prot · GE0940 · 1990-12-06 00:00:00 — Vi tror att enhög ambition för naturvården förutsättermedverkan av dem som är allra mest direktberörda. När motstående intressen har ansett attdet är bra att man nu fattar vissa kortsiktiga beslutsom vi har föreslagit, t.ex. att domänverket skallupphöra med sin avverkning, men att man i övrigtbör överlämna frågan till den skogspolitiskautredningen, har vi lyssnat till dem och kommitfram till att deras förslag är bra.Anf. 53 ():Fru talman! I debattens avlevererasett blixtrande anförande från . Omnågon liten småskogsägare hade betett sig påsamma sätt mot sin skog som gör motsina kolleger här i kammaren, skulle det ha kunnatliknas vid skövling av fjällskogar.När det kommer till debatter på ort och plats ifjällskogen och i de små byarna med hundratalsmänniskor som har retats upp med missvisandepropaganda, då halas smattrande fananer under snålblåstens gräns. Det kan kallasvingleri. Det går an för att vara karskhär i kammaren. står fast vid sammalinje efter valet som före valet.Anf. 54 ():Fru talman! Om utskottet nu står så fast vid sinståndpunkt är det mycket lätt att rösta påreservation 9, som jag yrkar bifall till, om att maninte skall få avverka i de områden där det verkligenfinns många hotade arter. Om menarallvar med sin skyddsklassning skulle ju det härkunna vara ett sätt att fylla motionmed innehåll. Jag har inte sagt att den är jättebra,utan jag har sagt att metoden med skyddsklasserkan användas om man fyller den med någotinnehåll, men bara om man gör det.Jag tycker att det är jättebra att somenda parti tillsammans med faktisktvågar göra något åt statens skogsbruk. I dettasammanhang kan man ju direkt gå in. Det är ju ingaproblem, eftersom det är fråga om statens egenmark. Vi skall också komma ihåg att det är mycketsent som domänverket över huvud taget har börjatbedriva skogsbruk i de här trakterna. Och det är detsom har gett upphov till hela den här debatten.Det är också bra att själv står fastvid tidigare löften. Men problemet är ju att om manskjuter över allt det här till skogsutredningen utannågra anvisningar, kommer det att ta så attäven om skogsutredningen skulle komma fram tillnågot mycket bra kan det vara alldeles . Vihar också överlämnat vissa mindre delar tillskogsutredningen men sagt att detta måste utredasskyndsamt och då givit anvisningar om inriktningenpå det som utredningen bör komma fram till.Jag skulle vilja fråga hela utskottet varför man intekan ställa sig bakom reservationer.Det var ju så väldigt lätt att ställa sig bakom dessasaker före valet. Det borde ju vara lika lätt i dag.Det är ju bara att trycka på de rättavoteringsknapparna.Anf. 55 HANS ():Fru talman! börjar ta tillbaka vad honhar sagt. Hon menade att hon inte har sagt attmotionen är jättebra. Jag antecknade i alla fall atthon sade att förslag medskyddsklasser är jättebra.I mitt förra inlägg glömde jag att säga följande. ÅsaDomeij frågade om vi skulle ha lättnader i fråga omnuvarande restriktioner. Jag tyckte att jag beskrevBlaikfjällsområdet på ett sådant sätt att där det nufinns restriktioner därför att man har tagit över ettför stort område skall man kunna ta bort det manhar tagit till för mycket.Det sades att vi skulle fylla vår motion medinnehåll. Den är redan fylld med innehåll. Jag villytterligare en gång betona att vi inom skyddsklass 1vill totalförbjuda skogsbruk. Det som står ireservation 9 är en självklarhet.Sedan kan jag kontra med följande fråga: Varförskall vi rösta på reservationer om intemiljöpartiet röstar på våra reservationer, när vårareservationer enligt tydligen är likabra?Anf. 56 ():Fru talman! Jag vet inte om innebörden i det somÅsa sade i sitt senaste inlägg var attmiljöpartiet egentligen kräver att man helt skallupphöra med avverkningarna och sedan utreda.Det är väl i så fall det enda som kan innebära över huvud taget inte avverkar framgent. Jaghar inte uppfattat ställningstagande iutskottet på det sättet. Men jag kanske harmissförstått det hela.Det är mycket möjligt att vårt förslag hade kunnatvara bättre. Vi har bemödat oss frånutgångspunkten att det måste vara möjligt attförena en hög naturvårdsambition med ettskogsbruk. Det måste gå att bygganaturvårdsambitionen på de människorsverksamhet som lever och bor i de här områdena.Då har vi kommit fram till ett förslag som i vissadelar är en kompromiss mellan naturvård ochskogsbruk. Men, som jag och andra har sagttidigare i den här debatten, det här handlar omkonflikter som i konkreta ärenden i praktikenförmodligen alltid kommer att leda till att någotintresse får vika. Det går inte att hitta en lösningsom tillfredsställer alla olika intresseinriktningar ialla konkreta fall. Det tror jag att vi måste inse.Det som talar om när det gällerutrotningshotade arter är viktigt. Men vi kan intebifalla en reservation som så direkt innebär att manalltid skall säga nej till avverkningar när vissa djureller växter är utrotningshotade. I vissa fall kanfaktiskt även människan i dessa områden vara enutrotningshotad art. Och måste man kanskegöra kompromisser som i mesta möjliga måntillgodoser alla intressen.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill påminna omatt hon och jag tillsammans stodbakom en reservation om en moratorielag där viville att allt skogsbruk när det gäller kalavverkningskulle upphöra tills lämpliga föreskrifter förskogsbruket hade kommit fram. går vi inte likalångt . säger vi att ingen avverkning alls fårförekomma i områden där det finns riktigt hotadearter. Jag tycker faktiskt att medsitt senaste inlägg visar en mer negativ syn pånaturvården än de andra partiernas företrädare härhar gjort. Det är ju faktiskt ingen som har gått sålångt som att påstå att det skulle vara ett störreproblem att människan skulle vara merutrotningshotad som art än de arter som finns barai detta området och inte någon annanstans i helavärlden. Det tycker jag är ett mycket konstigtresonemang.Var är det då som vi vill upphöra med avverkningarredan nu? Det gäller på statens mark, tillsföreskrifter har tagits fram, och det gäller där dehär riktigt hotade arterna finns. Vi vill attskogsutredningen skall utreda det problem somgäller med de privata markägarna och att det skallske snabbt, på ungefär , och att dennautredning skall ta fram lämpliga föreskrifter fördetta område.Jag sade att idén med skyddsklasser var bra. Mendet går inte att bara säga skyddsklass 1, 2 och 3 ochinte tala om vad de skall innehålla och hur de skalldefinieras. Därför har jag föreslagit en typ avdefinition som jag tycker att kundeställa sig bakom. Jag undrar nämligen vadskyddsklass 1 är om man inte till skyddsklass 1räknar de områden där det verkligen finns mångahotade arter. Det kan jag över huvud taget intebegripa. Det skulle vara intressant att få ett svar pådet . Om det inte är möjligt att lämnadet nu här i kammaren kanske jag kan få detsenare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § Björnlandets och nationalparkerFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU14 Björnlandes och Djurönationalparker.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Justitieombudsmännens redovisning av sinverksamhet till 1990/m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU16 Justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1990/m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Tilläggsbudget 1Föredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU10 Tilläggsbudget I inomkommunikationsdepartementets område (prop.1990/91:25).Anf. 58 ():Fru talman! I föreliggande ärende begärregeringen att skall bevilja ett anslag påca 7 milj.kr. Det skall användas till att göra vissaundersökningar i samband med byggandet av eneventuell . Som är väl känt för dennakammare anser vi i inte att det skallbyggas en . Vi har inget emot att mangör vissa undersökningar som kan gälla t.ex.färjeförbindelserna eller en järnvägstunnel. Därföryrkar jag bifall till reservationen i betänkandet.Anf. 59 ():Fru talman! har under många årförsökt att arbeta på det sättet att planerna påÖresundsbron skulle stoppas. Det finns flerapartier i som har samma uppfattning,även om vi ännu så länge är i minoritet.Jag skall inte hålla något längre tal för att framföravår uppfattning om , denbilbro som skulle medföra ännu mer bilism ochännu mer biltrafik och ännu mera utsläpp. Men jagskall läsa upp ett intressant citat ur min egen lillaartikelsamling i denna fråga. Artikeln fanns itidningen lördagen den 14 januari 1984.Storstilt lyder rubriken: ''Så går 'supervägen' frånOslo till ''. Så står det :''Planerna som vänder upp och ned på Sverige.Arbetet kan avslöja de topphemliga planernapå ett av de största byggprojekten någonsin imodern tid! ''Det handlar alltså om de västeuropeiskarundabordslobbyisternas planer på ScandinavianLink, inkl. . Där framgår attden enmansutredning som regeringen hadetillsatt -- utredningsmannen är samme LennartJohansson som har varit med i mångaÖresundsbroutredningar -- inte hade enaning om dessa planer. Tvärtom höll han på attfärdigställa -84 en utredning som mynnadeut i ett förslag om att bron inte skulle byggas. Detvar ett orealistiskt och alldeles för dyrt projekt.Det nämns inte särskilt mycket om att det gicktill på det viset. Däremot framgår av de artiklar somtidningen var först med att publicera omScandinavian Link och att tvådepartementssekreterare i var de endaförutom dåvarande kommunikationsministern sommot tystnadslöfte var invigda i dessa topphemligaplaner som tidningen skriver om.Det här visar på bristen på en debatt på riktigt sätt,en mer rättvisare debatt om vilka planer detegentligen handlade om, planer som skulleinnebära att massbilismen skulle öka. Det ger ocksåen liten inblick i hur det har sett ut genom åren.Vad det handlar om nu är ifall regeringen skall fåytterligare pengar att satsa på att utredaÖresundsbrofrågan. Vi har skrivit en motion idenna fråga och menar att det är fullständigtsjälvklart att inga mer pengar skall satsas. Däremotskulle man mycket väl kunna satsa pengar påutredningar som handlar om att mera noga titta påmiljökonsekvenserna av andra projekt som intealstrar ytterligare biltrafik, t.ex. järnvägstunnelsamt utvecklad och moderniserad färjetrafik. Detskulle vi kunna tänka oss, men det är inte detta detgäller här. Därför, fru talman, ber jag att få yrkabifall till reservationen i trafikutskottetsbetänkande TU10.Anf. 60 ():Fru talman! Eftersom de tidigare debattörerna harvarit kortfattade, skall också jag vara det, men dekan inte få stå oemotsagda.Öresundsbron är allra viktigastefråga. Det är också viktigt för tillväxten i attvi har ytterligare ett tillväxtområde utanför axelnStockholm----. Området kringÖresund har resurser att bli femte K-region. Här finns 4,5 miljoner invånare, och detfinns tre universitet. Hade det varit öken, skog ellerberg mellan och , hade vi haften väg där för länge sedan. Jag kan inte se att det ärså märkvärdigt med grundvatten.Riksdagen är väldigt mycket 08-fixerad. Vad somsker i är man på lagom avstånd okunnigtvälmenande om, men ringleder ellerLidingöbron anses landet i övrigt inte ha något attgöra med.Till vill jag säga att all erfarenhet avden typ av brobyggande som det här gäller visar attbroar ofta byggs i tron att de är till för den långvägatrafiken. Men inom sex har de blivit lokalaförbindelselänkar.Apropå broresonemanget: Det är 17 kilometermellan och . Det är också 17kilometer mellan och . Hade det varitnågot listigt med att forsla bilarna på tåg i en tunnel,skulle ni ha krävt att man rivit upp motorvägenmellan och och borrat en tunnel ochforslat bilarna på tåg där.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag skall försöka vara kortfattad. Fråncenterns sida kan vi tänka oss en järnvägstunnel,och i det sammanhanget vill jag ta uppkommunikationerna mellan ochKöpenhamn. Vi vet att antalet bilar kommer attöka. Från miljösynpunkt är det naturligtvis bättreatt ha en bra tågförbindelse, bl.a. lokaltåg. Det ärviktigt också för . Jag delar alltsåuppfattningen att det inte bara får bli ett 08-resonemang. Därfår har vi från sagt att detär viktigt att satsa på en omfattandejärnvägsutbyggnad och även vägutbyggnad i helalandet. Det kommer naturligtvis ocksåMalmöregionen till del.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är typiskt när en moderat uttalarsig i detta sammanhang att hon eller han låtsas somom miljöproblemen över huvud taget inte existerareller nonchalerar och avfärdar demfullständigt.Vad vi har sagt är attkommunikationerna måste utvecklas i hela landet,men det skall vara miljövänliga transporter, som jufinns tillgängliga. Det finns teknik för bådesnabbare, bekvämare och miljövänligaretransporter. Ändå talar som om detbara är en tillväxt när det gäller bilism som kanräknas i en region. Så är alltså inte fallet.Här har man inte brytt sig om att på etttillnärmelsevis sakligt och rejält sätt utreda fråganom en järnvägstunnel. Man har från början bestämtsig, vilket jag försökte åskådliggöra i mitt förrainlägg, att det är en bro vi skall ha. Det är inte bararundabordsindustrialister som krävt detta som ettled i projektet utan också andraintressenter. Det är sådana intressenter som i likhetmed fullständigt struntar i omutstläppen från bilismen ökar och miljön förstörs.Den del av landet som det här handlar om tål intemer av farliga utsläpp. Det vore bra om viåtminstone fick det erkännandet av moderaternaoch om de talade om hur problemen skall lösas.Anf. 63 () replik:Fru talman! Om det i en fråga finns flera intressenoch intressenter är det faktiskt klokt att väga demmot varandra och inte bara se på frågan från enenda utgångspunkt, som kommunisterna envisasmed att göra.Beträffande miljöfrågan skall jag säga att jag intetycker att det här projektet är det angelägnastemiljöprojektet, men det är ett bra miljöprojektdärför att utsläppen från bron, med dekatalysatorrenade bilar som vi då kommer att ha,kommer att minskas till hälften av vad nuvarandefärjor släpper ut. Då skall man veta att det intefinns någon teknik tillgänglig för att rena utsläppenfrån färjorna till , om det inte är enelfärja med sladd bakom. Dessutom får dessa sin elfrån någon annanstans.När det gäller vattengenomströmningen kommerdet att bli en minskning . En korrigeringkan lätt göras genom muddring. Det behövs en broför att vi skall få en bred förbindelse som lätt kananpassas till nya och miljövänligare trafiktekniskalösningar -- detta i stället för ett litet hålunder vattnet.Anf. 64 () replik:Fru talman! Kort och gott vill jag bara uppmanaBertil att litet mera noggrant -- eller kanskeför första gången -- ta del av de utlåtanden ochundersökningar som finns och som handlar ommiljön.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag försäkrar, , att jagredan har gjort det. Dessutom vill jag påpeka att vii exempelvis har lyckats minska svavelhalteni luften till en tredjedel av vad som gällde 1970.Vidare har kvävehalten halverats, och förnärvarande är det av svavelhalten iluften i som är egenproducerad.Anf. 66 ():Fru talman! I fråga om tilläggsbudgeten är knappt7 miljoner avsedda för utredningar ochförberedelser beträffande en . Menjag vill då framhålla att en lång rad motioner harväckts här i , som ännu inte harbehandlats och som handlar om justÖresundsförbindelserna. Den spontana reaktionenhos oss i var naturligtvis att pengar inteborde anslås i en viss riktning innan harfattat beslut om Öresundsförbindelserna.Riksdagen har alltså ännu inte fattat beslut omhuruvida det skall vara en bro, en tunnel, enfärjeförbindelse eller någonting annat.Vi väckte en motion, naturligtvis, för att den härfrågan skulle bli uppmärksammad. Denna motionhar utmynnat i en reservation, vilken jag yrkarbifall till.Ur miljösynpunkt är det uppenbarligen på detsättet att en bilbro skulle medföra mycket storaproblem, i synnerhet om man vill hålla nerekoldioxidutsläppen. En motorvägsbro av denstorlek som det här handlar om skulle sväljanärmare 70 000 fordon framemot mitteneller slutet av 90-talet. Det innebär enorma utsläpp.De siffror som återfinns i en del tidigare kalkyler ärbetydligt lägre. Men om man hör sig för hosvägverket och frågar vilken bedömning som därgörs, får man till svar att det rör sig om höga siffror.Vidare påpekar vi i vår reservation attströmningsförhållandena i är oerhörtviktiga för hela miljö. En del här ikammaren har kanske följt debatten om bron överStora Bält, som man är på god väg att bygga. I detsammanhanget har det visat sig att tidigare gjordaberäkningar har ifrågasatts av expertis. Antagligenkommer den här bron att påverka mer än vad mantänkt sig.Det är bara att muddra, kan man kanske säga. Menproblemet är att bottenslammet iÖresundsregionen, tyvärr, är förorenat avmiljögifter. En muddring skulle innebära attmiljögifterna rördes upp och spreds i vattnet. Detskulle, naturligtvis, bli en hel del miljöproblem.Det finns alltså mycket starka skäl för att vi måsteklara kommunikationerna mellan ochKöpenhamn på något annat sätt än just genom enbilbro. Kommunikationerna kan genom enväl utbyggd färjetrafik, som kan renas till 90 %enligt egna uppgifter. Självfallet ären borrad järnvägstunnel också en variant, om mannu vill satsa på en sådan.Anf. 67 ():Fru talman! Den del av trafikutskottetsbetänkande nr10 som debatteras gäller ettmindre anslag som har begärts för vissutredningsverksamhet i samband med dediskussioner som förekommer om byggandet av enfast förbindelse över . Den frågan hardiskuterats ur många synvinklar och från mångahåll. Ett av de argument som har framförts mot ettbrobygge har gällt just miljöfrågorna. En vital del iden debatten har varit just frågor omvattengenomströmning och andramiljökonsekvenser. När man nu redogör för dessasaker och säger att man vill ytterligare undersökakonsekvenserna av ett brobygge bl.a. när det gällervattengenomströmning, har utskottsmajoritetenansett att detta är just vad som har efterlysts ochvad som behövs innan beslut fattas i frågan. Någotbeslut om förbindelserna över har alltsåännu inte fattats. Vi tycker nog att det är bättre attförst utreda för att sedan få ett förslag i den enaeller den andra riktningen. Alltså: först utreda ochta reda på konsekvenser och därefter ta ställning isakfrågan.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 68 ():Fru talman! Utreda först och besluta sedan --javisst! Frågan om Öresundsförbindelserna har juutretts mycket noggrant i ett stort antal omgångar.Men vad det handlar om när det gäller de härpengarna är direkta förhandlingar med danskarnaför att det skall bli möjligt att snabbt få till stånd ettbrobygge innan har fattat beslut om attdet skall vara en bro.Mot den bakgrunden måste jag fråga BirgerRosqvist: Är det verkligen lämpligt att gå in idirekta förhandlingar med danskarna innanriksdagen har fattat beslut i frågan?Anf. 69 ():Fru talman! Jag måste säga att jag anser det varahelt självklart att man innan beslut fattas -- och detkan då gälla såväl små som stora frågor --måste vetavad det är man egentligen beslutar och vilkakonsekvenser fattade beslut får. tillmötesgårman ju krav från de många människor som vill haolika analyser av miljöpåverkan -- inte minst gällerdet vattengenomströmningen. Det handlar alltsåom ett förslag från regeringen, som innebär att detskall finnas möjligheter att genomföra önskadeutredningar. I det läget finner jag inte att det finnsskäl att gå emot ett sådant här förslag, för dethandlar ju om just det som har efterfrågats. Det ärdetta önskemål som man tillmötesgår i de härförhandlingarna och i de utredningar som görs.Jag upprepar att jag tycker att det inte finns någonanledning att gå emot ett förslag av den härkaraktären. Jag måste också säga att jag har svårtatt förstå inställning i denna fråga.Alltså: först en utredning och fakta på bordet,därefter beslut -- åt vilket håll det sedan går får vise den dag som beslut fattas.Anf. 70 ():Fru talman! Vår invändning mot att dessa pengaranslås är att man direkt siktar på ett byggande av enbro. Det finns alltså en direkt koppling till ettbrobygge.Allmänna utredningar beträffande miljöeffekteroch olika förslag finns redan. Och ganska bestämde ju nisocialdemokrater er för en bro. Då måste ni haansett att frågan var tillräckligt utredd. BirgerRosqvist är alltså inte konsekvent här när han sägeratt detta behöver utredas ännu mera. Nej, de härpengarna är direkt avsedda till att få i gång ettbrobygge så fort som möjligt och för att mer ellermindre ställa inför faktum -- och dettainnan har fattat beslut om vilken typ avförbindelse som vi skall satsa på.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkanden JoU13, och JoU14,betänkande KU16 samttrafikutskottets betänkande betänkande JoU13Mom. 1 (överlämnande av delar av propositionentill skogspolitiska kommittén)HemställanUtskottets hemställan -- som ställdes mothemställan i reservation 1 av --bifölls med acklamation.MotiveringUtskottets motivering -- som ställdes mot den ireservation 2 av anfördamotiveringen -- godkändes med acklamation.Mom. 2 (avslag på propositionen m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 12för yrkande 1 i motion Jo1 av motionerna Jo2 av och och Jo6 av . 13 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 2 i övrigtUtskottets hemställan bifölls.Mom. 5 (avgränsande områden, m.m.)Först biträddes utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till yrkande1 i motion Jo4 av m.fl. med 28 röstermot 19 för reservation 5 av ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 4 av m.fl. med 59 röster mot 46 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall till yrkande 1 i motion Jo4 av . 190 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 56 för reservation 4 av m.fl. 57 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (skogsbruksplaner)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 7 (fördjupad verksamhetsplanering)Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 19för reservation 8 av . 18ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (restriktioner för domänverket)Först biträddes reservation 10 av 26 röster mot 18 för reservation 11 avMarianne . 250 ledamöter avstod frånatt rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 250röster mot 18 för reservation 10 av AnnikaÅhnberg. 24 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (ersättningsmark)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot138 för reservation 13 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Mom. 18 (särskilda anpassningsvillkor m.m.)Utskottes hemställan bifölls med 226 röster mot 28för yrkandena 2 och 9 i motion Jo4 av . 40 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 25 (stärkande av miljövårdsenheterna)Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 56för reservation 20 av ochMarianne . 7 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 26 (regionalpolitiska åtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 28för reservation 21 av och . 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 28 (överförande av mark från domänverkettill naturvårdsfonden)Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 80för reservation 23 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan biföllsJordbruksutskottets betänkande JoU14Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU16Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU10Mom. 1 (utredningar)Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 72för reservationen av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.9 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 6 december1990/91:114 av () tillcivilministern om folk- och bostadsräkningen:Sverige har just genomfört FoB-90. Det har skettunder livlig debatt i massmedia med inlägg frånmånga olika individer med olika utgångspunkteroch olika kunskaper. Det mest uppmärksammadeinlägget gjordes, enligt min uppfattning, av JanEwers.