prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Detta går inte för utomstående att iförväg avgöra och framför allt inte av ett statligtorgan.Den som bäst kan avgöra lönsamhetsvillkoren ärägaren själv. Statlig styrning och förmynderiavvisar vi moderater här som på så många andraområden.En annan fråga, som fortfarande ärotillfredsställande löst, är fastighetsbildning avstörre fritidsfastigheter. Propositionen synes utgåifrån att fritidsfastigheter över huvud taget inteskall bildas på landsbygden.Det är känt att socialdemokraternaogillar enskilda fritidshus. Varför det är så ärobegripligt. Men faktum är att många människorjust vill ha sitt fritidsboende ordnat på detta sätt,med ett eget ägt fritidshus. Denna boendeform harmånga fördelar, och eftersom tillgången på mark ärstor i vårt land kan trängselproblemet inte varasärskilt påtagligt.Vi anser att det skall vara möjligt att skapa ganskastora tomter på landsbygden, inte bara förpermanentboende utan också för fritidsboende.Mindre odlingar för eget behov och hållande avexempelvis en häst på den egna fastigheten äreftersträvansvärda mål i detta sammanhang.Även om utskottet delvis går oss tillmötes är detinte tillräckligt. Vi anser att fastigheten iförekommande fall bör kunna göras så stor att engod boendemiljö totalt sett uppnås. Därför kan vissskyddszon behöva skapas runt fastigheten.Herr talman! Slutligen vill jag understryka vad somsägs i reservationerna 10 och 12. Vi moderater villbl.a. slå vakt om den enskilde husägaren och hansrätt att själv få avgöra om, när och hur samverkanskall ske vid gemensamma angelägenheter iboendeområdet, t.ex. i ett storkvarter.Herr talman! Det här var några korta synpunktersom vi moderater har på frågan påfastighetsbildningen. Det är med beklagande somjag konstaterar att socialdemokraterna inte orkat,eller kanske inte vågat, gå med oss mer än ett kortstycke. Rörelseriktningen är dock påtaglig, och detär glädjande. Jag förväntar mig att flera steg tas idenna riktning längre fram.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1 och6. Givetvis stöder jag och övriga moderater allaandra reservationer som har undertecknats avmoderater.Anf. 209 ():Herr talman! Första gången jag läste propositionen151 blev jag riktigt glad och fick ungefär sammakänsla som . Även om jag intekände att det gick så långt åt höger, så gick det i allafall i rätt riktning. Det var en välkommen insats föratt stödja den förändring som man ser framför siginom jord- och skogsbruket. Lönsamheten skallspela mindre roll vid bedömningen avfastighetsbildningen. Regionalpolitiska synpunkteroch hänsyn till natur och miljövård skall få ökadbetydelse.Vid en andra läsning upptäckte jag att man hadekunnat gå längre. Den liberalisering som vi inomfolkpartiet hade önskat var inte för handeln.Utskottsbetänkandet speglar en viss klåfingrighet itillståndsgivningen, och det motsätter vi oss. Vadsom är ekonomiskt godtagbart kan vara helt olikaför olika människor, inte minst för företagare somdet handlar om i detta sammanhang. De flestajordbrukare är ju numera företagare. Men ävenprivatpersoner som vill leva på ett annorlunda sättoch har inkomster från andra områden, kan vilja haen fastighet som passar dem. Människornas egetansvar borde vara tillräckligt. Denlämplighetsprövning som finns ifastighetsbildningslagens 1 § kap. 3 är helttillräcklig. 5 § bör därför utgå, vilket också framgårav reservation 1.Folkpartiet har också anslutit sig till reservation 5,innebärande att de nya möjligheterna att bildastörre bostadsfastigheter på landsbygden skallomfatta även fritidsfastigheter. Människor lever så olika. En del föredrar att bo i södern undervinterhalvåret, medan andra föredrar att bo pålandet . Mångapensionärer vill också ha sysselsättning. Det ärgivet att all fastighetsbildning, vilket ocksåframhålls i betänkandet, bör anpassas till lokala ochregionala förhållanden. En person som ärvt enfastighet av sådan storlek att den möjliggördjurhållning eller odling kan få ägna sigåt detta, får inte personer, som intebefinner sig i samma lyckligt lottade situation,nybilda en liknande fastighet genom att t.ex.förvärva åkerareal som inte längre brukas.Det är bra att utskottet uppmanar till ökad klarhetvad gäller förutsättningarna för bildande av störrebostadsfastigheter på landsbygden. Någonåtskillnad mellan permanentboende ochfritidsboende skall inte behövas göras, vilket ocksåframgår av reservation 5.Herr talman! Reservationerna 10 och 11, de tvåövriga reservationer som harundertecknat, handlar om hyresgästinflytande.Den frågan debatterade vi här så sent som för tvåveckor sedan. Även om dagens frågor är någotannorlunda, finner jag inte anledning att ta upp enny debatt. ståndpunkter på dettaområde är väl kända, och vår uppfattning är att detkommer att bli allt viktigare för enskildamännniskor att mer kunna påverka sinboendesituation.Därmed uttalar jag mitt stöd för dessareservationer liksom för övriga reservationer somhar undertecknats av folkpartister.Anf. 210 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu diskuterarrör fastighetsbildning, och den proposition somutgör den huvudsakliga grunden för betänkandethar . I propositionen behandlas frågor omfastighetsbildning för jordbruk och skogsbruk,fastighetsbildning för bostadsändamål ochfastighetsbildning för naturvårdens ellerkulturvårdens intressen.Men betänkandet går något utanför propositionen.I betänkandet behandlas nämligen femmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden ijanuari 1990, och jag vill inleda med att någotberöra de motioner som behandlar boinflytandet.Våren 1989 diskuterades i denna kammareändringar i fastighetsbildningslagen och iangränsande lagstiftning. Regeringen hade lagt enproposition som huvudsakligen byggde påfastighetsbildningsutredningens betänkanden.Syftet med förslaget till förändringar ilagstiftningen var att effektiviseraförrättningsverksamheten. Förenklingar ocheffektiviseringar i verksamheten är bra, ochcentern stödde därför i stor utsträckning innehålleti regeringens proposition, men vi hade ocksåskiljaktiga meningar som i första hand gälldeboinflytandefrågor. Från sida vill vi vidgaboinflytandet för alla boende. Ett ökatboinflytande gör att de boende kan engagera sigmer i sitt boende.I reservation 10, som är gemensam för ,och , behandlashyresgästinflytandet enligt anläggningslagen.Denna lag ger möjlighet att inrätta anläggning somär gemensam för flera fastigheter och somtillgodoser ändamål av stadigvarande betydelse fördem, s.k. gemensamhetsanläggning. Vi i centerntycker att det är mycket viktigt att boende som ärberörda av en verksamhet i sin närmiljö får ettstarkt inflytande, och vi vill därför ändraanläggningslagen, 7 §, så att inflytande- ochpåverkansmöjligheter läggs närmare dem som ärberörda av besluten än vad som är fallet enligtanläggningslagen.Vi vill ge hyresgästerna i berörda fastigheter rätt attutöva inflytande enskilt eller genom frivilligsamverkan i föreningsform, och jag vill ställa enfråga till socialdemokraternas företrädare här:Varför vill inte socialdemokraterna gehyresgästerna ökat inflytande?I reservation 11 tar vi upp småhusägarnasinflytande över inrättandet avgemensamhetsanläggning i s.k. storkvarter.Problemet är att markanvändningen ochbehovet av gemensamhetsanläggningar haravgjorts på planeringsstadiet. Alla avgörandebeslut är alltså fattade innan inflyttning sker iområdet. Enligt bör småhusägarnasinflytande över inrättande avgemensamhetsanläggningar stärkas, och enframkomlig väg att stärka småhusägarnas ställningkan vara att ge dem, kanske i form avvillaföreningar, samma besvärsrätt överkommunala beslut som bostadsrättsinnehavare,hyresgäster och hyresgästsammanslutningar harenligt nuvarande lagstiftning.Herr talman! Jag övergår nu till att kommenterafastighetsbildningsfrågor för landsbygdens behov. Ibetänkandet föreslås att fastighetsbildningslagensregler om villkor för fastighetsbildning anpassas tilldagens förhållanden på landsbygden. Underlagetför det beslut vi fattar här i kammaren är till stor delen rapport, ''Fastighetsbildning för landsbygdensbehov'', som utarbetats av statens lantmäteriverk.Rapporten har varit ute på en bred remiss. Detstora flertalet remissinstanser är positiva tilllantmäteriverkets förslag och tillstyrker attförslaget läggs till grund för lagstiftning.Vi i tillstyrker också i huvudsakpropositionen. Vi tycker att det är riktigt att detskall vara möjligt att på landsbygden bildabostadsfastigheter som har tillgång till mark förnäringsverksamhet eller för hobbyverksamhet,t.ex. i form av hobbyhästar eller annan mindredjurhållning. Vi tycker också att det är riktigt atthänsyn tas till intresset av att vårda natur- ochkulturmiljön vid bedömningen av om ettlantbruksföretag blir ekonomiskt godtagbart enligtfastighetsbildningslagen.Det finns också möjligheter att bildamarksamfälligheter eller inrättagemensamhetsanläggningar, om behovet avlandskapsvård är av stadigvarande betydelse förflera fastigheter. Här i togs ettjordbrukspolitiskt beslut som kommer att medförastora förändringar av det svenska landskapet, ochdet beslut som vi här kommer att fatta kan bidra tillatt det öppna landskapet kan bevaras. Beslutet kanockså bidra till att den stora omställning som detsvenska jordbruket står inför i någon mån kanunderlättas.Herr talman! Jag står bakom de reservationer somcentern finns med på i detta betänkande, men jaginskränker mig till att yrka bifall till reservation 10.Anf. 211 ():Herr talman! För del vill jag talaom att jag står bakom reservation 8, som ärgemensam för och , menyrkar bifall enbart till reservation 4 omfiskefastigheter.Anf. 212 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar alltsåförutsättningar för att lättare kunna bilda nyafastigheter på landsbygden för vitt skildaverksamheter. Det tycker vi är bra, och flera talarehar varit inne på att arbetet är inriktat på att gå åtsamma håll, även för socialdemokraterna som justår bakom den förändring som föreslås.Däremot är man inte med hela vägen på attlönsamhetsvillkoret i lämplighetsbedömningen vidden här fastighetsbildningen helt skall tas bort.Hitintills är det bara , ochmiljöpartiet som tycker så, och jag undrar varcenterpartiet och står i den frågan.Jag förstår inte att det skulle vara emot derasintressen eller deras ideologi att ställa upp på dettaockså, och det vore ju fint om de kunde göra det.Den viktigaste invändningen vi har utifrån vårideologiska synpunkt framkommer i vårreservation 3 om bo- och brukarplikt. Vi menarnämligen att man vid mycket flerfastighetsbildningar på landsbygden också måste setill att det finns en bo- och brukarplikt. Vi hardiskuterat det tidigare vad gäller skogen i sambandmed frågan om eventuell utförsäljning avdomänverkets marker.Vi tycker att det är väldigt viktigt att få till stånd enbo- och brukarplikt. Emellertid sägs det ibetänkandet att detta inte skulle vara möjligt. Bo-och brukarplikten skulle helt enkelt strida motgrundlagen, mot regeringsformen. Jag är inte såsäker på att den gör det, för i förvärvslagen finnsdet möjligheter, åtminstone i en frivilligöverenskommelse, för en köpare att acceptera bo-och brukarplikt under en viss begränsad tid. Det ärjust vad vi föreslår att man skulle göra. Skulle detkrävas en grundlagsändring för att kunna tillåtamer av bo- och brukarplikt, är vi intresserade av attdriva den frågan vidare.Det kan röra sig om vitt skilda verksamheter, omman släpper lönsamhetsvillkoret, men frånmiljöpartiets sida kan vi inte acceptera attslopandet av det villkoret skulle generellt omfattaäven fritidsfastigheter, vilket ochfolkpartiet tycker i en reservation här.Boendet och sättet att leva i förändrasganska kraftigt, och snart kan man kanske interiktigt skilja på vad som är permanentboende ochfritidsboende. Det kan bli ganska svårt,det måste jag erkänna, att se skillnaden. Men vi kaninte gå med på och folkpartietstankar på stora fritidsfastigheter som bara användsjust som fritidsfastigheter. Detta hänger välsamman med vår syn på en bo- och brukarplikt.Vi kan dock stödja krav på enutredning om förutsättningarna för bildande avfiskefastigheter. Det tycker vi är en intressantutveckling. Vi kan även stödja ochvänsterns förslag om att vidga båtnadsvillkoret förfastighetsbildning till sådant som kan ha regionaloch lokal betydelse och inte bara är en förbättringav fastighetsindelningen eller markanvändningenpå ett eller annat sätt.Låt mig sedan övergå till ett par synpunkter påprecisionen i språket. Jag har i vissa delar stött migpå användningen av språket i betänkandet. Dettakanske kan uppfattas som marginellt, men jag villändå ta upp det. Man talar inte bara i det härsammanhanget utan ofta om regionalpolitiskaintressen, man talar om socialpolitiska intressenoch kulturpolitiska intressen. Det är en slarvighet ispråket, i precisionen av språket, som vi enligt minuppfattning gott kan sluta med. Vi behöver inteföra in den typen av ordsammanställningar ilagtext. ''Regionalpolitiska intressen'', vad är det? Detmåste vara något som avgörs av väljarna i val. Får vien majoritet för att vi skall beskoga hela det öppnalandskapet, så är det ett regionalpolitiskt intresse.Men är det ett regionalt intresse? Jag menar att vadsom är regionalpolitiska intressen eventuellt växlarfrån val till val. Därför bör man i stället tala omregionala intressen, ett begrepp som syftar på någotmycket större än ''regionalpolitiska intressen''.Vi menar också att det är en luddighet att man vidlämplighetsprövning skall utgå från en ''planmässigbedömning''. Vad är det? Vi kan ha alla möjligasorters planer som skulle kunna tillämpas i det härsammanhanget. Vad jag tror att man menar, ochframför allt vad vi menar, är att man skall utgå frånett ekologiskt och miljömässigt godtagbartbetraktelsesätt. Vi hade velat uttrycka det på detsättet.Slutligen har jag själv en motion och en reservationsom handlar om obrukad järnvägsmark. Jagföreslår att man, genom en speciell lagstiftning, imöjligaste mån skall bevara bandformadefastigheter, som mycket väl kan kommaatt användas till nya järnvägar eller till olika typerav ledningsdragningar, promenadstigar, osv. Vimenar att det är olyckligt att utan vidare återföradessa bandformade fastigheter till jordbruksmark.De har legat där , och man har väli ganska stor utsträckning vant sig vid dem. Detinnebär inget större hinder för jordbrukare att ta sigöver dem, eftersom spåren, rälerna, ofta ärborttagna.Det var våra synpunkter på betänkandet. Jag yrkarbifall endast till vår reservation 3 i mom. 3 ochkommer givetvis att stödja bifall till reservation 1,som jag förstår att kommer att begäravotering på.Anf. 213 () replik:Herr talman! Jag tycker att skullefundera ett tag över om det är så förskräckligt attfolk får bruka en fritidsfastighet halva året. Hansäger själv att det är svårt att skilja på vad somär permanenta bostäder och vad som ärfritidsboende. Man kanske bor halva året i vardera.Många gånger är det väl bättre för både miljön ochen levande landsbygd att människor bor på ett ställeoch brukar marken där halva året än att det kanskei annat fall inte blir bebott alls.Därmed har vi från naturligtvis inte sagtatt det behöver vara fråga om några jättelikaställen. Men vi vill inte att lagen skall vara så snävatt den som vill köpa en fastighet inte själv skallkunna bestämma ungefär hur stort han vill ha det,om det nu finns tillgång till mark.Jag tror att det passar nutidens människor bättre attfå göra dessa val själva än att ha en bo- ochbrukarplikt. Den dag man inte trivs längre och intehar möjlighet att sälja blir fastigheten kanske intebebodd, och då uppstår samhällskonflikter pågrund av det.Anf. 214 ()replik:Herr talman! Nej, , vihar ingenting emot att man brukar gårdar somfritidsfastigheter i den mån de inte kan brukas pånågot annat sätt. Men vad vi talar om här är jufastighetsbildning. Och vi menar att detta äronödigt för rent fritidsändamål.Jag drar mig till minnes att vi av bostadsutskottetsordförande fick en levande bild avhur illa det kan gå när stockholmare kommer ut iSmåland och köper upp obrukade byagårdarframför näsan på lokala ungdomar som kanskehade kunnat bruka gårdarna. Det finns enligt minuppfattning anledning att litet hålla emot den typenav fritidsfastighetsspekulation.Anf. 215 () replik:Herr talman! Om man hade använt den gård somAgne beskrev halva året, hade man fått enlevande landsbygd åtminstone under den tiden, ochman hade fått en helt annan vård av det stället. Nublev det inte bebott alls, och det kan bli så även imånga andra fall.Jag tycker att vi skall vara öppna för att gemänniskor möjlighet att använda sin fritid och de kan förfoga över så som de själva vill.Anf. 216 ()replik:Herr talman! Jag är ledsen över att behöva säga attIngrid ändå är litet naiv. Vi harju, särskilt runt storstadsområdena, ett väldigtproblem i och med att kapitalstarka människor därköper upp gårdar och på det sättet gör det omöjligtför ungdomar att komma åt gårdar som de skullekunna bruka på ett annat vis än vad som i praktikenär fallet med dessa kapitalstinna uppköpare.Tredje vice talmannen anmälde att IngridHasselström Nyvall anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 217 ():Herr talman! Det betänkande vi nu behandlar äregentligen en tidigare beställning frånbostadsutskottet om en översyn avfastighetsbildningslagen. följde dengången bostadsutskottet, och frågan har behandlatsav lantmäteriverket, remissbehandlats i sedvanligordning och fått en ganska hygglig remissomgång.I betänkandet behandlas frågan omfastighetsbildning för landsbygdens behov.Propositionen är inte något annat än en modifieringoch en modernisering, och syftet är i långa styckenatt åstadkomma en bättre anpassning till dagensbehov. Utskottet godkänner principerna förbildande av större bostadsfastigheter pålandsbygden och ger också vidgade möjligheter förbildande av jordbruks- och skogsbruksfastigheter,vilket här föreslås.Ett antal motioner har aktualiserats från skildapartier. Kraven har i sedvanlig ordning behandlats,och efter noggrant övervägande har samtligamotioner avvisats. Regeringens ursprungligaförslag landar därmed på bord medförtydligade uttalanden på vissa punkter. Jag skallsåledes närmare kommentera de reservationer somhar tagits upp i inläggen här i dag.Folkpartiet och vill i reservation nr 1gemensamt gå ett stycke längre och mer ellermindre helt släppa vissa krav när det gällerlönsamhetsvillkoret som förordas i propositionenför just fastighetsbildning för jord- och skogsbruk.Herr talman! Reservanterna säger visserligen attregeringsförslaget är ett steg i rätt riktning, mensteget är inte tillräckligt långt. Det är självfalletoppositionens strävan att alltid gå längre änregeringsförslaget. Det gör man också, och det harframkommit i debatten. Utskottsmajoritetenmenar att detta förslag är tillräckligt långtgående.Det är ett bra förslag. Vi delar ocksåjordbruksutskottets bedömning i frågan.Jag vill understryka att vi från majoritetens sida intestänger alla dörrar för framtiden. Vi kan tänka ossförändringar och nya ställningstaganden iframtiden. Jag citerar utskottet: ''När effekterna avden nya livsmedelspolitiken får fullt genomslag ochom jordförvärvslagen -- -- -- får en annaninriktning än den nu har, kan det finnas skäl att återöverväga frågan -- -- --''.Herr talman! Jag vill påminna kammarens äradeledamöter, och då inte minst oppositionensföreträdare, att det här finns en skrivning som mankan gå vidare med. Med denna motivering yrkar jagavslag på reservation nr 1.Reservation nr 2 av gäller närmast enfråga om språkbruk. Vare sig vi använder uttrycketregionala eller regionalpolitiska intressen så lär detkvitta. Jag menar att den text som propositionenhär förordar är betydligt starkare än denmiljöpartiet föreslår. Begreppet regionalpolitiskaintressen är och förblir ett vedertaget begrepp somriksdagen bör slå vakt om. Man är imiljöpartiet ganska ensamma om sin tolkning attregionalpolitiska intressen skulle vara någontingskumt. Jag yrkar därmed avslag på reservation nr 2.Förslagen i reservation nr 3 om bo- och brukarpliktskulle innebära en inskränkning av degrundläggande fri- och rättigheterna och striderdärmed med 2 kap. 8 § i regeringsformen. Vibehöver inte orda mer om detta. Jag yrkar därmedavslag även på reservation nr 3.När det gäller och vänsternsyrkande fisket och fiskeodlingar avvisar utskottetvänsterns förslag i denna del. Vi menar att manredan i dag kan ha fisket som en biinkomst ute pålandsbygden och att vi inte behöver utreda fråganvidare.Reservation nr 5 gäller bildande av störrefritidsfastigheter på landsbygden. Där vill manytterligare vidga möjligheterna att på landsbygdenbilda större bostadsfastigheter inte bara förpermanentboende utan även för fritid. Jag vill idetta sammanhang, herr talman, peka på denytterst viktiga nyheten i regeringsförslaget, där detnu klart framhålles att mark för mindredjurhållning, mindre odling och liknande ellerannan viss näringsverksamhet bör kunna tillförasen bostadsfastighet på landsbygden om ändamåletär varaktigt och fastighetsbildningen inte stridermot starka motstående intressen.Herr talman! Detta har varit en följetong och enlisa i denna debatt. Jag tycker att oppositionen nuskulle lugna ner sig och se att man här hartillmötesgått deras tidigare krav. Dessutomunderstryker departementschefen attvaraktighetskravet inte bör överdrivas och attlämplighetsprövningen även bör kunnaske på ett planmässigt sätt.Herr talman! Utskottsmajoriteten menar attförhållandena också kan variera. Självfallet ärtrycket på dessa fastigheter betydligt större inärheten av tätorter än långt uppe iglesbygdsområdena. Här får den lokalabedömningen alltid spela in, och den bör man ta tillvara. Det är också ett av skälen till att vi är relativtkallsinniga till en ytterligare generell utvidgning avarealerna för fritidsboende. Vi vill med andra ordinte säga ja och amen till att vad oppositionen härsäger, utan vi vill skynda litet långsamt. Det är vårtförslag. Jag yrkar därmed avslag på reservation nr5.I reservation nr 6 om skyddszoner är moderaternaensamma i sin klagan. Övriga partier anser attförslaget är bra. Jag behöver inte orda mer omdetta.Så till reservation nr 7 som behandlarlämplighetsprövningen och där är uteoch mer eller mindre cyklar. Självfallet kommer deekologiska och miljömässiga problemen att vägaallt tyngre, och de väger allt tyngre i den nupågående miljöpolitiska debatten. Jag vet att deherrar och damer som bestämmer i kommunernaockså lyssnar till dessa argument. Det är en logiskföljd av den ökade miljödebatten. Jag yrkardärmed avslag på reservation nr 7.Så till båtnadsvillkoret. Det är, herr talman, enskyddsregel för enskilda intressen vidfastighetsreglering. Villkoret är tillämpningsbartendast i en tvångssituation och kan endastgenomföras tvångsvis om lämpligarefastighetsindelning eller ändamålsenligmarkanvändning vinns. Utskottsmajoriteten ansernog att överdriver farhågorna. Detfinns inga dokumenterade skäl för det somreservanterna förespeglar i sin reservation.Ärligt och uppriktigt anser jag att serspöken mitt på ljusa dagen och att reservanternaalldeles ensamma i onödan oförtrutet framhärdarmed sina teoretiska skrupler genom att företräda ensådan linje. Jag yrkar därmed avslag på reservationnr 8.I reservation nr 9 vill ha en annantingens ordning när det gäller nedlagda obrukadejärnvägsvallar. Vad innebär detta, herr talman? Imitt eget hemlän t.ex. där NKLJ har lagtner banan, vilket berör tre kommuner -- ,och . Här skulle man alltså drivanågot slags helig linje och säga att denna mark förall framtid skall vara fridlyst. Detta kan, herrtalman, inte vara vettigt och riktigt.Detta är en fråga som kommunerna skall prövaenligt NRL och PBL, dvs. enligt naturresurslagenoch plan- och byggnadslagen. De skall självfalletbedöma frågan utifrån sina egna ståndpunkter, ochdet finns inga vattentäta skott kommunernaemellan. Man har ett samråd vid kommungränsen:Vad tycker ni att vi skall göra med den delen?