prot · GE0945 · 1990-12-13 00:00:00 — Det är våruppfattning att det mycket väl skulle vara möjligtatt ha vissa undantagsbestämmelser, t.ex. för attinte hyresgäster, familjer och hushåll, som har småinkomster skall drabbas på det sätt som kommeratt ske till följd av skatteomläggningen. Jag antaratt inte är beredd att säga nu är villig att frångå skatteomläggningen.Så några ord om en fråga som har tagits upptidigare, bl.a. i anförande. Dethandlar om systemets krånglighet. Jag tror att jaguttryckte mig klart i mitt första anförande. Jag sadeju att jag verkligen instämmer i kritiken om hursvårt det är att förstå dessa saker. Vidare pekadejag på att det krävs förenklingar. Jag tycker att detär bra att få framfört att förenklingar inte kan gå utpå att man frångår en social och rättvisbostadspolitik. Det är vad jag tycker. Därmedinstämmer jag i det som sade i sittförsta anförande, nämligen att det som jag harnämnt är vad de borgerliga partierna vill göra. Menvi i står fast vid det aktuella förslaget,eftersom detta ändå kan erbjuda en mera rättvissituation på bostadsmarknaden.Anf. 34 () replik:Herr talman! säger att det äromöjligt för barnfamiljer att skaffa sig ett eget hemmed det nya bostadsfinansieringssystemet. Vidarefrågar mig vilket råd jag vill ge deungdomar som har bosparat och som tänker skaffasig ett eget hem. Till yttermera visso bor dessaungdomar på landsbygden -- detta enligtfrågeställarens egen uppläggning. Svaret är mycketenkelt: Utan tvekan rekommenderar jag dessaungdomar att bygga ett eget hem med det nyabostadsfinansieringssystemet. Visserligen kan detförefalla något diskutabelt ekonomiskt sett, omman enbart ser till skuldsidan. Men samtidigtplanas deras kostnader ut. De får alltså möjlighetatt bo till kostnader som rimligen bör varaöverkomliga under de första svåra åren -- för så ärdet ju för en villaägare.Jag tycker inte att det är något problem att geungdomarna detta råd. Jag tror att ocksåträhusfabrikanterna skall ge ungdomarna precissamma råd, och det kommer de för övrigt att göra.I alla tider har man ju trott att ungdomar inte skullevåga sig på uppgiften att skaffa sig en villa. Men dethar de vågat sig på, och de har också klarat denuppgiften. Därom råder inget tvivel. frågar vad vi nu tänker göra. Han frågarom vi kan ge ett löfte om att de skall lösas ut omsystemet -- vilket kanske ligger så att säga i fråganslängdriktning -- skulle haverera. Jag tycker attfrågan egentligen borde ställas tillbostadsministern. Jag kan dock säga att det enligtmin mening helt enkelt är så, attsocialdemokraterna tar ansvar för det härbostadsfinansieringssystemet. Men systemet måsteförst sättas i sjön. Först därefter kan det sänkas.Det måste alltså få verka ett tag, så att man fårerfarenheter av det. Man kan således inte börjamed att begrava detta system som inte ens har trätti kraft.Agne har ju här tidigare kritiserat oss föratt vi har öppnat en möjlighet för regeringen attkomma tillbaka till med en begäran omen framflyttning i tiden. Jag tycker dockatt vi borde kunna kosta på oss att vara litetkonsekventa när vi bemöter varandra i dessafrågor.Tidigare sade till mig att han trodde attfinansministern var väl stark att rå på när det gällerreavinstbeskattningen. Men då vill jag säga att dethelt beror på . Det är faktiskt, KnutBilling, som stiftar lagar i det här landet,inte finansministern. Därför tror jag att det finnsmöjligheter att åstadkomma en förändring avrealisationsvinstbeskattningen. Jag kommerpersonligen att arbeta för en sådan förändring.Sedan vill jag bara säga följande till har vi beställt en utredning beträffanderegleringsfrågorna och lånehanteringsfrågorna.Det är bara att säga till för er i , ,moderata samlingspartiet, vänstern ochmiljöpartiet. När ett förslag ligger på riksdagensbord kan vi diskutera på vilket sätt vi skall göra enavreglering.Andre vice talmannen meddelade att AgneHansson, och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 35 Bostadsminister ():Herr talman! har utförligtredovisat skälen till att vi här i kandiskutera ett förslag om en förändradbostadsfinansiering. Grunden för detta ärnaturligtvis att det finns en del brister i detnuvarande systemet, som inte erbjuder lika villkorför olika upplåtelseformer och ägarkategorier varesig vid produktionstillfället eller över tiden. Vidarehar systemet liten fördelningspolitisk träffsäkerhet.Dessutom kan räntebidrag kapitaliseras näregnahem och bostadsrätter säljs. På det sättet ökarsäljarens förmögenhet, som den somköper bostaden inte får del av det dyrasamhällsstödet. Inte heller utjämnas kostnadernaöver tiden. Därtill kommer, naturligtvis, destatsfinansiella tingen.När man går över till ett nytt system är detnaturligtvis nödvändigt att man med hjälp avsystemet skall kunna säkerställa ett fullföljande avden sociala bostadspolitiken. Det handlar då omallas rätt till en bra bostad. Det system som i dagdiskuteras möjliggör ett fortsatt upprätthållande avdet bostadsbyggande som behövs över hela landet.Det är ett system som är stabilt till sin konstruktion.Det är ett system som gör att bostadsutgiften förden boende inte kommer att öka snabbare än denskulle ha gjort med dagens system. Vadutskottsmajoriteten har ställt sig bakom är ettförslag som står på de boendes sida.Så, herr talman, några reflexioner med anledningav det som har sagts i debatten här. Min förstareflexion gäller den svartmålning som företrädareför , och harpresenterat. Det skulle bli ett eländes elände omdet här förslaget genomfördes. Man skulle intekunna bygga på landsbygden. Människor skulleförvägras att skaffa ett eget hem. Det föreslagnasystemet skulle bli en stoppkloss föregnahemsbyggandet osv. Dessutom har manhänvisat på olika sätt till uttalanden som gjorts avbl.a. trähusfabrikanter.Mot det står ändå det som , nämligen det som har sagts av en av deledande trähusfabrikanterna i landet, Borochefen.I den tidning som sprids till svenska hushåll sägerhan, som svar på frågan om unga människor vågarinvestera i ett eget hus -- det är egentligen ett svartill -- att bakgrunden till att även duställer den här frågan är påverkan av den hetsdebattsom förekommer''. Att bo i ett eget hus harhistoriskt alltid varit den bästa boendeformen,fortsätter man. Det finns ingen som helst anledningatt avstå från ett boende i eget hus.Till det kommer att man i stora annonser omsanningen om skattereformen och det nyaräntelånet säger rakt ut: Du som bygger för att boär den store vinnaren. Du får 1992 en hyra som ärminst lägre än , omden nya bostadsfinansieringen är beslutad. Såfortsätter det i ett stort antal positiva att-satser.Det är naturligtvis precis detta det handlar om.Fortsätter man denna våldsamma kanonad, dennasvartmålning, detta försök att misstänkliggöra departier som står bakom förslaget såsom de somskulle vilja sänka hela Bostadssverige, är det klartatt man kan riskera att det får negativakonsekvenser. borde, som boendemitt i trähusbygden, vara väldigt försiktig med attsöka måla upp skräckbilder, som dessutom saknarvarje typ av förankring i verkligheten. Nej, ni görnaturligtvis de människor ni säger er vilja värna omden största tjänsten genom att söka ge en sakligtkorrekt beskrivning av vad det egentligen handlarom. Då blir era omdömen om det nya förslagetnågonting helt annat.Knut har tagit upp sveket mot dem som boroch sagt att det är etiskt oförsvarligt att införa ettsystem och sedan göra förändringar i systemet.Knut exemplifierade med en person hanmött som hade satsat 1,3 miljoner på ett eget hus.Vad är det vill? villavveckla subventioner genom extraupptrappningar av garanterad ränta och genomandra påslag som snabbt leder till minskadsubventionsmängd. Men, , det är ocksåingrepp i befintliga system. Det intressanta är attnär mötte denne man, som ställdefrågan på det här sättet, borde kanske stället ha sagt att det ni moderater vill är att ta bortsubventionerna. Då skulle denne man, med husetför 1,3 miljoner ha, kunnat räkna fram att hanssubvention vid sidan av den avdragsrätt han har ärungefär . Dråpslaget mot denneperson, , skulle komma med denavveckling av subventionerna som såhögt ordar om att göra, utan att egentligen sättanågonting annat i stället. Men jag förmodar attKnut glömde att tala om för den härpersonen vad de Billingska attackerna mot hans husegentligen skulle innebära.Apropå de borgerliga förslaget vill jag betona attdet inte, precis som utskottsmajoriteten har skrivit,finns något egentligt alternativ till de system sommajoriteten i utskottet står bakom. Det kom ocksåtill uttryck i den gemensamma borgerligareservationen, som egentligen bara har en endautgångspunkt. Det är ett samstämmigt nej tillregeringens förslag.Det finns en gemensam nämnare till, åtminstone idet som kommer till uttryck i ochfolkpartisternas motioner, nämligen attsubventionerna snabbt skall avvecklas. Jag berördevad det skulle betyda för dem som bor i småhus, närman inte sätter någonting annat i stället. Förflerfamiljshusen vill snabbt ta bortvarje form av subvention för hus byggda före 1975.Det betyder en hyresökning på . i månaden.För den som bor i ett hus byggt betyderborttagandet av subventionerna en hyresstegringpå . Så kan man fortsätta.Försök att klargöra vad som liggerbakom ropen på det som tycks så enkelt, att snabbtavveckla subventionerna. Försök tala om att dethandlar om dramatiska ökningar av bostadsutgiftenför den enskilda människan. Det är nämligen precisdetta det rör sig om.Får jag beträffande diskussionen om byråkrati,bara säga att vi nu ser över denna byråkrati som nikallar lånereglerna och lånesystemet.Markvillkoret tittar på, enligt det uppdragsom verket tidigare fått. Översynen avlänsbostadsnämndernas arbetsuppgifter i ettförändrat finansieringssystem ses över. På det sättettar vi oss an de frågeställningar som ni här harberört. Det är inte på det sättet att ingenting görs åtde här frågorna.En annan frågeställning som det var mycketdiskussion om är: Kan man bygga på landsbygden?Ja, visst kan man det. Genom de olika åtagandena iden statliga garantin ges precis den förutsättningen.Den kommer till för att det skall vara möjligt attupprätthålla ett bostadsbyggande över hela landet.Om den enskilde skulle ha en högre skuld än detpris han kan få ut för huset när han säljer det,beroende på att något dramatiskt har inträffat påorten såsom industrinedläggelse eller något annat,går staten in för att klara det. Det är den fallskärmsom den enskilde behöver. Det skall göra detmöjligt att bygga över hela landet. Jag tycker att detär orättfärdigt att hålla på med en svartmålning omatt det blir omöjligt att bygga småhus pålandsbygden.Anf. 36 ():Herr talman! Jag förstår inte vad det är försvartmålning jag sägs hålla på med eller vilkaskräckbilder jag gör. Jag redovisar baraverkligheten, herr bostadsminister. Jag lever 5 milfrån Hultsfredshus. 100 anställda av 200 har fått omavsked på grund av en snabbt vikande orderingång.Det är vad jag har relaterat här.Sedan säger bostadsministern att vi säkerställer ensocial bostadspolitik. Men vad är det för socialt i enbostadspolitik enligt vilken man övervältrar meroch mer av kostnaderna på de boende, så att justlåginkomsttagare och normalinkomsttagare inteklarar sitt boende utan bidrag och har svårt att klarasig över huvud taget.Garantin innebär att man klarar att bo och byggapå landsbygden. Men då måste bostadsministernhär och ge ett klart besked till dem som tänkerbygga. Var skall en låginkomstintagare, ennormalinkomsttagare, hämta pengar till de topplånsom behövs för att klara en bostad? Var skall hanhämta dem, om inte kreditinstituten vill låna utpengar in ?I ett tidigare brev än det som har citerats frånnämnde direktör för säger han atttopplånefinansieringen i en fastighet omöjliggörs.Vi kan fortsätta med den här bostadsdirektörensuttalanden. I och för sig är han mestframgångsrike producent av bostäder och det ärinte oväsentligt.Den annons som bostadsministern visade här varfrån oktober--november. Den 11december skrev nämnde direktör tillbostadsministern det som återgav här:''Är det meningen att du skall föra in svensktbostadsbyggande i ett kaos? De remissinstansersom när förslaget lades stödde intentionerna börjarnu att få kalla fötter. ''Under dessa direktörens orderingångsjunkit . Det är självklart att han börjar fåkalla fötter. Detta är ett faktum. kommer hotetallt närmare de boende och bostadsproducenterna.Det är då man ser vart det barkar.Anf. 37 ():Herr talman! Jag skall inte ta upp en diskussion ombostadsbristen. Den har klarat av.Ulf Lönnqvist talar om svartmålning. Han säger attden saknar varje förankring i verkligheten. Dåfrågar man sig vilken verklighet bostadsministernlever i.I utskottsbetänkandet på s. 110 kan man läsa vadSveriges riksbank tycker omlånefinansieringsförslaget. Riksbankenkonstaterar: ''Om fastighetspriserna till följd av denhöga realräntan, förändrade skatteregler ochkanske också till följd av räntelånesystemet i sigskulle bli nominellt oförändrade, uppstår ensituation där räntelånet överstiger marknadsvärdetför huset. -- -- -- Om -- -- -- de realafastighetspriserna faller, riskerar hushållen atthamna i en nettoskuldssituation som skulle blibesvärande. -- -- -- Sammanfattningsvis anserriksbanken, liksom tidigare, att en nedtrappningmed ett bibehållande av räntebidragen kombineratmed en statlig garanti för topplån är att föredra. ''Det är alltså en skarp kritik, men det finnsytterligare kritik. och en mängdinstanser som begriper det här har talat om hur illadet är. Det är uppenbart att inte leveri verkligheten. Det märks tydligt också när hanskall beskriva vårt förslag. Det var något märkligt.Han talade om vad det skulle innebära. Denuppfattning som torgför här kan manfå bara om man väldigt sällan besöker det här husetoch tar del av de debatter som förs och de förslagsom föreligger. I annat fall skulle man inte hakunnat uttrycka sig på det sätt som . Han säger att vårt förslag om ett gradvisavskaffande av räntebidragen kombinerat medsänkta skatter skulle innebära en hyreshöjning ivissa fastigheter på . Men dettaär bara en andeviskning mot vad bostadsministernsjälv har genomfört. har vi förhandlingar sominnebär hyreshöjningar på . Dessutom höjs skatterna. I vårt förslagkombinerar vi en gradvis avtrappning avräntesubventionerna med sänkta skatter.Slutligen vill jag säga till att omhan behöver hjälp här i med att ändra påreavinstbeskattningen, kunde han göra det mycketenkelt genom att ta fram reservation 32 i utskottetsbetänkande och tillstyrka den. kundegenom att bifalla reservation 32 se till att riksdagennu säger ifrån att vi skall göra någon åtreavinstbeskattningen. Men det törs inte OskarLindkvist. Därför var det fortfarande mestmunväder från hans sida.Anf. 38 ():Herr talman! Bostadsminister talarom svartmålning när vi beskriver denbostadspolitik som har förts under de senaste 10--15 åren. Det har förts en låt-gå-politik.Subventionerna har fått växa, och man harmotarbetat förslag från andra partier om att arbetainte minst under högkonjunkturen med att göraextra upptrappningar av bostadssubventionerna,de garanterade räntorna. Det kallas försvartmålning. När vi sedan säger att de förslag somnu föreligger inte håller måttet bygger det, precissom och jag själv förut har framfört,på att inte minst , Sparbanksföreningenoch flera remissinstanser kritiserat förslaget ochsagt att det är mycket osäkert. Det här kommer attskapa problem. Jag tror att det är ett gigantisktlotteri som ni kastar de svenskabostadskonsumenter in i när ni sjösätter den härreformen. Dessutom fortsätter ni, som jagpåpekade, med att bygga ut regleringarna, inteminst när det gäller investeringsbidraget.Subventionerna fortsätter att växa. kan manfå låna till att byta tapeter.Det är bra som har framkommit här att ni nu skallse över det som vi kritiserar: regleringarna ochbyråkratin. Det är tydligen så att vi får kritisera eroerhört hårt och peka på brister. Ni talarhela tiden emot. Så äntligen, med 10--15 årsfördröjning, inser ni det hela. Då tillsätts enutredning som skall titta på saken. Det är bra, mendet kommer för sent.När det gäller reavinstbeskattningen skulle OskarLindqvist tala, om jag uppfattade rätt, med sinfinansminister för att försöka få ordning på den. Istället kanske det blir så att jag och andra partierfår tala med vår finansminister innan det händernågonting.Anf. 39 ():Herr talman! Det är faktiskt trevligt förmiljöpartister att kunna vara överens medbostadsministern om det här förslaget. Detförhållandet att vi i kan stödja ettsocialdemokratiskt förslag borde faktiskt mana tilleftertanke i regeringskretsen. Alltså: läggerregeringen fram kloka, välgrundade, ''resurssnåla''och miljöförbättrande förslag, har regeringenmöjlighet att få ett brett stöd både i parlamentetoch bland folket för kanske en stor del av denpolitik som man smusslar undan när man vänslasmed de tredskande mittenpartierna.Jag vill återkomma till min fråga tillbostadsministern varför han under resans gång gåttut och sagt att han inte har kunnat finna någotparlamentariskt stöd, trots idogt, som han säger,letande. Han hade mycket enkelt kunnat få det härstödet långt tidigare.Sedan vill jag kommentera ytterligare en sak. Jagtog upp nedgången av bostadsbyggandet ianslutning till bostadsfinansieringsförslaget. Det ärett bostadsfinansieringsförslag som väldigt mångainte förstår sig på. När man inte förstår sig pånågonting vill man gärna svartmåla. Man är räddför det man inte förstår. Den pedagogiskauppgiften hänger väldigt mycket samman med attförslaget är dåligt redovisat. Jag menar attnedgången i bostadsbyggande hänger merasamman med en mättnad på bostadsmarknaden. Vihar i 460 lägenheter per 1 000 invånare och,som jag sade i mitt inledningsanförande, mellan 40och boyta per person. Givetvis innebär deten mättnad som kommer till uttryck på olika sättinom byggsektorn. Skulle jag sitta centralt inombyggbranschen skulle jag -- många har faktiskt gjortoch talat om det i olika branschtidningar på,allvarligt fundera att faktiskt dra ner en del avöverkapaciteten inom bygg- och bostadssektorn.Det finns en viss överkapacitet på vissa områden.Vi menar att ombyggnad och satsningar påinfrastruktur av olika slag är vad vi behöver.Anf. 40 Bostadsminister ():Herr talman! Låt mig först slå fast att det inte ärnågon nedgång i bostadsbyggandet. Vi har här ilandet den största produktionen sedan mitten av70-talet.Jag vill till säga följande. Om detjust nu råder problem i Hultsfredshus kan det ivarje fall inte bero på ett nyttbostadsfinansieringssystem, som ju ännu inte harträtt i kraft. Om det i detta läge skulle bero pånågonting och ha någon koppling till en aktuelladebatten, skulle jag snarare tro att det har en direktkoppling till att väldigt ofta vistas idessa bygder. Och om han där låter på samma sättsom han gör här , förstår jag om en delmänniskor avstår från att bygga sitt hus, i allsynnerhet de som eventuellt tror på sade också att det horribla isystemet skulle vara att man genom räntelånen villskjuta upp en bostadsutgift för den enskilde. Hanpåstod att detta naturligtvis är något somsocialdemokraterna gör för att hållabostadsutgifterna nere över valet. Men det är juinte fråga om det, , därför att det härsystemet kommer inte att ha trätt i kraft när valet1991 äger rum. Jag vet inte riktigt vad det är somAgne talar om. Möjligen är det ett uttryckför sanningshalten i de budskap som dag har låtit flöda i denna kammare.Sedan frågar varifrån man skallhämta pengar till topplånen. Om det nu är topplånman skall diskutera i detta sammanhang, är det,, fråga om att man behöver sparaihop av kostnaderna. Om man skall byggaett hus i miljonklassen kan det röra sig om ettsparande på . Redan i detnuvarande systemet, som har gällt , har det krävts att man har haft ett visstsparande i botten om man skall ta på sig en så passstor egen utgift. Jag har rätt svårt att förstå att man,innan man låter projektet gå i gång, inte skullekunna spara ihop ett belopp i ungefär den härstorleksordningen, om man skall göra en så storsatsning som det innebär att bygga något i denprisklassen. Jag tycker att det är en ganska sundordning som minskar riskexponeringen förmänniskor.När det gäller kreditgarantin blir ju finansiärernasrisker genom den inte mer annorlunda i glesbygd äni tätort. Det finns därför ingen grund förpåståenden om att ovissheten omvärdeutvecklingen på landsbygden skulle göra detsvårt att få lån till investering eller räntelån. Det ärsom uteslutande stat och kommun somutsätts för sådana risker och som låntagarnasjälva såvitt gäller den egna kontantinsatsen. Men,som jag har sagt, den enskilde behöver, genom denfallskärm för säkerhet som finns i systemet, interiskera att hamna i någon sorts skuldfälla, om någotpå orten skulle inträffa som gör att värdet på husendramatiskt skulle minska. Det är för att undvikadetta som denna fallskärm har tillkommit. Det ärnaturligtvis inte på det sätt som att vi skulle försöka skapa något slagsbostadspolitiskt kaos. Vi skall skapa ett system somhåller och som är bra för de boende. Och det ärdetta system.Sedan undrade om det är olikaverkligheter som vi lever i. Jag lever i denverklighet där de boende har behov av att finnas,de människor som har behov av att få en bra bostadatt bo i. Det är min viktigaste uppgift att sökamedverka på olika sätt till att dessa önskemål kangenomföras. hänvisade till olikaremissinstansers synpunkter på detta system. Detär klart att man kan ha olika uppfattningar om ettsystem. Men det är inte någon samfälld negativuppfattning från Kreditsverige. Jag kan hänvisa tillLars i stadshypotekskassan. Han säger attstadshypotekskassan har tillstyrkträntelånesystemet. Man hade förslag tillförändringar i det. Dessa invändningar har i stortsett beaktats i detta förslag. Man kan hänvisa tillmånga olika citat, , och likväl befinnasig mitt i verkligheten.Jag trampade tydligen på ömma tå,nämligen subventionerna. Men det är bara ettfaktum, , att när man avvecklarsubventioner snabbt och kraftigt, som , leder det till ökade bostadsutgifter för denenskilde. Annars måste man sätta något annat istället. Det kan man fortsätta att efterlysa. Ni har juingenting annat att sätta i stället. Då måste ni varaberedda att avslöja vad ert tal om borttagande avsubventioner innebär. Och det innebär kraftigabostadsutgiftsökningar, oavsett om man bor ihyreshus, i bostadsrätt eller i småhus.Erling sade att under 10--harkritiserat den förda bostadspolitiken. Av dessa 10--har haft ansvaret förbostadspolitiken i åtminstone sex år.Erling konstaterade att det är bra attnågonting kommer men att det kommer alldeles försent. Sedan talade han åter om hur folkpartietunder 10--envetet krävt att något skulle ske.Jag kan bara stillsamt konstatera att det fortfarandeär på det sättet att under sex av dessa århade ansvaret för . EftersomErling så ensidigt inriktar sig påsubventionerna och i debatten också talar omrundgången, nämligen detta med bostadsbidragen,som en del av er anser vara något fruktansvärt, kandet vara intressant att veta vad gjorde åtdessa ting när de satt i regeringsställning. Så vitt jagkan se gjorde de ingenting. Jo, de gjorde en sak.De ökade subventionerna frånungefär 10 miljarder till ca 25 miljarder, samtidigtsom igångsättningen av byggandet av nya bostäderminskade . Totalt steg subventionerna tillbostadssektorn i fast penningvärde med 26 %.Både och andra här har talat omrundgången med bostadsbidrag, osv. och ondgjortsig över det. Under de borgerliga åren stegkostnaderna för bostadsbidragen i fastpenningvärde. Nästan 500 000 hushåll hadebostadsbidrag.Jag tycker alltså att man skall vara litet försiktigarenär man ger sig in i denna våldsamma kanonad avkritik.Subventionerna har fyllt ett viktigt syfte för attmöjliggöra ett genomförande av den förvandling avBostadssverige som ägt rum. Men det nuvarandesubventionssystemet har visat sig ha en del bristersom det fått under tidens gång. Det är därför somvi gör dessa förändringar, och naturligtvis på grundav att de utgör en stor statsfinansiell belastning isammanhanget.