prot · GE0910 · 1990-10-16 00:00:00 — Först till : Jag delarsjälvfallet den grundtanke som kom till uttryck ifrågan, nämligen att bilförmånen skall avvägas motkostnaderna för användningen av bilen i andrasammanhang. Vi tog till ganska kraftigt iskattereformen, och i jämförelse med de tidigareutredningsförslagen höjde vi faktiskt den förmånsom skall tas upp till beskattning. Men det är i ochför sig sant att vi inte har haft möjligheten attbeakta de prishöjningar på bensin som har ägt rumunder senare tid. Om sådana höjningar blirbestående eller inte vet vi inte , men vi är heltöverens om att detta bör följas upp på ett bra sätt iframtiden.När det gäller en differentiering av bensinskatten ärsvårigheterna mycket stora. Om prisskillnaden blirbetydande uppmuntrar det en handel övergränserna, vilket innebär att förmåner även går tillkategorier som inte avses. Bensinhandeln m.m.kommer att snedvridas. Vi har valt andra metoderatt gynna glesbygden. Jag vill bara peka pånedsättningen av fordonsskatten och dennedsättning av elskatten som kommer vid nästaårsskifte.Anf. 172 ():Herr talman! Efter den ytterligare motivering somstatsrådet nu gav beträffande frågan om tjänstebil,ber jag att få tacka även för den kompletteringen.Anf. 173 ():Herr talman! Låt mig bara säga till statsrådet att endifferentiering av bensinskatten kan vara ett medel.Jag vet att det förekommer en rad problem vidgränsdragning och mycket annat. I och för sigföreligger det problem när det gällervåra grannländer, inte minst beträffande Finland.Men det är inte fel att försöka på det här området.Det finns möjlighet att pröva olika lösningar.Redan i dag har vi ju gränsdragningar mellan olikasystem. Det gäller t.ex. regionalpolitiska stöd.Jag tror att det är viktigt att man följer den härfrågan noga och framför allt ser över den med tankepå framtiden. Det finns ju en tendens att detuppstår skillnader mellan glesbygd och storstädernär det gäller trafiken. Därför tror jag att det ärviktigt att man ser över systemen. Det är inte fel attförsöka och misslyckas, men det är fel att inteförsöka alls.Anf. 174 Statsrådet talman! Jag tror att ochjag är helt överens om de grundläggandeambitionerna. Vi vill föra en sådan regionalpolitikatt vi åstadkommer en utjämning över hela landet.Detta är det väsentliga. De medel som sedan skallanvändas för att åstadkomma detta kan alltiddiskuteras. De är inte huvudsaken. Vi skall välja demedel som ger de åsyftade effekterna med så litetav skadeverkningar och problem som möjligt. Detär med utgångspunkt i det synsättet som vi skalldiskutera både de åtgärder som vi redan harvidtagit -- jag nämnde nedsättning avfordonsskatten och elskatten -- och även andraåtgärder som har föreslagits, men som vi inte harvidtagit.Även om den höjning av reseavdraget som harföreslagits verkar över hela landet -- och jag menaratt det är en viktig poäng att avdraget inte skallbegränsas till en viss del av befolkningen -- får densin största tyngd i glesbygden, eftersombilberoendet är störst där. I praktiken har det alltsåen viss regionalpolitisk effekt, även om åtgärden isig är generell.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1990/91:38 omfastighetstaxeringen av lantbrukAnf. 175 Statsrådet talman! har frågat migom jag avser att i den aviserade propositionen omfastighetstaxering av lantbruk ta hänsyn till attavregleringen inom jordbruket kan leda till lägrefastighetspriser.Beredningsarbetet med förslag till vissaförändringar i fastighetstaxeringen inför denallmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheterår 1992 pågår inom . Enproposition i ämnet kommer inom de närmastedagarna att överlämnas till . Jag är därförinte beredd att nu kommentera frågan ytterligare.Anf. 176 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, ävenom det inte var särskilt uttömmande.Avregleringen av jordbruket påverkar naturligtvisde kommande taxeringsvärdena beroende dels påändring av användningen av mark och byggnader,dels på försämringen av lönsamheten. De frågorsom speciellt bör uppmärksammas är:1. Indelningen av ägoslag, där definitionen avåkermark som blir föremål för s.k. omställningsärskilt bör observeras. Samma sak gällernaturligtvis djurstallar som tas ur produktion.2. Enligt nuvarande ordning skall taxeringsvärdetmotsvara av marknadsvärdet. Detta beräknasi sin tur med ledning av det genomsnittliga prislägetunder andra året före det år då fastighetstaxeringsker. I första hand gäller alltså priset vidfastighetsförsäljningar i orten. Först i andra handberäknas marknadsvärdet med ledning av enavkastningskalkyl.Enligt mitt förmenande måste större hänsyn tas fastighets avkastningsförmåga än till de orterspris som satts vid försäljningar som kunnat ske,innan beslutet om avreglering fattades.Nu säger statsrådet att beredningsarbete pågår, ochenligt vad jag har hört kommer propositionen attläggas fram . Min enda möjlighet attpåverka beredningsarbetet är att ställa frågor tillstatsrådet. Jag hade hoppats på en viljeyttring frånstatsrådets sida. Jag frågar nu om statsrådet förstårde synpunkter som jag har lagt fram och anser attde bör påverka propositionen, innan den läggsfram.Anf. 177 Statsrådet talman! Beredningen pågår och är i detnärmaste avslutad. Den proposition som förberedsär mycket nära förestående. Vi har inte denordningen att vi bereder propositioner i , utan riksdag har möjlighet attefter att ha tagit del av propositionen ge sinasynpunkter -- och så bör också ske. kandå ändra förslagen, om de är mindre väl avvägda.Jag menar att det finns rika möjligheter till bådedebatt och praktisk hantering när propositionen välhar lagts fram. I övrigt är jag förhindrad att gå inpå innehållet. Jag vill bara peka på en omständighetsom gäller mera generellt, inte barafastighetstaxering av lantbruk utan även taxering avandra fastigheter. Det är ett problem med detmycket långa tidsintervallet mellan taxeringarna,eftersom prisändringarna kan vara mycket stora,trots att de inte avspeglas i det faktiskataxeringsvärdet. Jag menar därför att det finns skälatt överväga en annan ordning, enordning som medger en snabbare och därmedbättre avspegling av de faktiska marknadsprisernaän vad dagens system tillåter.Anf. 178 ():Herr talman! Min erfarenhet säger mig att det ärmycket svårare att ändra på en proposition som harlagts på bord än att ändra innanpropositionen har lagts fram, om man har kommitmed vissa relevanta påpekanden. Jag kan påminnastatsrådet om att vi hade endiskussion om en lagrådsremiss rörandebeskattningen av svenskar i utlandstjänst. Då varstatsrådet mycket pragmatisk, och det blev ocksåen ändring i propositionen. tänkte jag: Gick detbra , kan det kanske gå bra även , så attstatsrådet tar hänsyn till de påpekanden som jag hargjort och som enligt min mening är ytterstbetydelsefulla för det framtida fastställandet av denya taxeringsvärdena för jordbruk.Anf. 179 Statsrådet talman! Jag lyssnar naturligtvis alltid medstort intresse på och tar del avde synpunkter som han framför. Dock kan jag intelova att alltid följa dem.Anf. 180 ():Herr talman! Jag tackar för detta och hoppas attjag får se en proposition där manhar tagit hänsyn till mina påpekanden.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1990/91:48 om momsen påleasingavgift för bilar som används itaxiverksamhetAnf. 181 Statsrådet talman! har frågat migom regeringen avser att föreslå attleasing av taxibilar skall medföra avdragsrätt föringående mervärdeskatt.Regeringen har redan tidigare uppmärksammatdetta problem och därför i proposition 1990/91:37som lämnats till den 11 oktober 1990föreslagit bl.a. att mervärdeskatten vid hyra ellerleasing av personbil för yrkesmässigpersonbefordran -- liksom vid förvärv av sådantfordon -- skall vara avdragsgill i sin helhet.Anf. 182 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret ävenpå den här frågan, som jag ställde för två veckorsedan.Bakgrunden är som bekant att taxiverksamhet frånatt tidigare ha stått utanför momssystemet enligtvårens proposition 111 skulle omfattas avskattskyldighet och momsen således inte varaavlyftbar vid inköp av taxibil.Riksdagen ändrade emellertid i propositionen såtill vida att ingående mervärdeskatt skulle varaavdragsgill vid förvärv av taxibil. I detsammanhanget observerades inte leasing avtaxibilar, troligtvis beroende på att leasing omfattasav en annan paragraf i mervärdeskattelagen.Gjordes nu ingen ändring skulle hela momsen varaavlyftbar vid förvärv, men blott halva vid leasing.Detta skulle slå hårt, eftersom enligt uppgift ca80 % av alla taxibilar är leasade. Så lades då ifredags proposition 37 på bord,innehållande bl.a. den korrigeringen att helaleasingmomsen blir avlyftbar. Jag tackar för denändringen vare sig den nu berodde på attfinansdepartementet självt observerat frågan ellerpå att budskapet kommit utifrån.Finansministern sade i ett svar till MargóIngvardsson att statsrådet gladde sig åt att kunnalämna ett positivt svar. kan statsrådet glädja sigåt att ha lämnat ytterligare ett positivt svar.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1990/91:81 omhobbybiodlingAnf. 183 Statsrådet talman! har frågat mig omvilka initiativ regeringen avser ta för attskattereformen inte skall omöjliggörahobbybiodling.Enligt praxis har biodlare med maximalt 14 bikuporbetraktats som hobbybiodlare. I det reformeradeskattesystemet kommer inkomster frånhobbyverksamhet att beskattas i inkomstslagettjänst.En av grundtankarna bakom skattereformen är attskattesystemet skall vara neutralt och likformigtoch inte särbehandla olika typer av inkomster. Jagvill i detta sammanhang erinra om att företrädareför de yrkesmässigt verksamma biodlarna ansåg atthobbybiodlare i det gamla skattesystemetbehandlades alltför gynnsamt.Beträffande de höga initialkostnaderna som tas uppi frågan kan påpekas att det i inkomstslaget tjänst,trots kontantprincipen, enligt praxis i vissutsträckning medges värdeminskningsavdragavseende förslitning. Det torde således finnasmöjlighet för hobbybiodlare att fördela vissa avinitialkostnaderna och på så sätt kvittadessa mot framtida inkomster. För hobbyinkomstergäller dessutom att avdrag alltid medges förunderskott som uppkommit året före det aktuellainkomståret.Jag anser inte att skattereformen skulleomöjliggöra hobbybiodling och regeringen avserinte vidta några åtgärder för att ändraskattereformen beträffande denna fråga.Anf. 184 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet svaret på min fråga.Biodling har mycket stor betydelse för vårtsamhälle. Den utgör en alldeles speciell näringgenom att den ger mycket mer för samhället i stortgenom det arbete som bina utför med pollinering avbåde vilda och odlade växter. Det ger mer församhället än för biodlarna som fårhonungsskörden, så egentligen skulle biodlarna hasamhällsstöd i stället för att beskattas.Hittills har, som nämnts, undantag från beskattninggjorts för dem som har haft högst 14 bisamhällen,och dessa utgör det stora flertalet av de ca 18 000biodlare som vi har i vårt land. Skattereformeninnebär att dessa biodlare kommer att beskattas försin hobbyverksamhet. Jag tog upp detta spörsmål ien motion i med anledning avpropositionen, och den avstyrktes utan någonsärskild motivering av skatteutskottet.Statsrådet angav i sitt svar attvärdeminskningsavdrag avseende förslitning enligtpraxis i viss utsträckning skulle kunna medges, ochdet var något som utskottet inte heller nämnde.Problemet med den beskattning som föreslås äratt det är stora initialkostnader och att det kanskeblir överskott på verksamheten först efter flera år.Får man inte dra av initialkostnaderna blir det juren förlust: man får inte göra avdrag för deomkostnader man har haft för att över huvud tagetfå en inkomst.Det var med anledning av skatteutskottetsuttalande, eller rättare sagt brist på uttalande, ivåras som jag ställde frågan.Det är många av dem som bedriver biodling i litenverksamhet som är oroliga för att de inte skall fånågra efterträdare. De är också oroliga för attmånga skall sluta med sin verksamhet tidigare än deannars skulle ha gjort. Skattereglerna skall gynnaden samhällsutveckling som vi eftersträvar, ochreglerna får inte vara skrivna utifrånskrivbordsperspektiv.Jag skulle vilja fråga om statsrådet vill följautvecklingen och är beredd att se över reglerna ifallatt det blir en minskning av biodlingen i landet.Anf. 185 Statsrådet talman! Skattereformen innebär blandmycket annat en viss uppstramning av reglerna förhobbyverksamhet, eftersom det har varit enverksamhet som har varit skattemässigtfavoriserad. Den uppstramning som görs får ocksåkonsekvenser för hobbybiodlarna, men, vilket jagnämnde i mitt föregående svar, vi gör ändå vissatillmötesgåenden. Det finns alltså möjligheter attfördela initialkostnaderna , och det finnsalltid möjlighet att kvitta underskott ett visst år motinkomsterna under kommande år.Med det menar jag att vi har åstadkommit enlämplig avvägning mellan hobbyodlarnas och deyrkesmässiga odlarnas intressen. Vi måste också tahänsyn till de människor som lever på biodling ochsom har det som sitt yrke.Den socialdemokratiska regeringen känner varmtför landets småföretagare, och här är ett sätt attmarkera detta genom att inte på ett otillbörligt sättskattemässigt favorisera dem som endast ägnar sigåt biodling som hobbyverksamhet.Anf. 186 ():Herr talman! Jag tror inte att konkurrens mellanbiodlare som bedriver sin verksamhet i liten resp.stor verksamhet förekommer eftersom det inte ärnågon överproduktion så att man därför trängs påmarknaden. Jag tror att vi skall vara glada för allabiodlare, vare sig de bedriver sin verksamhet i storeller liten skala.Det är oftast äldre personer som driver småbiodlingar och av naturliga skäl inte skulle orkamed att ha så många bisamhällen. Det har väl intevarit någon särskild nyetablering av små biodlaresom skulle utgöra ett tecken på att dessa skulle varagynnade.När statsrådet säger i sitt svar att systemet måstevara neutralt och likformigt och inte särbehandlaolika inkomsttagare, vill jag återkomma till att viinte får se för ensidigt på skatter ochskattereformer. Vi måste se vilka konsekvenserdessa har i verkligheten.Jag hör till dem som skulle unna dessa som har småbiodlingar att få slippa betala skatt för det de kantjäna efter att ha lagt ned stora pengar på att byggaupp bisamhällen.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:40 till näringsutskottet39 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:27 Vissa lagstiftningsåtgärder till följd avbeslutet om ny regional statlig förvaltning40 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 15 oktober1990/91:48 av () tillbostadsministern om studentbostadsbristen:Möjligheterna att få studentbostad ärbegränsade. Många studenter tvingas sova påmadrasser i korridorer och i gymnastiksalar.Bostadsbristen varierar mellan de olikahögskoleorterna. Längst studentbostadskö finns iUmeå. Där saknade en tredjedel av nybörjarnabostad när höstterminen började. Även på enmindre högskoleort som harbostadssituationen för studenter införhöstterminsstarten varit synnerligen besvärlig.Endast genom bristfälliga provisorier har manlyckats få ''tak över huvudet''.Sveriges förenade studentkårer, , kan redovisaatt 20 000 studenter har stått i kö vid terminsstartenför att få en bostad. Annan statistik från kanvisa på följande: i står 500 i kö för enstudentbostad, i 2 513, i --4 800till enkelrum och 900 till familjelägenheter och iUppsala slutligen står 3 000 i kö.SFS kan också redovisa i sin storabostadsundersökning att nästan hälften avstudenterna flyttade då studierna påbörjades. Detrör sig således om en stor andel unga människorsom dels måste flytta till en annan ort, dels se sigom efter en ny bostad.Att stå utan studentbostad eller utan egen lägenhetär ett problem som kan få stora konsekvenser förstudenten. Många avbryter eller tackar nej till sinutbildning då de inte kan ordna sitt boende. Ca 9 %avstår från utbildningsplats eller låter bli att söka pågrund av bostadsbristen. Studierna blir ofta lidandeav att de bor provisoriskt, hos kamrater, i barackerm.m. Den största nackdelen uppges vara att delakök med så många. Buller och svårigheter att fåvara i fred är andra problem som uppges vararelativt stora. Det är främst kvinnor som uppger sigfå ett sämre studieresultat på grund avboendeförhållandena.Varje höst står ett stort antal ungdomar utanstudentbostad. Den här hösten har dock kommit attbli särskilt besvärlig. Förutom att det är svårt att fåbostad är det mycket dyrt att hyra enstudentbostad. för ochgemensamt kök är en stor summa för fattigastudenter som lever på studielån.Skatteomläggningen kommer också att innebärastora hyreshöjningar , något som i hög graddrabbar studenterna.Det krävs bl.a. ett bättre samarbete mellankommuner och högskolor för att klara av atterbjuda fler studentbostäder. Det krävs vidare enmedveten satsning på billiga bostäder.Kommunerna måste i högre utsträckning ta sittansvar för planeringen av studentbostäder. Viddimensioneringen av utbildning påhögskoleorterna måste en bättre samordning skeså, att alla kommuninvånare kan få tillgång till enändamålsenlig bostad. Detta kräver en störreflexibilitet i bostadsplanerandet.Med hänvisning till ovanstående vill jag ställaföljande fråga till bostadsministern:Vilka åtgärder, kort- som långsiktiga, ämnarregeringen vidta för att förbättrabostadssituationen för studenter?41 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställts1990/91:97 av () tillsocialministern om tandvårdsförsäkringen:Riksförsäkringsverket har på uppdrag avregeringen lagt fram ett förslag till ändring avtandvårdstaxan. Ett baspaket bestående avundersökning, några röntgen, tandpolering ochundersökningsformulär i tre delar skall till ett fastpris erbjudas varje svensk var artonde månad.Kostnaden för detta skall uppvägas av försämringari den övriga tandvårdsförsäkringen. Patienter medstort behandlingsbehov får på detta sätt ett sämreförsäkringsskydd och ökade kostnader.Tandläkarna kommer att få ägna sig mera åtstatistik och mindre åt patientarbete.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till statsrådet:Avser regeringen att lägga fram en proposition omen sådan ändring av tandvårdsförsäkringen?42 § Kammaren åtskildes .