har ånyoskapat osäkerhet om socialdemokraternas ochregeringens avsikter i dessa avseenden. * Den socialdemokratiska partikongressen haruttalat sig för en friare placeringsrätt för de treförsta AP-fonderna. Dessa har ett kapital sommotsvarar ungefär halva värdet avStockholmsbörsen. * Detta förslag har i en artikel i stöd av statsrådet . * En arbetsgrupp inom LO har föreslagit att AP-fonderna skall tredubblas och få i princip friplaceringsrätt. Så stora AP-fonder skulle få ettkapital som vida överstiger börsvärdet. * Statsministern har på fråga sagt sig vara ''varkennegativ eller positiv'' till LO-förslaget.Sammantaget är bilden alltså att regeringen tycksöverväga att nu ge de tre första AP-fonderna friplaceringsrätt och att man inte utesluter, omregeringen skulle sitta kvar, att senare genomföraLO-förslaget om en kraftig utvidgning av fonderna.Innebörden av dessa förslag är att de skaparförutsättningar för en omfattande socialisering avdet svenska näringslivet. I debatten har andramotiv än förstatligande åberopats för de föreslagnaåtgärderna, t.ex. att öka sparandet i samhället, atträdda pensionerna, att se till att statens kapitalförvaltas bättre och att öka utbudet av riskkapital.Diskussionen liknar i det avseendetlöntagarfondsdebatten.Förslaget om löntagarfonder motiveradesursprungligen av en önskan att kraftigt förändraägarstrukturen i det svenska näringslivet. När detmotivet inte uppfattades som opportunt sökte manfrån socialdemokratisk sida febriltefter andra motiv men lyckades i praktiken aldrighitta några.Nu har jakten på motiv för de nya fonderna börjat.Åter visar det sig att det finns andra och bättrelösningar på varje tänkbart problem som manpåstår att de nya fonderna skall lösa -- utomförstatligande av näringslivet.Även om den nya fondkonstruktionen skullegenomföras förebärande andra motiv änförstatligande, är det ändå uppenbart att den i fulltutbyggt skick skulle leda till en mer omfattadesocialisering än något diskuterat förslag, des.k. Meidnerfonderna möjligen undantagna. Dettaskulle, såvitt jag kan förstå, avgjort innebära ettbrott mot det tidigare löftet att löntagarfondernaskulle vara steget som inte skulle följas av andraliknande förslag.Jag vill med hänvisning till det här anförda frågastatsministern:Har regeringen några planer på att framläggaförslag som skapar förutsättningar för ett kraftigtökat statligt ägande i det svenska näringslivet?Har regeringen för avsikt att framlägga förslag tillriksdagen om att de tre första AP-fonderna skallges friare placeringsrätt?Har regeringen några planer på att i ett senareskede föreslå att utvidga AP-fondernaskapital?Kan statsministern redovisa den närmareinnebörden av löftet att löntagarfonderna var''steget'' och inte skall följas av något som liknarfonderna eller något annat i samma syfte?12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 augusti1990/91:1 av () till finansministernom miljökonsekvensbeskrivningar:Världsbanken har ett skamfilat ryktepå miljöområdet. För att skapa en mer positivmiljöprofil har därför börjat arbetamed någon form av miljökonsekvensbeskrivningarför de projekt som man är med och finansierar.Processen att ta fram enmiljökonsekvensbeskrivning är, som medel att fattabättre beslut på miljöområdet, väl så viktigt somden färdiga utredningen i sig. Viktiga led iframtagandet av en miljökonsekvensbeskrivning ärinformation under arbetets gång och hearingar därallmänheten kan delta. Men Världsbankensmiljökonsekvensbeskrivningar är hemliga ochfyller därför långt ifrån de krav som måste ställas påen miljökonsekvensbeskrivning. Regeringen kanvia sin representant i styrelsepåverka bankens policy.Kommer regeringen att i styrelsearbeta för att bankensmiljökonsekvensbeskrivningar görs offentliga ochatt allmänheten ges möjlighet att delta idiskussioner vid offentliga hearingar?1990/91:2 av () tillfinansministern om användningen av medel frånallmän investeringsfond:Regeringen har utan någon somhelst motivering avslagit en begäran från ettkonditoriföretag i att använda sinaavsatta medel i allmän investeringsfond för enombyggnad. Investeringen kommer enligt uppgiftatt skapa sex nya arbetstillfällen i Karlskrona.Enligt uppgift har andra små och medelstoraföretag i och hamnat imotsvarande situation. De har också vägrats attanvända sina egna investeringsmedel förinvesteringar i länet. Tillvägagångssättet hämmarden viktiga utvecklingen av små och medelstoraföretag.Regeringen har gång på gång uttalat att man iregionalpolitiskt hänseende prioriterar Blekinge.Riksdagen har i anledning av den regionalpolitiskapropositionen uttalat att särskild hänsyn skall tastill sydöstra . Regeringen leveruppenbarligen inte upp till givna löften och följerinte beslut.Jag vill med anledning härav ställa följande frågatill finansministern:Varför motarbetar regeringen företag i vill använda egna medel avsatta i allmäninvesteringsfond för investeringar i länet?den 1 september1990/91:3 av () till finansministernom uttaget av investeringsavgiften:Beslutet om nedläggning av det s.k. NEX-projekteti är ett svårt bakslag för kommunen.Förutom att man går miste om hundratals nya jobbfinns det stor risk för att det uteblivnaenergikombinatet negativt kommer att påverkautvecklingen för det befintliga oljeraffinaderiet.Jag vill mot den bakgrunden fråga omfinansministern är beredd att tainititativ till att den 30-procentigainvesteringsavgiften i fortsättningen inte skallomfatta kommun.den 11 september1990/91:4 av () till statsrådetErik om övergångsproblem vidskatteomläggningen:I skatteomläggningens kölvatten skall ett litetbussföretag i , som har tvåbussar, på grund av förlorad skolskjutskörningavyttra en av sina bussar. Bussens saluvärdemotsvarar den kvarvarande skulden, 1 200 000 kr.Nyanskaffningskostnaden är . inkl.mervärdeskatt.Eftersom persontransporter fr.o.m. den 1 januarimomsbeläggs finns det inget bussföretag som idagsläget är intresserat av att förvärva denna buss,då ett uppskov med förvärvet till den 1 januari 1991resulterar i att anskaffningskostnaden sjunker med240 . motsvarande avdragsgill ingåendemervärdeskatt.Eftersom anskaffningskostnaden för en ny bussefter sjunker med 400 000 kr.motsvarande den avdragsgilla momsen, tordebussföretagaren inte ha några möjligheter att säljasin begagnade buss för 1,2 miljoner med tillägg avmoms, . Det torde därför vara självklartatt bussföretagaren inte kommer att få täckning försin kvarvarande skuld. Bussföretagaren kommersannolikt att drabbas av en skattekostnad och tillikaförlust på ca . Detta ären orimlig konsekvens av skatteomläggningen.Kommer statsrådet att medverka till att dennaorättfärdiga beskattningseffekt förhindras?den 12 september1990/91:5 av () tillutbildningsministern om den treårigaförsöksutbildningen vid vårdgymnasium:Elever i den treåriga försöksutbildningen vidvårdgymnasium svävar utbildningfortfarande i ovisshet huruvida de kan få tillträdetill vårdhögskolorna eller ej.För antagning till vårdhögskola krävs minstbetygssiffra 3 i samtliga ämnen. Elever i dentreåriga försöksutbildningen får graderade betyg iallmänna ämnen men endast betygen ''godkänd''och ''icke godkänd'' i yrkesspecifika ämnen, t.ex.anatomi och fysiologi. Detta gör att eleverna äroroliga för att komma i underläge gentemotsökande från det tvååriga vårdgymnasiet och frångymnasiets teoretiska linjer, särskilt som densärskilda kvoten för dessa elever är mycket liten.Jag vill med anledning av ovanstående frågautbildningsministern:Hur avser regeringen att lösa frågan rörandetillträde från den treåriga försöksutbildningen vidvårdgymnasium till vårdhögskola?När kan eleverna få besked i denna för dem såviktiga utbildningsfråga, och varför var inte dennafråga löst redan innan försöksutbildningenstartade?1990/91:6 av () till statsrådetBengt om statsbidrag till kyrkansbarnomsorg:Den parlamentariska aktionsgruppen förbarnomsorg har inte tagit ställning till frågan omstatsbidrag till församlingar attdriva daghem.Enligt en artikel i har biträdandesocialministern lovat att det skyndsamt skall bli enlösning i frågan.Min fråga är:Avser statsrådet att föreslå att statsbidragskall kunna utgå även till kyrkans barnomsorg?När kan vi förvänta oss ett förslag i ärendet?den 25 september1990/91:7 av () tillmiljöministern om förpackningar:Vad tänker regeringen göra för att stoppaförpackningshysterin?När vi handlat vår mat till dyra priser och släpathem den så kan vi konstatera att mycket av det vibar hem inte gick att äta. För det var onödigaförpackningar. av det årliga hushållsavfallet ivårt land beräknas vara förpackningar. Dyrt ochdåligt för miljön.I har regeringen lagt fram enproposition som ger handeln skyldighet att ta omhand de förpackningar som kunden väljer att lämnadirekt i butiken. Därigenom hoppas man ökahandelns intresse för att få bort onödigaförpackningar.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser den att lägga fram enliknande proposition?1990/91:8 av () till finansministernom löntagarfondernas aktieplaceringar:Ett av motiven för löntagarfonderna var när debeslutades, att de endast skulle placeras i svenskaaktier och därmed vara en stabil faktor på deninhemska riskkapitalmarknaden.Nordfonden och Mellansvenska löntagarfondenhar emellertid gått in som ägare i ettinvestmentbolag som huvudsakligen köperutländska aktier. har kritiseratföreteelsen, eftersom den utgör ett kringgående avandan i reglementet för löntagarfondernasverksamhet.Dessa förhållanden har varit kända sedan lång tidtillbaka.Jag vill mot bakgrund av ovanstående frågafinansministern:Vad har statsrådet vidtagit för åtgärder medanledning av löntagarfondernas köp av utländskaaktier?den 27 september1990/91:9 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om behandlingen av ansökningar omvisum:Allt fler rapporter tyder på en hårdnande praxis vidinvandrarverkets behandling av visumansökningarför korta besök i . Det gäller både besök vidbröllop eller andra familjehögtider och sådanabesök där inbjudan utfärdats av ideellaorganisationer och trossamfund. Stundom blirbesluten avslag på oklara grunder, stundom bifallmen så sent att besök vid t.ex. en konferens intekan genomföras.Med hänvisning till detta vill jag frågainvandrarministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attunderlätta besök i av utländskamedborgare som inbjudits hit av enskilda personereller av svenska organisationer och kyrkor?1990/91:10 av () tillsocialministern om återöppnande av BB iOskarshamn:Enligt sjukvårdslagen åligger detlandstingskommun att ombesörja sjukvården.Sjukvården avses omfatta även vård vid barnsbörd.Enligt kommunallagen är det inte tillåtet förkommun att anslå medel för att möjliggörahållande av BB.I ifrågasätts grunderna förförlossningsvårdens organisation. En stark opiniontalar för att en BB-avdelning återöppnas vidOskarshamns lasarett. Kommunen är beredd attpröva att med kommunala anslag täckakostnaderna för att driva BB-avdelningen vidlasarettet.Landstingets förvaltningsutskott hänvisar tillgällande uppgiftsfördelning mellan kommun ochlandsting och avvisar kommunens framställning omåteröppnande. Något BB blir det inte iOskarshamn därför att ''utskottet avser självfalletinte att medvetet inlåta sig på olagligaarrangemang''.Är sjukvårdsministern beredd medverka till sådanändring att det blir möjligt att driva BB iOskarshamn om kommunen själv är beredd attbidra till kostnaderna?1990/91:11 av () till statsrådetErik om momsen och recipientkontrollen:Enligt den momsskatteordning som trätt i kraftunder har momsredovisningsplikten utökats.Abonnenter belastas således med mervärdeskatt.Å andra sidan är ingående moms på denverksamheten också avdragsgill för kommunerna.I VA-verksamheten ingår bl.a. recipientkontroll.Så länge denna bedrivs av kommunerna var för siguppstår inget problem. Det har emellertid av såvälpraktiska och ekonomiska som miljömässiga skälansetts lämpligt att alla kommuner utmed ettvattendrag gemensamt genomför erforderligrecipientkontroll. Detta har lett till bildande avvattenvårdsförbund, i vilka också ingår företag medmomsredovisningsskyldighet.Eftersom vattenvårdsförbund är att betrakta somideella sammanslutningar saknar dessamomsredovisningsplikt. Det innebär att deningående moms som belastar förbundenskontrollverksamhet ej kan särredovisas som momsvid fördelning av kostnaderna, och därför heller ejblir avdragsgilla för medlemmarna som ingåendemoms. VA-abonnenterna kommer på så sätt attbelastas med moms i två led.Med hänvisning till det anförda vill jag frågastatsrådet vilka åtgärder han ämnar vidta för attfylla de redovisade uppenbara luckorna ilagstiftningen med ett bättre innehåll.1990/91:12 av () tillmiljöministern om exporten av kvicksilveravfall tillSpanien:Mellan 1981 och 1987 har kört i väg 122 tonkvicksilverblandat avfall till en ''anläggning'' iAlmaden i . Reglerna för att få exporterakvicksilveravfall kräver att mottagarlandet kanåtervinna eller destruera det miljöfarliga avfallet påett tillfredsställande sätt.Enligt färska uppgifter från ligger avfalletnu på hög -- utan några som helst skyddsåtgärder --och förorenar omgivningen.