prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Skattereformens påverkan påboendet kommer att vara sådant att de allra flestainkomsttagarna får en kraftigt ökad disponibelinkomst sedan skattereformens påverkan påboendekostnaderna har tagits i beaktande.Anf. 177 ()replik:Herr talman! Bostadsministern tycker att jag ägnarmig åt skrämselpropaganda när jag beskriver hur viser på frågan om skulduppskrivningen för villor pålandsbygden. Jag tror tyvärr att det är en realitet.Det kommer att mötas av utomordentligt stormisstro och misstänksamhet av dem som skallbygga och bo på landsbygden, eftersom de vet attskulden kommer att öka under . Attöverbrygga detta tror jag är en pedagogisk uppgiftsom överstiger även bostadsministerns förmåga, tromig.Den garanti som då skall kunna utlösas är integratis. Det blir till på räntan. En särskildnämnd skall nagelfara varje enskilt fall. Det kaninte vara särskilt muntert att veta att man möjligenkan få litet hjälp om det skulle gå riktigt illa.Jag vill göra en liten kommentar till frågan omökningen av hyreskostnaderna, som kan bli en följddels av regeringens allmänna politik, dels avskatteomläggningen. Det hjälper inte om man bararedovisar vad reformen ger i hyresökning. Dentotala politiken påverkar hela samhället ochnaturligtvis även hyreshöjningarna. Oavsett hurman redovisar det, tror jag inte att man hjälper demsom får sin hyra höjd med imånaden. Det hänger inte påredovisningssystemet, utan den faktiska höjningen.När vi från vårt parti har försöktatt försiktigt trappa ned räntebidragen för att på såsätt något minska statens utgifter, har det mötts avmycket stark kritik från socialdemokraterna. I våraförslag har vi haft mycket måttliga höjningarkombinerat med skattesänkningar. Det har då hetatatt det är omöjligt med en hyreshöjning på 75 kr.per kvadratmeter och år. är det tydligenopportunt att acceptera detta.Slutligen vill jag säga ytterligare några ord omglesbygds- och landsbygdsfrågor. Det kommer nogatt bli två marknader när det gäller hus pålandsbygden. Den ena marknaden består av de hussom inte har räntelån. De kommer att kunna köpasbetydligt billigare än de som har räntelån. Ingenvågar eller kan dra på sig de stora kostnader somdet blir fråga om. Det kommer således att uppståtvå marknader om det över huvud taget kommer attfinnas någon marknad. Jag misstänker att luftentotalt går ur den marknaden och vi får en ytterligareinlåsning och minskad rörlighet när det gäller vårbostadspolitik. Det är olyckligt.Anf. 178 () replik:Herr talman! Bostadsministern, det är självklartatt dessa kostnadsökningar även är orsakade av deindirekta effekter som skattereformen har gett.Skattereformens förmåga att bidra till stabilinflationsutveckling och ett stabilt ränteläge är imycket hög grad avgörande för hurfördelningsprofilen är lagd i skatteomläggningenoch hur mycket kompensatoriska krav de väckeroch inte väcker. Ingen kan väl ha undgått att deväcker en rad kompensatoriska effekter. Varifråntar sin bas för sina krav om det inte harupptäckt den indirekta effekten? är ingetföretag som skall drivas med vinstintresse.Är det nya bostadsfinansieringssystemet verkligenen garanti för att vi skall kunna klara 40 000lägenheter? Jag delar oro närdet gäller glesbygden. Jag tror att det finns en djupovilja hos en bred allmänhet att ge sig in i en sådanhär skulduppbyggnad. Det är ganska uppenbartatt regeringen och bostadsministern nu har lagtfram ett förslag som visar att han inte vill vinnanästa val. släpper han fram ensubventioneringsbrasa som kommer att bliförödande för statsfinanserna i detta land om två år.Vad är det för konsekvens, bostadsministern, i attsom ha en begränsad och skärpt räntetrappaoch begränsade RBF-stöd och släppa alla slussarfria, ta bort räntetrappan och införa lån ochsubventioner för ombyggnader av hus som inte ärmer än ? Vad kommer det att kosta staten ? Vad kommer det att få för följder för deboende när statens finanser inte kan klara de storabelastningarna på statsbudgeten? Den socialabostadspolitiken kommer att bli ännu mer urholkadän vad den är . har många inte råd att booch det finns inte heller bostäder att bo iJag tror att följande tre mål är mycket viktiga attarbeta för när det gäller 90-talets bostadspolitik.Det gäller för det första billigare bostäder, för detandra bättre boendemiljö och för det tredje ett merresursbevarande byggande.Anf. 179 Bostadsminister talman! säger att förslagetkommer att möta misstro och misstänksamhet. Detkommer naturligtvis att möta misstro ochmisstänksamhet i den tappning som BertilDanielsson försöker ge det. Det förslag han sökerbeskriva när det gäller byggandet på glesbygden äri alla fall inte det förslag som vi har överlämnat tillriksdagen . Det är något helt annat, och jag vetinte varifrån har fått det.Bertil säger också att det inte ärmuntert att veta att man får hjälp om det går illa.Det måste väl vara en trygghet att veta att om detskulle bli fråga om industrinedläggning eller annatien bygd så att det hus man har byggt inte längre fården värdetillväxt man har väntat sig, finns det ensäkerhet för den enskilde så att han inte behöverhamna i en skuldfälla. Det måste vara den trygghetsom gör att den bild som försökerskapa av systemet inte hör hemma i verkligheten.Vidare säger att harmötts av motstånd när de har försökt trappa nedräntebidragen. Det möts naturligtvis med motståndom man inte försöker sätta in något annat i stället.Ett nytt finansieringssystem måste därför innehållaandra ingredienser om det skall vara möjligt atttrappa ned en del av de direkta bidragen.Det finansieringssystem som vi nu har lagt fram ochsom i allt väsentligt bygger på de principer somboendekostnadsutredningen presenterade har deinslagen. Därför ställde sig hela Boendesverigepositivt till utredningsförslaget, alltifrånproducenter, beställare av hus, byggherrar ochförvaltare till hyresgäströrelsen.Småhusorganisationerna ställde sig också bakomde principer som redovisades i kommitténs förslag.Det fanns en kompakt samstämmighet frånBoendesverige bakom detta. Det borde kunna fåäven och hans parti att inse attdet nu presenterade systemet är bra.Agne resonerade kring skattereformenoch dess effekter på boendekostnaderna. Man kannaturligtvis inte ta upp andra effekter än de som harmed skattereformen att göra. Ökadeboendekostnader som de olika företagen tar ut påannat sätt kommer att finnas oavsett omskattereformer genomförs eller ej. De brukar ocksåstå i överensstämmelse med att folk har fått ökadeinkomster under året.Agne uttalade också sin oro när det gällerglesbygden och finansieringssystemet. Jag vill barahänvisa till det som jag har sagt med anledningav farhågor.När det gäller att göra en överbryggning mellan ettnu pågående finansieringssystem och det nyasystemet har det varit nödvändigt att göra vissaförändringar för att klara bl.a. nyproduktionenunder 1991. Då handlar det om att man skall ta bortden övre delen av räntebidragstrappan. Det äralltså en kostnad i storleksordningen 30 miljoner.Det är en åtgärd som främst är tillkommen för skall skapa den utjämning och jämlikhet somkrävs om allmännyttiga bostadsföretag skall kunnafortsätta med sin bostadsproduktion. För dem somhar haft möjlighet att låna upp till det som legatöver trappans har det inte varit någotproblem tidigare heller.De ombyggnadsregler som är viktiga ochnödvändiga samt tioårsunderhållet är en fråga förnyproduktionen och åren därefter. , om det är fråga om tioårsunderhåll såhandlar det om kostnader som uppstår först tio årframåt i tiden. Det är egentligen inte någotkonstigt. Inom ramen för ett nyttfinansieringssystem ges alltså de som bor i hyreshussamma möjlighet som de som bor i småhus redanhar, nämligen att de kan låna till kostnaderna förunderhållet. Sedan får den som äger sitt hus göraavdraget på räntan, medan den som bor på annatsätt får ett motsvarande bidrag. Det är alltså ett ledi strävan att skapa en fullständig neutralitet mellansystemen.Jag hoppas som sagt att det, när ochBertil har haft möjlighet att i detaljstudera det nya förslaget, skall finnasförutsättningar för att fortsätta diskussionen i enmer konstruktiv anda än den som har redovisats häri dag.Andre vice talmannen anmälde att BertilDanielsson och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 180 ():Herr talman! Tack så mycket för det. Det är ingenöverdrift att påstå att svenskt föreningsliv och iförsta hand idrottsröreslen skakas av denskatteomläggning som socialdemokraterna ochfolkpartiet har genomfört. Runt om i våraföreningar börjar man inse att det äridrottsrörelsen som är en av de stora förlorarna iuppgörelsen om skatterna, detta av den enklaanledningen att föreningar i allmänhet inte kankompensera sig för skattehöjningarna genom attdra nytta av sänkta inkomstskatter.I stället får svenskt föreningsliv bara vara med ochbetala notan. Vad vi just nu ser är hur en gigantiskkostnadsövervältring på föreningslivet håller på attgenomföras.Det blir, herr talman, full moms på i stort sett allavaror och tjänster för vilka föreningar saknaravdragsrätt -- de är ju i allmänhet intemomsregistrerade och har ingen momsredovisning.På exempelvis hotell- och restaurangkostnader ärfull moms redan införd. Detta gäller också förbensin, vilket i kombination med höjning avbensinskatten och höjda marknadspriser på bensindrabbar idrotten hårt.Vidare blir det, för att ta några ytterligare exempel,full moms på persontrafik med buss och påtelefonkostnader. Dessutom fördyrasfastighetsskötsel på grund av moms på sotning,sophämtning, el, vatten och avlopp.Skatteomläggningen som drabbar föreningarnainnebär vidare att idrottspriser till ett värde av 300kr. Dessutom skall föreningar betalaavgifter på ersättningar -- t.ex. på domararvoden --som uppgår till . Det kan jämförasmed att gränsen är , dvs. ett halvtbasbelopp.Utöver de här mycket stora merkostnadernakommer den administrativa bördan förföreningarna att växa dramatiskt genom de ökadekraven på föreningarna att lämnakontrolluppgifter, arbetsgivaravgifter ochredovisning av sociala avgifter.Herr talman! När ungdomsledare och andra iföreningarna borde få ägna sig åt sitt ledarskap ochinte åt byråkrati så lägger samhället de härbördorna på svenskt föreningsliv.Dessutom skapas det en onödig och meningslösadministration hos skattemyndigheterna. I tidersom borde användas till att effektivisera och minskaden offentliga byråkratin så känns det frustrerandeatt konstatera att det är till administration man villstyra pengarna i stället för till föreningslivets egenverksamhet.Det har gjorts beräkningar som visar att summan avalla de pålagor som svensk idrottsrörelse nu råkarutför uppgår till åtmninstone 500 milj. kr. per år.Det som kan synas som små oansenliga bäckar blir,när de flyter ihop, en gigantisk fors, en fors somhotar att dränka de krafter som så väl behövs inomsvensk idrottsrörelse och i svenskt föreningsliv.Inför allt detta står skatteomläggningens ingenjöreruppenbarligen helt kallsinniga. Någon fullkompensation för kostnaderna har inte utlovats.Jag är glad över att idrottsministern lyssnar på dettainlägg, även om han kanske inte var förberedd pådet. Jag vill också ställa en fråga till honom. Är detmeningen att ideell frivilligverksamhet inomföreningslivet skall bära en del avskatteomläggningens kostnader?Någon form av åtgärder har aviserats tillbudgetpropositionen . Jag vågar påstå attsvensk idrottsrörelse med noggrannhet kommer attnagelfara och värdera de förslag till lindringar somregeringen säger sig avse att då lägga fram.Herr talman! Skatteomläggningens effekter harredan till vissa delar slagit igenom. Åtgärder måstedärför, menar vi moderater, vidtagas . Till attbörja med är det orimligt att idrotten ensidigt skalldrabbas av momskostnader. Därför anser vi, vilketjag gärna vill skicka med idrottsministern, att manomgående bör utreda möjligheten att registreraideella och allmännyttiga föreningar imomsregistret och därmed ge dem avdragsrätt förall erlagd moms på varor och tjänster. En utredningskullle snabbt kunna visa om detta är enframkomlig väg för att motverka en del avskatteomläggningens negativa effekter förföreningslivet.Jag har, herr talman, förhoppningar om attregeringen skall kunna medverka till att en sådanutredning snabbt genomförs, eftersom enmomsregistrering av föreningslivet till sin naturförmodligen inte strider mot de intentioner somregeringen har haft med skatteomläggningen.Jämförd med de byråkratiska pålagor somskatteomläggningen medför för föreningarna skulleen årlig momsredovisning inte skapa några storaproblem i föreningslivet. Däremot skulle enavdragsrätt för erlagd moms innebära betydandebesparingar och till en del kunna motverkaskattereformens dråpslag mot idrotten.Vi moderater vill, herr talman, möjligt setill så att skatteuppgörelsens effekter inte drabbaridrottsrörelsen. En snabbutredning avmomsregistrering är, menar jag därför, ettkonstruktivt förslag som om det visar siggenomförbart kommer att få betydande positivaeffekter för idrottsföreningarna.Samtidigt vill jag herr talman, understryka att enmomsregistrering, om den visar sig genomförbar,inte kompenserar fullt ut för föreningarnas nyaavgifter och skatter. Regeringen måste därförsnarast visa vad den ytterligare vill göra för attidrotten inte skall behöva bli en strykpojke iskatteomläggningens spår.Anf. 181 Bostadsminister talman! Jag vill säga ett par saker medanledning av detta inlägg.Först vill jag beträffande idrottspriser säga att detganska länge har rått en missuppfattning i debattenom att det skulle innebära en försämring föridrottsrörelsen när idrottspriser . Om man fårpriser som uppgår till ett värde som överstiger 600kr. är man skyldig att skatta för dessa pengar. Nublir det fråga om . Och eftersomdet kan handla om många tävlingstillfällen är dettaen påtaglig förbättring ur idrottsrörelsenssynpunkt.När det gäller kontrolluppgifter blir det ingenskillnad jämfört med dagsläget. Man är inomidrottsrörelsen även skyldig att lämnakontrolluppgifter för de inkomster som olikautövre eller ledare får.Så till den summa som nämndes, 500 miljoner. Detär riktigt att den summan har redovisats avRiksidrottsförbundet på ett ganska tidigt stadium.Vi har bett om en precisering och bett om ettunderlag som riksidrottsstyrelsen skall kunna ansemera säkert än det som lämnats. Vi har ännu intefått det. Jag vill då hänvisa till att i anslutning tillskattepropositionen redovisades för denna riksdagatt om det skulle visa sig att skattereformen fårsådana negativa effekter för folkrörelserna, bl.a.idrottsrörelsen, som idrottsrörelsen påpekat, skulleregeringen återkomma senast i anslutning tillbudgetpropositionen med olika förslag på området.När det sedan gäller frågan om att registrera ideellaföreningar för moms vill jag understryka attidrottsrörelsen såg det som en oerhört stor lättnadnär man tog bortmomsredovisningsskyldigheten för ideellaföreningar för sådan verksamhet som inte ärskattepliktig. Ideella föreningar är som bekantbefriade från skatt, med vissa undantag. Mantyckte att det var utomordentligt värdefullt när detgällde att minska på byråkratin. Om det nu skullevara så att vissa föreningar önskar få tillbakamomsredovisningsskyldighet för att kunna göraolika avdrag medan man har inkomster att göradessa på, finns naturligtvis den möjligheten genomatt föreningar kan registrera den del av sinverksamhet som man vill ha införd imomsredovisningssystemet som ekonomiskförening eller bolag. Vissa större föreningar villmåhända överväga detta, men för andra föreningarär det fortfarande inte någon större vinst med ettsådant system, eftersom man som sagt saknarinkomster som man skulle kunna dra av momsenmot. Detta är väl en sak som föreningslivet i förstahand måste avgöra. Det är naturligtvis i detsammanhanget som man får se vilka avväganden desjälva är beredda att göra.Herr talman! Jag hade som sagt inte tänkt gå in idenna debatt, men eftersom det ställdes en radfrågor till mig ville jag ändå göra det. Jag kommerdäremot inte att ytterligare delta i debatten.Anf. 182 () replik:Herr talman! Jag vill tacka idrottsministern fördessa besked. Det var positivt att höra attidrottsministern i varje fall inte är negativ tillmomsavdrag för idrottsföreningar. Jag tycker kan tolka svaret så. Jag förstår mycket väl attidrottsföreningarna tidigare inte ville hamomsregistering. Men då hade man inte denbyråkrati som har uppstått , inteminst med tanke på effekten avskatteomläggningen. Situationen är en helt annan . Jag ser det idrottsministern sade som enmöjlighet att väsentligt förbättraidrottsföreningarnas ekonomi, för det skulleresultatet bli av möjligheten till momsavdrag.Sedan helt kort om de 500 miljonerna. Det är, somidrottsministern helt rätt sade, en ganska osäkersiffra. Just nu görs en enkät bland av landetsidrottsföreningar. Det föreligger inga resultat ännu.Det är också korrekt. Ingenting talaremellertid för att siffran blir lägre än 500 miljoner.Man skall inte bli överraskad om den blir betydligthögre.När det gäller kontrolluppgifterna på småbeloppnämnde jag förut inte det värsta av allt, nämligenatt idrottsföreningarna i fortsättningen skall skickain kontrolluppgifter om de betalar startavgifter försina medlemmar deltar fär i tävlingar, förutsatt attavgifterna överstiger . Detkommer att skapa oändlig byråkrati. Jag vetidrottsföreningar där man förutser att man fårhundratals, kanske tusentals, kontrolluppgifter attsysselsätta sig med.Som helhet: Tack idrottsministern, för svaren påfrågorna.Anf. 183 ():Herr talman! Antalet polisanmälda brott i Sverigeuppgick till inte mindre än 1 144 800.Det är en ökning med 58 589 brott, eller frånår 1988.Vissa brott har ökat ännu mer. Det kan exempelvisnämnas att antalet rån har ökat ,narkotikabrott , biltillgrepp med14,och våldtäkt med 9,7 %.Regeringens kriminalpolitik har otvivelaktigt banatväg för den här utvecklingen. Nedrustningen avpolisen, den flitiga användningen av institutetåtalsunderlåtelse, halvtidsfrigivningen, oviljan attsätta in kraftfulla åtgärder motungdomsbrottsligheten och den släpphäntanarkotikapolitiken är några av de faktorer somvarit brottsbefrämjande.Den socialdemokratiska politiken med färre poliserpå gatorna och på sina håll nästan tommakriminalavdelningar har lett till att upptäcktsriskenminskat. Det finns ett stort mörkertal ibrottsstatistiken.Den s.k. uppklaringsprocenten ligger nu på enmycket låg nivå. klarades i genomsnittendast av alla brott upp. När det gäller vissatyper av brott var uppklaringsprocenten ännulägre. För t.ex. rån var den , för biltillgrepp14 %, för bostadsinbrott , för stöld frånmotorfordon och för cykelstöld 2 %.En förstärkning av polisens resurser skulle ökaupptäcktsrisken och därmed ocksåbestraffningsrisken, vilket i sin tur skulle få enbrottsavhållande effekt. Förutsättningen för dettaär förstås att de upptäckta brotten verkligenresulterar i en reaktion från samhällets sida. Mendet är dåligt bevänt med den saken i dag.De många åtalsunderlåtelserna innebär att en stormängd brott i vårt land inte resulterar i någonsärskild påföljd för de skyldiga. Det är naturligtvisolyckligt, eftersom respekten för lag och rätt dåminskar.När det gäller frågan om den s.khalvtidsfrigivningen har regeringen ännu inte lagtfram någon proposition, trots att frågan stötts ochblötts i ända , dåden s.k. fängelsestraffkommittén kom med sittbetänkande.Justitieministern har förklarat sig beredd attavskaffa den obligatoriska halvtidsfrigivningen,men bara under förutsättning att detta inte leder tillnågra generella ökningar av de faktiskaanstaltstiderna. Vad det kan bli fråga om är alltsåendast en kosmetisk förändring utan verklig effektpå strafftiderna.Vi moderater har år krävt atthalvtidsfrigivningen skall avskaffas. Men i motsatstill regeringen anser vi att avskaffandet avhalvtidsfrigivningen med nödvändighet måste ledatill längre fängelsetider för de dömda.Nuvarande regler är rena rama bedrägeriet motsvenska folket. Människor läser i tidningarna att enbrottsling dömts till fängelse i t.ex. . Men iverkligheten är brottslingen ute i samhället redanefter . Det är ingen bra bild medborgarna fårav rättssamhället när de upptäcker detta. I utlandetskrattar man åt oss på den här punkten. ''Hälften kvar'' -- det är vad man skall ha när manhar suttit inne den första halvan av straffet! Vimoderater anser att villkorlig frigivning inte skallvara obligatorisk, utan en belöning för gottuppförande som inte bör komma i fråga förränstörre delen av straffet avtjänats.Jag sade inledningsvis att regeringen visat ovilja attsätta in kraftfulla åtgärder motungdomsbrottsligheten. Med detta menar jag attsocialdemokraterna gång på gång röstat nedmoderata förslag på det här området.Vi har t.ex. föreslagit att polisen skall ges tillståndatt registrera lagöverträdare under . Polisenhar inte laglig möjlighet till detta . Närpersoner begår upprepade brott saknasdärför oftast uppgifter om deras tidigare brott,brottskamrater, förhörsledare, föräldrar ochkontaktmän. Detta försvårar polisens arbete ochminskar möjligheterna till effektivbrottsbekämpning.Herr talman! En stor del av brottsligheten kanhärledas till missbruk av narkotika. Mångamissbrukare begår brott för att kunna finansierasina narkotikainköp. Inom det här området harregeringens släpphänta kriminalpolitik varitsärskilt förödande. Jag vill påstå att 80-talet blev ettförlorat decennium i kampen mot narkotikan. Dethade inte behövt bli så, om regeringen hade lyssnatpå dem som tidigt varnade för t.ex. kokainet. Mennu är kokainet här, i full skala. Och i dess spår följeren mängd nya, syntetiskt framställda,centralstimulerande preparat.Som det nu ser ut står vi sannolikt inför ennarkotikaboom utan like i svensk historia. Det ärdärför hög tid att förklara krig mot narkotikan påalla fronter. Narkotikastrafflagen måste ändras, såatt den kan användas fullt ut -- alltså även motmissbrukarna. Det är ju de som trots allt ärmarknadens yttersta förutsättning och i praktikenden enda oersättliga länken i hela kedjan av aktörerinom narkotikahanteringen.Tiden medger inte att jag redogör för alla åtgärdersom skulle behövas i det här kriget. Men det stårklart att det bl.a. krävs lagändringar även när detgäller straffskalorna. Exempelvis måstelivstidsstraff kunna utdömas vid den här typen avbrott.Herr talman! Taletiden är slut. Jag vill baraunderstryka att vi moderater har ett mycketomfattande program när det gäller att få nedbrottsligheten. Jag har här bara tagit upp ett fåtalinslag i det programmet.Anf. 184 ():Herr talman! Försvarspolitiken bör finnas med i enallmänpolitisk debatt. De politiska och militäraförändringarna i vår omvärld har gett oss en unikmöjlighet att grundligt ompröva vårförsvarsorganisation. Vi kan göra det utan attriskera att blottställa oss inför någon potentiellangripare.Hoten mot det svenska samhällets fortbestånd harsuccessivt förändrats. Andra hot än de militära harblivit dominerande.Miljöförstöringen hotar grundvalen för vårexistens. Vad skall vi leva av när markförsurningenstoppar tillväxten i skogen och förgiftar livsmedeloch vatten med tungmetaller och aluminium ellernär och producerar sumpgas istället för fisk och skaldjur? Men vi blir ju färre närozonskiktet försvinner och hudcancern breder utsig.Sverige satsar av den s.k.bruttonationalprodukten på militärt försvar,medan våra samlade satsningar på miljöåtgärderligger på enligt tyska beräkningar. Det finnssannerligen anledning att omprioritera.Vårt militära försvar drar lika stora kostnader somhela vår sjukvård. Behoven inom sjukvårdenkommer att öka dramatiskt, även ommiljöförstöringen hejdas, på grund av att antaletäldre ökar. Dessutom klarar vi inte uppsatta målnär det gäller barnomsorgen.Det kan anses tarvligt att jämföra och att ställaolika nödvändiga samhällsfunktioner motvarandra. Jag gör det inte därför att jag villförsämra vårt försvar utan därför att jag villförbättra det och därför att jag tror att det går attkomma fram till en försvarsorganisation som kan geoss både nödvändig militär beredskap och kraftgentemot miljöhot och vårdkris.