prot · GE0918 · 1990-11-06 00:00:00 — Jag kan verkligen försäkra attdet är något som vi har strävat emot i alla tider.Däremot har socialdemokraterna sedan deåterkom till regeringsmakten utan något större inremotstånd höjt skattetrycket från till . Jagvill då fråga: Varför är det just statligautgiftsbesparingar, utan åtföljandeskattesänkningar, som behövs för att räddaSveriges ekonomi? Följden blir ettöverskottssparande inom den offentliga sektorn.Det kan användas för socialiseringar, helt i linjemed planerna att öppna AP-fonden för aktieköp.Här fick vi expertomdöme omatt detta naturligtvis är socialism, men intetillräckligt mycket enligt hans mening. Detta ärraka motsatsen till vad som behövs för att fåförtroendet för ekonomi att återvända.Det har från socialdemokratiskt håll varit myckettal om utbudspolitik och ett större utrymme förmarknaden. Men de resonemang som förs iskrivelsen är social ingenjörskonst:infrastrukturfond, sammanslagning avmyndigheter, hårdare lagstiftning på djurskyddetsområde och gemensamt måldokument förförskolan och . Detta är kanskemotiverade förslag var och en för sig, men -- herrstatsminister -- hur stabiliserar de ekonomin?Försök att göra detta tydligt. Det skullestatsministern behöva litet extra tid för.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag skall först svara på frågan omenergin. vill självfallet fullfölja deförhandlingar som pågår. De har hittilldags,enligt de rapporter jag har fått, gått bra. Men utåtvet vi ingenting om vilken inställning somsocialdemokraterna har och vad de själva villuppnå. Det är bara att gå ut på stan och fråga detsvenska folket.Lars försökte referera tidningsartikeln avCarl Bildt och , men kan tydligeninte läsa innantill. Det står mycket tydligt att vi intevill ha en förtida avveckling, och det är någontinghelt annat än att vi inte vill ha en avveckling.Vi i har sagt att vi inte sätteross i förhandlingar med regeringen om det är frågaom att hålla fast vid den förtida avvecklingen. Vihar fått sådana informationer som har gjort att vihar kunnat gå in i dessa förhandlingar.Det har förekommit rätt många diskussioner omtidningsartikeln, och det är mycket intressant. Omjag förstått det rätt var det egentligen detta som varutgångspunkten för statsministerns önskan att överhuvud taget genomföra denna debatt.Det har mycket riktigt tänts ett ordentligt hopp iSverige om att det finns ett annat och mycket bättrealternativ. Rädslan för detta speglas hossocialdemokraterna och vänsterpartisterna, dvs. attdet kanske också kan bli en sådan effekt.Det kan självfallet aldrig bli fråga om någonunderkastelse av . Vi för diskussionermellan partierna och väntar på en process inom allade tre borgerliga partierna som skall medföra att vikan få en bred borgerlig regering efter det att vi harvunnit nästa val.När det gäller skatterna konstaterar vi i folkpartietatt det viktigaste är att börja sänka det totalaskattetrycket när nu skattereformen har trätt ikraft. medverkade till enöverenskommelse som skulle sänka det totalaskattetrycket, nämligen en sänkning avarbetsgivaravgifterna . Den hoppar nusocialdemokraterna av.Folkpartiet har genomfört bra uppgörelser medsocialdemokraterna i vad avser skatterna, men viträffar uppgörelser när vi anser att de är bra i sak.Socialdemokraterna prisar alltid samarbete ochanser att detta är bra. Men så fort folkpartietsamarbetar för att uppnå en bra liberal politik, jadå är det en smörklick eller någonting annat somsinglar runt i pannor och liknande. Vi är stolta överde uppgörelser vi träffar med andra partier där viuppnår att det i huvudsak är folkpartistisk ochliberal politik som vinner insteg. Det tänker vifortsätta med.Vår uppfattning är att huvudfåran i svensk politik --att säkra välfärd, en god liberal ochmarknadsekonomisk inriktning och en bättrevälfärd -- bäst garanteras genom ett bra borgerligtalternativ.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag vill säga några ord till de grönavännerna. Varför är såpessimistisk, nästan defatistisk? Varför förutsätterhan ständigt att gröna partier, som han säger, skallvälja? Först väljer väljarna, och det är detta somger styrkan. Det gick ju ganska bra i det förra valet.Om den styrkan är tillräcklig tvingas andra attvälja. Ge inte upp hoppet, !Sedan frågar hur jag kan sitta i sammaförhandlingar som den eller den. Det finns tvågrundregler som i varje fall jag brukar följa. Denförsta är att när man själv vet vad man vill kan manumgås med både den ene och den andre. Vi vet vadvi vill. har medverkat till att försökafå i gång dessa energiförhandlingar från rättutgångspunkt. Vi diskuterar medlen först.Årtalsexercisen skapar ingen trovärdighet. Detbryr sig inte aktörerna på marknaden om. De bryrsig bara om pengar. Överläggningarna förs ikonstruktiv anda utifrån den utgångspunkten, ochdet tycker vi är bra. Jag vill inte som en självklarhetförutskicka att det blir en överenskommelse av detskälet. Jag tar inte ut någonting i förskott.Detta var den ena regeln. Men lika viktigt är att vii inte brukar lägga oss i vem andrabjuder in till sina möten. Brukar ställavillkor på gästlistan när han går på besök?Det är viktigt att vi återkommer till skrivelsenSvensk ekonomi. Vad det handlar om är att vi i dagmed en minoritetsregering har ett gemensamtansvar för att bringa svensk ekonomi i balans. Detkommer naturligtvis att kräva en rad åtgärder avväldigt många.Låt mig säga något om de utgångspunkter ochförutsättningar som enligt vårt synsätt finns för detarbetet. En förutsättning är rättvis fördelning föratt människor skall känna att detta blir riktigt ochrätt. En annan förutsättning är en god miljö för enuthållig ekonomisk utveckling. Med deutgångspunkterna är vi beredda att konstruktivtpröva de förslag som läggs fram för det svenskafolkets bästa, för att få ner räntorna och få bortkrissymtomen i övrigt. De drabbar alltid småfolket.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag vill först tacka beskedet på frågan om skoluppgörelsen frånförra året. Jag noterar svaret med tillfredsställelse.Folkpartiet vill inte ha en förtida avveckling avkärnkraften, . Men vad är en förtidaavveckling i förhållande till det riksdagsbeslut somhar fattats? Efter vad som hänt de senaste veckornavill jag egentligen fråga: Vill ni i överhuvud taget ha någon avveckling av kärnkraften?Jag har inte gett upp hoppet om , OlofJohansson. Det sade jag också i i . Det är självklart att man inte ställer villkorpå gästlistan, men sitter man för länge ihop medmänniskor som är ute och trollar till det blir man tillsist inte trovärdig.Olof väckte för sedan väckt denintressanta frågan om nyval. I samma andetaguppmanar han att ta initiativ till enborgerlig samling -- vad det blev av denna vet vi ju.Det vore också intressant om villesvara på frågan om vad Bildts moderater ochcentern har för gemensam syn på energin, påkärnkraften, när det gäller EG, kanske på denkommunala sektorn och påskatteöverenskommelsen.Om ett nyval skulle vara en väg ut ur den situationvi befinner oss i måste och gebesked om vilken politik man i så fall skall enas om.Är det eller är det politik?Jag vill säga några ord om någonting som detflaggades om i krispaketet. Regeringen vill ha engenomgripande översyn av författningen. Det hartidigare sagts här att det bara är sedan somkonstitutionsutskottets majoritet, inkluderandesocialdemokraterna, avstyrkte ett sådant förslag.Därför är regeringens argumentation litet märklig.Man tycker att det är svårt att regera och därför ändra demokratins spelregler bl.a. så attmindre partier skall diskrimineras och störrepartier skall favoriseras. Vi känner igen detta från60-talet. I då det gamla partiväsendet är igungning skall man införa regler som gör detsvårare för politiska rörelser och krafter att kommain på den politiska scenen. Låt mig direkt säga attvårt parti avvisar sådana tankegångar. Däremot ärvi naturligtvis beredda att se över vissa frågor,såsom mandattidens längd och den gemensammavaldagen. Men jag vill gärna fråga det är som har hänt mellan KUs besluthäromveckan och regeringens nya hållninghäromdagen. Jag tror inte att förtroendet förpolitik och politiker ökar om man inför ettvalsystem som är mer orättvist än det nuvarande.Till sist vill jag säga att jag inte tror att man löseralla dessa frågor med det här krispaketet. Närdet gäller vilket slags majoritet man kan tänka sig,tror jag att man skall fundera över en del saker somandra har fört fram, nämligen ett röd-gröntsamarbete.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag förstår att det kan vara svårt attdebattera med , ,eftersom vi står för förnyelsen. Det sägeregentligen mer om socialdemokratin än om oss.Olof sade att andra tvingas välja. Det betyder alltså att folkpartietoch socialdemokraterna skulle gå in på linjen omden förtida avvecklingen. Jag kan inte tolka det påannat sätt, eftersom ni sitter och diskuterar. Skall nikomma fram till en gemensam linje, måste niantingen hålla fast vid den förtida avvecklingeneller gå ifrån den. Här sade nysstvärtom, att absolut inte kan tänka sigen förtida avveckling. Även om det lät intressant, inser jag att det saknas litetrealism i detta. Jag efterlyser fortfarande beskedfrån fråga om EG-anslutningen kan vi väl inte hoppasatt någon annan ändrar sig. Regeringen har judeklarerat sin avsikt. Där är det fortfarandeintressant att höra och sin ståndpunkt.Familjepolitiken har varit uppe till diskussion. Denfamiljepolitik som finns inom EG överensstämmertill många delar med den moderatafamiljepolitiken. Det kan bli väldigt svårt förSverige att vidmakthålla en annan typ avfamiljepolitik. Är det socialdemokratins mål attacceptera den familjepolitik som förs i EG?I den här skrivelsen står det att det skall etablerasgoda tillväxtbetingelser för svenskt näringsliv.Detta kan tolkas på många olika sätt. Jag ärintresserad av på vilket sätt detta påverkar miljön,trafiken samt förbrukningen av energi och ändligaråvaror. Vi har sagt att vi inte kan accepteraen tillväxt som ökar miljöskadorna. Frågan tillIngvar är alltså: Skall tillväxten somvanligt ske på bekostnad av miljön eller har ninågon annan lösning?Anf. 18 Statsminister ()replik:Herr talman! Till vill jag säga attjag anser att vi måste ställa mycket hårda miljökravpå den framtida tillväxten. När vi satsar på nyainvesteringar och nya fabriker, måste vi använda nyteknik. Tack vare att vi har gjort så, har vi, jämförtmed många andra länder, trots allt en någorlundahygglig miljösituation. Men den måste bli mycketbättre. Vi måste gå vidare och det gäller såvälindustrin och trafiken som energipolitiken.Erfarenheterna runt om i världen visar att de ländersom har en någorlunda hygglig tillväxt har bättreråd att satsa på miljön än de länder som har enmycket dålig ekonomi. Dessa länder är ju deförskräckliga miljöexemplen.Jag noterar att jag, trots att jag vände mig direkt tillBirgit och började med att fråga omfolkpartiet och familjepolitiken, inte fick något somhelst svar. talade i stället mera omden här artikeln som en beskrivning av folkpartietsutspel.Det andra konstaterandet jag vill göra är attdebatten inte har gett någon annan information änatt det var en artikel. Jag tror ändå att bakom dettaligger ett politiskt beslut om att stärkahögerkrafterna. Vi kommer alltså att ifortsättningen agera utifrån detta.Ni kan fortsätta att påstå att detta medförfattningsutredningen bara är till för attsocialdemokraterna skall kunna skapa sin egenmaktposition . Vi vet ju att ingen harnågon aning om vad framtiden har i sitt sköte i dettaavseende. Att spekulera i författningsändringar fördet egna partiets bästa, tror jag är att satsa på någotoerhört osäkert. Men jag är lika säker på att omdetta land inte kan styras på ett ansvarsfullt sätt ochom det inte kan bildas majoriteter i denna kammareför en ansvarsfull ekonomisk politik, då kommerreaktionen mot vårt demokratiska system att blihård.Därför menar jag att det är rimligt att partierna, närdet uppstår krissymtom -- ni har själva talat ompolitisk kris --, sätter sig ned och diskuterar om detfinns några gemensamma lösningar som gör att ensådan kris kan förhindras. För mig handlardemokratin på dessa avgörande punkter om att detmåste finnas en viss värdegemenskap. Trots deinlägg som har förekommit här hoppas jag attdet skall komma till stånd en sådan överläggningmellan partierna. Den behöver inte alls leda till ettmajoritetsvalssystem. Det kan finnas andralösningar. Vad jag har reagerat mot i debatten i dagär att man har beskrivit majoritetsvalssystemet somen manipulation. Det innebär att några av världensmest stabila och vitala demokratier skulle leva medhjälp av manipulerade valsystem. Så enkelt får maninte göra det för sig i en författningsdebatt.Den diskussion som vi har haft har inte blivitvad jag från början hade hoppats på. Men detkommer förvisso fler tillfällen. Jag utgår ifrån att vidå kommer att fortsätta denna debatt. En del av defrågor som det inte har funnits möjlighet att få svarpå ligger kvar i luften. Vi skall hjälpas åt atthålla frågorna kvar i luften så att deförhoppningsvis kan besvaras i andra sammanhang,här eller utanför denna kammare.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 19 ():Herr talman! Det kan vara svårt att debattera medmiljöpartiet, säger statsministern. Det kan bero påatt vi har en annan utgångspunkt när vi börjar, sålyssna ändå på oss. Jag tänker nu vara mycketkonkret, så det blir inte svårt.Jag hörde att statsministern gärna förhandlar överblockgränserna när det gäller ekonomin. Jag skulleönska att han också förhandlar överblockgränserna när det gäller sociala frågor,rättvisefrågor och miljö.Också skattereformen hör till det här krispaketet.Vi vet att resultatet skulle bli plus minus noll. Vilkaskall då betala den? Höginkomsttagarnasskattesänkningar betalas faktiskt till stor del avlåginkomsttagarnas sämre levnadsstandard.Hyrorna höjs. Det blir moms på matvaror ochkollektivtrafiken blir dyrare osv.Löftena tycks vara oberörbara när det gällerskattereformen, men löftena till medborgarna ärinte oberörbara. Man har svikit ganska mångalöften.Genom skattereformen får vi början avtvåtredjedelssamhället, där de rika får mer och merpengar att röra sig med och de lågavlönade ellernyfattiga får mindre.Till det kommer förväntade nedskärningar i detsociala skyddsnätet. Det medges att detförekommer missbruk. Det måste vi ändå erkänna,även om det inte är så stort som det många gångerpåstås. Det skall man dock åtgärda på annat sätt ängenom nedskärningar för de svagare grupperna.Föräldraförsäkringen har t.ex. redan skjutits påframtiden. I sjukförsäkringen skall man införa enkvarts karensdag kan man säga och minskaersättningen till . Vid vård av sjukt barn skallman bara få ersättning i stället för . Förmänniskor som lever på marginalen är dettamycket.Man har här talat mycket om de ensammamödrarna och fäderna. Jag menar att man harglömt bort en annan stor grupp som också drabbas,nämligen de nya styvfamiljerna. harparterna i den nya familjen barn i föregående familjsom de betalar underhåll till. De har därför mycketlitet att röra sig med. Det här är också en grupp avde nyfattiga som drabbas oerhört hårt av att manendast får när man är hemma och vårdar sjuktbarn.Det kommer att ske en tredubbel socialnedrustning. Den sker på riksnivå dels genomskattereformen, dels genom krispaketet. Den skerpå landstingsnivå genom ändringar ilandstingsvården. Den sker även på kommunalnivå. Man drar in öppna förskolor och fritidshem.Man drar in olika drogförebyggande åtgärder ochdroggrupper. Vem drabbas av detta? Det drabbarde allra svagaste.För att tala i ekonomiska termer: Vad kostar detsamhället med fler socialbidragstagare och flerutslagna? De kostnaderna är enorma. Det har maninte alls räknat med. Det är en kortsiktig lösning attskära ned det sociala välfärdssystemet. Man kantänka sig att försöka åtgärda det missbruk som finnsav sjukförsäkringssystemet, som jag tror är relativtlitet, på annat sätt. Sammantaget är dettaförödande. Ökad arbetslöshet väntar på grund avlågkonjunkturen. Den kommer också att öka junärmare man kommer anslutningen till EG. har helt andra arbetslöshetssiffror, och vikommer att närma oss dem. Vad kostar detsamhället?Det kan inte vara roligt att vara socialdemokrat , när de själva håller på att rasera detvälfärdssystem som de har byggt upp. Först byggerman upp ett välfärdssystem, som till stora delar harvarit bra och skyddat det svaga i samhället, ochsedan raserar man det. Man naggar det i kantenhela tiden, och det blir allt sämre för de svagastegrupperna.Det kommer telefonsamtal, brev, insändare ochartiklar om vilka som drabbas av det här systemet,och man har ganska noga räknat ut hur det kommeratt gå. I en artikel stod det att om man är sjuk såskall det svida. Ja, det svider att vara sjuk. Menskall det också svida ekonomiskt?Statsministern talade om tillväxten. Det är ocksåett heligt ord. Vi vet alla att vi inte kan fortsättamed den form av tillväxt vi har . Vi vet ocksåatt all ökad energi- och råvaruförbrukning ärmiljöförstörande och resursförbrukande.Jag hade också en fråga till statsministern, men hanhar lämnat rummet. Är statsministern medvetenom den sociala nedrustning som startades medskattereformen och fortsätter genom krispaketet?Tänker en socialdemokratisk statsminister tillåtaden?Anf. 20 PER ():Herr talman! Jag vill först notera att statsministernmycket ofta brukar klaga över att han inte har tidatt besvara alla frågor. När vi nu har endebattordning, där han för en gångs skull harmöjlighet att lugnt och fint besvara varjefrågeställare, bevärdigar han inte oss vanligariksdagsledamöter med sin närvaro. Det tycker jagär ganska beklagligt. Jag har en del frågor att ställakring det panikartade beslutet att plötsligt anslutalandet till EG, trots att socialdemokraterna underflera år har sagt att en EG-anslutning inte äraktuell.Hur kom det beslutet egentligen till? Vad händeunder de mellan Europadebatten här,då det fanns fem skäl emot anslutning, tillregeringens skrivelse, där man plötsligt i en fotnotförkunnar för folket att skall bli medlem iEG?I skrev SvenLindqvist: Vad går dagens hysteri ut på? Jag tror attde dramatiska överreaktionerna på hotet motkronan går ut på att skapa mental förberedelse förEG-inträdet. Så skriver en vänsterradikal . Det är ganska intressant att enhögerliberal EG-vän, , skrivernästan samma sak i Svenska Dagbladet:Näringslivet inkl. SAF: krävde tydligamedlemskapsmarkeringar som ett led i denekonomiska krispolitiken, och densocialdemokratiska regeringen effektueradebeställningen.Från vänster- och högerhåll ger man således precissamma bild av vad som skedde, nämligen attstorfinansen begärde en markering, snabbt utanföregående utredningar, utan ordentligsakbehandling och utan en demokratisk debatt varesig bland folket eller, antar jag, detsocialdemokratiska partiet. Plötsligt har man i dagställt utrikesutskottet inför en situation somutrikesutskottets ordförande på dagenssammanträde erkände är absurd. Den är enförolämpning mot svensk demokrati. Jag skullegärna vilja veta vad som konkret har hänt och liggerbakom denna oerhört snabba och omvälvandeförändring i den socialdemokratiska regeringenssyn på EG.En annan fråga gäller statsministerns löfte från den23 mars då han lovade att inga försämringar avsvensk politik skulle inträffa som en följd av EG-anpassningen. Man har utlovat mängder medundantag. Man har gjort undantagslistor, där manhar beskrivit problem med anpassning till EG avsvensk reformpolitik. Finns det över huvud tagetnågra villkor kvar för svensk EG-anslutning? Finnsdet över huvud taget något man inte kan gå med påi dag?EG har gett besked. Det blir inga undantag. Blirdet fullt medlemskap är det naturligtvis ännuklarare att det inte görs några undantag. Skall vioffra allt det som regeringen själv i sinaproblemlistor har angett som problem? Skall vioffra asbestförbudet, kadmiumförbudet och våraavgasbestämmelser och freonbestämmelser? Skallvi offra kärnkraftsäkerheten, som regeringen självnämnde i en problempromemoria? Skall vi offradessa tiotals viktiga saker? Finns det över huvudtaget något villkor kvar längre för en EG-anslutning?Beträffande neutralitetspolitiken sade IngvarCarlsson att inte kan bli medlem i EGom EG blir en militär union. kundeSverige inte bli medlem om EG blev en politiskunion, men det har socialdemokraterna backatfrån. Sedan gällde det utrikespolitiken, och det harsocialdemokraterna backat från. Och sedan gälldedet säkerhetspolitiken, och det harsocialdemokraterna också backat från, eftersomEG nu har bestämt sig i fråga om detta. Det endasom kvarstår är att det nu sägs att inte kanbli medlem om EG blir en militär union. Men jagkan berätta att rättschef inför nyligensade:''En stormakt kan inte bara vara enmarknad. -- -- -- NMellan den ekonomiska ochpolitiska makten finns en koppling till denmilitära. -- -- -- Tvärtemot vad som var denallmänna meningen så sent som har idebattens centrum kommit att stå frågan om engemensam utrikespolitik och medel för denna. ''Det innebär alltså även militärpolitiska medel.Inser man inte från socialdemokratisk sida att maninom EG faktiskt är på gång att även bygga upp enmilitärpolitisk union? Och gäller i så fall detta sistalöfte som har gett, dvs. att gränsengår där, eller kommer socialdemokraterna även attbacka från detta löfte när EG fattar sitt formellabeslut om att det skall råda en militärpolitisksamverkan? Kommer socialdemokraterna attbacka från detta på samma sätt som de har backatnär det gäller alla de sociala och miljöpolitiskakonsekvenserna, när det gäller politisk union,säkerhetspolitiken, utrikespolitiken, dvs. från alltdet som 1961 i sitt Metalltal anfördesom argument mot att skulle gå med i EG?Kommer socialdemokraterna att backa även i frågaom att inte kan bli medlem i enmilitärpolitisk union, eller är det ett löfte som vi imotsats till alla de andra kan lita på? Det skullevara klargörande att få åtminstone detta besvaratpå ett otvetydigt sätt.Anf. 21 ():Herr talman! Regeringens skrivelse som nuremitteras uppfattar jag som en nyregeringsförklaring. Regeringen har ju ändratståndpunkt om den allra viktigaste frågan förSverige och svenskarna, frågan om huruvida det ärEG eller vi själva som skall ha beslutsrätten övervårt framtida öde. Det av fattade beslutet1988, enligt vilket svenskt medlemskap inte är ettmål, skall rivas upp, och regeringen vill ha ett nyttriksdagsbeslut enligt vilket ett medlemskap i vara ett mål.Jag undrar vad det beror på att socialdemokraternahar övergett den svenska modellen och framstår,åtminstone för mig, som helt ideologilösa? Vetsocialdemokraterna att hälften av alla kvinnor i EGlever som hemmafruar och att det är genommannens arbete som kvinnan och barnen ärförsäkrade t.ex. vid sjukdom. En social trygghetsom bygger på att kvinnan har en man somförsörjer henne, i vilket århundrade hör denhemma?Är det inte så, -- det är ju bara hankvar, och det är vi tacksamma för -- att EGegentligen är en förlegad mansdröm?För ett tag sedan träffade jag en engageradyrkeskvinna som heter . Hon sade:Jag blir så trött, så utmattad och så rasande överdessa män i höga positioner, som så självsäkertyttrar sig å allas våra vägnar om hur absolutnödvändigt, livsviktigt och ofrånkomligt ett svensktmedlemskap i är!Detta gör de i en värld, där fortfarande ca 40 000barn dör av svält och sjukdomar , och därca 1 miljard människor, dvs. en femtedel av jordensbefolkning, lever i absolut fattigdom, där intehar tillgång till rent vatten eller hälsovård, där vi iden rika världen roffar åt oss tre fjärdedelar av allanaturresurser. I denna värld har ett antal herrarbestämt sig för att den viktigaste och noblasteutmaningen är kampen om herraväldet övervärldshandeln.Detta sade Gunilla.Jag har också läst en norsk utredning Om kvinnorog EF av , skriven på uppdrag avbl.a. I denna utredning konstaterasatt EG favoriserar de redan rika i samhället -- ochdet är inte EGs kvinnor.Visst kan EG också för några vara ettmöjligheternas som sade.Visst bjuder EG på stora möjligheter att få kännanya områden och länder och att hitta nya arbetsfältoch en internationell arbetsgemenskap.