prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Det är bra, , att viär överens om att det måste vara en stor offentligsektor som är det tunga i den här frågan, vare sigdet är kommun, landsting eller staten. Det ärmycket bra. Vi kan inte lösa det på annat sätt.Sedan nämner en rad olikaåtgärder som jag inte har något emot. Det finnsfaktiskt med i arbetsmarknadsutskottets utlåtande.Men att bara tala om att släppa loss personalen ärtill intet förpliktigande. Det är mer konkreta sakersom behövs här. Har man regeringsansvaret måsteman konkret göra detta. Det är klart att det ärviktigt att man decentraliserar och ser över allaanställningsvillkor osv.Jag har erfarenhet av när ni har ansvaret i Uppsalaläns landsting. All den kritik som här förs framemot oss den kan också föras fram emot er när nihar ansvaret i läns landsting. Det är inteproblemfritt att vara arbetsgivare, och det börkanske uppmärksammas.Det är bra, , att vi inte har polemiki de långsiktiga frågorna. Jag tror att det ärnödvändigt att man är överens där. Det är storasatsningar som krävs där. När man talar omsystemfel kan man dock ha väldigt olikauppfattning. Vi socialdemokrater är självfalletberedda att ompröva alla saker som inte är bra.När det gäller arbetsskadeförsäkringen är det inteså enkelt som man framställer det här. Kostnadernaför sjukdelen är 350 milj.kr., men totalt kostararbetsskadeförsäkringen 9 miljarder, och det ärlivräntan som kommer till. Den kommer vi inteifrån. Om ni vill avskaffa den så avskaffar ni denäldsta av alla socialförsäkringar. Därför skall maninte gå ut och säga att det bara är systemfel.Man kan kanske kritisera att våra ekonomer, somofta bara kan den privata sektorn, aldrig har ägnatsig åt dessa frågor. Då får vi svårigheter sedan. Dåär det ganska enkelt att komma och säga att detbara är systemfel. Det är klart att vi måste rätta del av dessa saker, och det är vi beredda att göra,men det är inte så lätt som det framställs här. Dettakommer att vara en av de stora prövningarna under90-talet. Så allvarlig är den här frågan, herr talman.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Beslut om fortsatt ärendebehandling den 28novemberKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum onsdagen den 28november.20 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:51 Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m.1990/91:Sf1 av m.fl. (c)1990/91:Sf2 av m.fl. (v)1990/91:Sf3 av m.fl. (mp)1990/91:Sf4 av m.fl. (m)1990/91:Sf5 av och ()1990/91:Sf6 av m.fl. (fp)1990/91:Sf7 av ()1990/91:Sf8 av och ()med anledning av skr. 1990/91:15 Redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen1990/91:K15 av ()med anledning av skr. 1990/91:50 Åtgärder för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av deoffentliga utgifterna1990/91:Fi14 av och (m, fp)1990/91:Fi15 av m.fl. (c)1990/91:Fi16 av m.fl. (v)1990/91:Fi17 av m.fl. (mp)1990/91:Fi18 av m.fl. (mp)1990/91:Fi19 av m.fl. (mp)1990/91:Fi20 av m.fl. (mp)1990/91:Fi21 av m.fl. (s)1990/91:Fi22 av m.fl. (s)1990/91:Fi23 av ()1990/91:Fi24 av m.fl. (m)1990/91:Fi25 av m.fl. (s)1990/91:Fi26 av och ()1990/91:Fi27 av ()1990/91:Fi28 av ()1990/91:Fi29 av m.fl. (mp)1990/91:Fi30 av m.fl. (mp)1990/91:Fi31 av s m.fl. (mp)med anledning av förs. 1990/91:10 Riksdagensförvaltningskontors förslag om anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1990/911990/91:K16 av ()med anledning av redog. 1990/91:1Justitieombudsmännes ämbetsberättelse1990/91:K17 av Hans Leghammar m.fl. (mp)25 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 november1990/91:100 av () till statsrådetBengt om stöd till familjer med små svårtskadade barn:Under har tusentalshandikappade barn vuxit upp på vårdhem i Sverige.Insikten om att handikappade barn, inte minst,behöver nära och kärleksfulla relationer för attutvecklas och må bra, har slagit igenom.I den nya omsorgslagen som trädde i kraft ,kom detta kunnande till uttryck genom attbarnvårdhemmen mönstrades ut som boendeform.Lagens intentioner har förverkligats och växernästan alla handikappade barn upp i sin familj. Ombarnen inte kan bo hemma hos sina föräldrar skalli första hand ett familjehem, tidigare benämntfosterhem, erbjudas.Lagen föreskriver att ytterligare en boendeformskall finnas -- elevhem -- som anses vara en lämpligboendeform för i första hand litet äldre ungdomarmed förståndshandikapp. Detta har på vissa håll ilandet tolkats så att inga barn i förskoleåldern börerbjudas plats på elevhem. Det finns emellertid enliten grupp barn med mycket svåra flerhandikappoch stort sjukvård/omvårdnadsbehov somhärigenom har kommit i kläm. Vissa barn har pågrund av att alternativ saknats tvingats leva underlång tid på sjukhus. Familjerna har fått lita till enrad mer eller mindre tillfälliga lösningar:stödfamilj, korttidsvård, sjukhusvistelse för att geföräldrarna avlastning m.m. Dessa ''skicka runt-lösningar'' drabbar både barnet och familjernahårt. För föräldrarna är situationen mycketpressande och har i vissa fall lett till långasjukskrivningar och skilsmässor.Socialstyrelsen har gjort en omfattande inventeringav dessa barns situation i hela landet, likaså harStockholms landsting redovisat behoven för dennagrupp barn i olika undersökningar. När nu behovenär kända är problemen ändå många. Planeringenhar på vissa håll i landet allvarligt försenats. Detsamarbete mellan t.ex. landstingenssjukvård/omsorgsvård och kommunernassocialtjänst som är nödvändigt för att tillgodosekravet på hög medicinsk kompetens och att barnskall växa upp under hemliknande förhållanden äribland svårt att åstadkomma. Till detta kommer attkostnaderna för att bygga den typ av hem för barnsom här åsyftas snabbt har stigit i höjden. IStockholm har t.ex. en sådan enhet medkvalificerade medicinska, omvårdande ochhabiliterande resurser beräknats kosta minst 15miljoner i investeringskostnader, därtill kommer ca1 miljon per plats/år i driftskostnader. Därutöverbehövs en rad olika insatser för att underlättasituationen för dessa familjer.Med hänvisning till det anförda frågar jagsocialministern:1. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för attförtydliga omsorgslagen vad gäller dessa barn?2. Vad avser statsrådet att göra för att stödjade barn och familjer som lever i denna svårasituation?3. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så attde landsting och kommuner, som inte harnågra möjligheter till ökade intäkter genomskattehöjning, skall kunna satsa på kostsamma mennödvändiga nya investeringar för denna eftersattagrupp?1990/91:101 av () tillindustriministern om metanolproduktion:Förbättrad rening av bensin- och dieseldrivnafordon räcker inte för att klara alla de miljöproblemsom dessa bränslen ger upphov till.Särskilt gäller det tillförseln av koldioxid tillatmosfären som i sin tur leder till en ökadkoldioxidhalt och tilltagande drivhuseffekt.Drivhuseffekten leder till omfattande globalaklimatförändringar som enligt de flesta forskare påområdet kommer att ge upphov till minskadeskördar, dränkning av lågt liggande tättbefolkadeområden och stora miljöförändringar som verkarutarmande på stora delar av världens naturmiljöer.Av dessa skäl har också tidigare beslutatatt koldioxidutsläppen inte skall öka. Enligt mångaforskare behöver nettotillförseln av koldioxid istället minska med ca 85 %.I står trafiken för cirka en tredjedel avkoldioxidutsläppen som härrör från fossilabränslen. uppvisar trafikutvecklingenlångsiktigt en ökning. Den ökade integrationen avländerna i förväntas leda till ytterligaretrafikökningar.Biobränslen är realistiska alternativEnligt Transportforskningens projekt kan införande avbiobränslen som drivmedel i motorfordon,kombinerat med en välutvecklad reningsteknikradikalt minska utsläppen av luftföroreningar pårelativt kort sikt. Biobränslen har bl.a. denfördelen att den koldioxid som uppkommer vidförbränningen motsvarar den koldioxid som byggsin råvaran genom fotosyntesens försorg. Omförbränningen av biobränslen motsvaras av tillväxtav energigrödor så uppkommer inget nettotillskottav koldioxid till atmosfären.Biobränslen har fördelen att vara en flödandeenergikälla som, rätt utnyttjad och producerad,aldrig tar slut. Fossila bränslen, däremot, tar slutförr eller . Biobränslen kan med fördelproduceras inom landet i jord- och skogsbruk.Fossila bränslen måste däremot importeras.Produktion av biobränslen är också relativtarbetsintensivt och ger arbetstillfällen såväl iskogsbygder som i industrin. I ett läge med vikandekonjunktur är detta naturligtvis mycket intressant,inte minst ur regionalpolitisk synpunkt.Enligt bilindustrin och oberoende källor somtransportforskningsberedningen finns det i principredan motorer och fordon framtagna som går på enrad olika biobränslen. Även reningsteknikenrapporters var långt framme.Produktionen av biobränslen behövsVad som däremot inte är lika utvecklat är självaproduktionen av bränslet. Dels är det en fråga omvilket eller vilka biobränslen som man bör satsa på istörre skala. Dels är det fråga om att utveckla självaproduktionstekniken för de olika biobränslena.I dag kan vi urskilja tre näraliggande alternativbland biobränslena: etanol, metanol och biogas. här interpellationen vill jag koncentreradiskussionen till metanol.Utveckla metanol som bränsleMetanol är liksom etanol en flytande alkohol.Metanol (eller träsprit som det också heter) kanmed fördel tillverkas från vedråvara.Metanoltillverkningen sker i processindustri, ochhär behövs vissa utvecklingsinsatser ifullskaleprojekt för att bränslet skall kunna bli ettreellt alternativ i stor skala.Byggande av en metanolfabrik har diskuterats iolika sammanhang, bl.a. i samband medfolkomröstning om kärnkraftens framtid. Då varSöderhamn en tänkbar lokaliseringsort. Detta varnu , och har egentligen ingethänt. Utbyggnaden av kärnkraften och de lågaoljepriset har effektivt motverkatutvecklingen om biobränslena. De löften somregeringspartiet då gav om biobränslesatsningar,däribland metanol, har visat sig tämligenvärdelösa.I dag är dock situationen en annan. Oljan har återblivit dyrare, kärnkraftsavvecklingen närmar sigoch miljösituationen har stadigt förvärrats. Det ärdärför hög tid att åter aktualisera frågan omuppförandet av en metanolfabrik.Lokalisera till LjungaverkArbetslösheten i ökar på ettmycket oroväckande sätt. I flera fall rör det sig omnedläggningar av processindustri. Sålunda läggsKemaNords kemiska fabriker i Ljungaverksuccessivt ner. Det har medfört en djupgående krisför och kommun.Detta sker som behoven av att utvecklaproduktionen av de inhemska biobränslen snabbtökar. En lokalisering av ett fullskaleprojekt förmetanoltillverkning till skulle kunnavända utvecklingen i denna krisdrabbade del avVästernorrland till det positiva. Fördelarna med enlokalisering av en metanolfabrik till ärmånga, bl.a.:-- I finns en väl utveckladkompetens att bedriva processindustri ocharbetskraft torde finnas tillgänglig.-- ligger praktiskt taget mitt i Sverigeoch mitt i skogslandet. Råvaran tillmetanoltillverkningen finns i överflöd i området.-- Kommunikationerna till är goda.Där finns en modern eldriven järnväg och där gåren .-- Närheten till , som ju är ett centrumför svensk skogsindustri och som har en snabbtväxande högskola, skapar goda möjligheter till ettfruktsamt utvecklingsarbete.-- Utveckling av alternativ industriproduktion ijust är viktig med hänsyn till denhöga koncentrationen av energiintensiv industri ilänet.Med anledning av detta vill jag ställa följandefrågor till industriministern:Kan regeringen tänka sig att arbeta för ettfullskaleprojekt för metanoltillverkning?--Är regeringen beredd att medverka till att enmetanolfabrik lokaliseras till ?--Vilka andra åtgärder är regeringen beredd attvidta för att stimulera introduktionen och tillväxtenav miljövänliga biobränslen som drivmedel förmotorfordon? Vilken roll är man beredd att gemetanol i detta sammanhang?1990/91:102 av () tillarbetsmarknadsministern om arbete förarbetshandikappade:Den höga efterfrågan på arbetskraft under senaredelen av medverkade till ett starkt ökatallmänt intresse för att skapa arbetsmöjligheter förde utsatta grupperna på arbetsmarknaden. Dettagällde inte minst arbetshandikappade ochförtidspensionärer.Folkpartiet har arbetat för attriksdagen kraftfullt skall verka för att dearbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden stärks. Vi har föreslagit att medelskall kunna överföras från socialförsäkringssektorntill arbetsmarknadssektorn. På det sättet skullebl.a. förtidspensionerade kunna beredas arbetemed lönebidrag och inom Samhall.Vi har också föreslagit att skall ökaantalet platser inom Samhall.Så småningom har också regeringen insett att vårakrav vad gäller de förtidspensionerade varberättigade både ur samhällsekonomisk ochindividuell synvinkel.Riksdagen beslutade om insatser förförtidspensionärer. Dessa skall kunna erhållalönebidrag, vilket tidigare inte var möjligt för densom beviljats förtidspension. senast itilläggsbudget har regeringen föreslagit att dennamöjlighet också skall omfatta dem som uppbärsjukbidrag.Men vi efterlyser också mer aktiva åtgärder för somhar en svag förankring i arbetslivet, dearbeshandikappade.Vi ser runt omkring oss hur framför allt varslen omuppsägningar ökar. Om dessa varsel träder i kraftkommer vi att inom en ganska snar framtid habetydligt större arbetslöshet än vad vi vant oss vidunder den allra senaste tiden.Vi vet att när konjunkturen försämras är det främstde svaga på arbetsmarknaden som drabbas. Förarbetshandikappade som står utanförarbetsmarknaden blir det ännu svårare att ta sig in.För att kunna värna om jobben för dearbetshandikappade krävs kraftfulla insatser.Därför ser vi med oro på minskningen avarbetshandikappade som är anställda såväl inomSamhall som med lönebidrag.I nuvarande situation med ökade allmännasvårigheter på arbetsmarknaden är det särskiltviktigt att värna om de arbetstillfällen förarbetshandikappade som kan erbjuda. Detär väsentligt att kapacitet utnyttjas fulltut.Med har statsmakterna skapat ettinstrument för att bereda arbete förarbetshandikappade där behoven finns. För en delkan en kortare tids arbete inom vara ensnabb väg ut eller tillbaka i arbetslivet. För andrakan arbetet inom vara ett mer långsiktigtalternativ till en förtidspension.Från sida krävde vi att den ramsom reglerar antalet arbetstillfällen förarbetshandikappade inom skulle öka med550 platser. Riksdagsmajoriteten beslutade dockatt ramen skulle ligga kvar på oförändrad nivå. Irealiteten innebär det att antalet arbetstillfälleninom kommer att minska.Om sjukfrånvaron bland de anställda minskar,vilket den gjort , måste antaletanställda minska. Enligt uppgift från harman på grund av detta och på grund av enomdisposition av timramen varit tvingade att införaanställningsstopp under hösten.Med tanke på den negativa utvecklingen påarbetsmarknaden är det ytterst angeläget attantalet arbetstillfällen för arbetshandikappadeinom i vart fall kan bibehållas påoförändrad nivå. Jag anser att det är självklart attSamhall tillåts öka volymen arbetstimmar då enstörre närvaro är förklaringen till ökningen avantalet arbetade timmar.Det måste anses ingå som en väsentlig del iSamhalls rehabiliterande verksamhet att verka fören minskning av sjukfrånvaron.Jag vill med anledning av detta frågaarbetsmarknadsministern:Är arbetsmarknadsministern beredd att verka föratt de arbetshandikappade inte skall drabbas närderas egen sjukfrånvaro minskar?Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern attvidtaga under den närmaste framtiden för att säkrade arbetshandikappades möjligheter till ett egetarbete?Är arbetsmarknadsministern beredd att vidtasådana åtgärder att kommersiella ochorganisatoriska förmåga att beredaarbetshandikappade arbete kan utnyttjas fullt ut?22 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 november1990/91:215 av () tilljordbruksministern om stödet till landskapsvård:Riksdagen har beslutat om ett nyttlandskapsvårdsstöd för att rädda särskilt värdefullaodlingslandskap. Beloppet utgör under budgetåret1990/91 100 milj.kr. Enligt uppgift kan upp till enfemtedel av stödet komma att tas i anspråk föradministrationen av stödet.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidtaga föratt de av anvisade medlen -- i sin helhet --skall komma den praktiska landskapsvården tilldel?1990/91:216 av () till statsrådetBengt om familjerådgivningen:Riksdagen har understrukit attfamiljerådgivningens framtid måste tryggas. Sakenhar utretts , men regeringen vidtar ingaåtgärder. Från många landsting inlöper nuunderrättelser om att familjerådgivningen sitterlöst i det pågående budgetarbetet.Med anledning härav vill jag fråga statsrådetLindqvist:När avser regeringen att vidta de åtgärder för atttrygga familjerådgivningen som harefterlyst?1990/91:217 av () tilljustitieministern om delegationsreglerna inomdomstolarna:Riksdagens ombudsmäns ämbetsberättelseredogör (s. 24 ff) för fyra ärenden rörandeexpediering av beslut om rättspsykiatriskundersökning. Särskilt ett av fallen tydliggör att detfinns behov av att se över vilka effekter påtjänstemannaansvaret delegationsreglerna inomdomstolsväsendet kan tänkas få. Av dennaanledning har chefsJO , i anslutning tillärendets behandling hos ombudsmän,hemställt att regeringen skall till övervägande taupp frågan om meddelande av föreskrifter somnärmare reglerar ansvarsförhållandena idelegationssituationer. Några tilläggsdirektiv omdetta har inte utfärdats till den sittandedomstolsutredningen (Ju 1989:06).Avser justitieministern att vidta några åtgärder ianledning av JOs hemställan?1990/91:218 av () till statsrådetBengt om villkoren för handikappadebarn och ungdomar:Under RBUs, och deltogsamtliga riksdagspartier med sina partiledare ellernärmaste medarbetare. Där fanns en bredsamstämmighet mellan alla partiföreträdare omnödvändigheten och viljan att förbättra villkorenför handikappade barn och ungdomar. Eftersvenskt initiativ till och deltagande i deninternationella barnkonferensen i FN, undrar nuhandikapprörelsen vad detta innebär för Sverigesdel? RBU är villiga att ställa upp med informationnär regeringen kallar samtliga partier till enöverläggning om dessa frågor. (Se tidskriftenRörelse nr 6/1990).Med anledning av detta vill jag fråga BengtLindqvist:Tänker regeringen ha partiöverläggningar för atttillmötesgå de krav och önskemål som framfördespå och som samtliga partieruttalade sig för att stödja?1990/91:219 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om kurdiska flyktingar:I augusti 1988 kom ca 40 000 kurder från tillTurkiet på flykt undan regimensbombningar med kemisk gas. De flesta av dessaflyktingar är ännu kvar ikoncentrationsliknande läger i turkiska Kurdistan.Svenska delegationer har vid minst två tillfällenvarit vid lägren för att undersöka om det blandflyktingarna finns de som har anknytning tillSverige genom släktskap med kurder här. I augusti1989 kom en familj bestående av 20 personer ochmed släktingar i på eget initiativ tillTrelleborg. Familjen kom direkt från flyktinglägreti via till . Av gruppenavvisades 18 personer vid svenskagränsen, däribland ett minderårigt barn till de tvåsom fick stanna för att få sin sak prövad.Invandrarverket avslog deras asylansökan ochavvisningen skall ske till Irak.Min fråga till invandrarministern är:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförhindra att dessa 20 kurdiska flyktingar avvisastill sitt hemland under nuvarande förhållanden?1990/91:220 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetstillfällen iHallstahammarregionen:Hallstahammars kommun har förlorat många arbetstillfällen. Kommunenminskade sin befolkning mellan åren 1980 och 1989med ca 9 %.På nytt har kommun drabbats avvarsel och uppsägningar.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidtaga föratt lindra effekterna av lågkonjunkturen och för attskapa nya arbetstillfällen i regionen?1990/91:221 av () tillfinansministern om statliga lån till kommuner:Riksdagen beslöt på regeringens förslag attbevilja och kommuner etttioårigt lån -- 900 miljoner resp. 600 miljoner --räntefritt de tre första åren.Många kommuner -- framför allt små kommuner --har stora ekonomiska problem, som i hög gradskulle motivera motsvarande lånemöjligheter. Ettexempel på en sådan kommun är iJämtlands län, som är en typisk glesbygdskommunmed mycket besvärliga ekonomiska förhållandenoch en befolkningsstruktur, som medför högakommunala kostnader i jämförelse med mångaandra kommuner.Ragunda kommun har i skrivelse till regeringenhemställt om ett lån på 16 milj.kr. medmotsvarande villkor, som gäller lånen till Malmöoch . Regeringen har avvisat Ragundakommuns hemställan utan motivering.Jag finner det synnerligen anmärkningsvärt attregeringen vägrar stödja små ekonomiskt svagakommuner i glesbygden, när man visat sådangenerositet mot två av våra storstadskommuner.Jag vill därför fråga finansministern:Är och kommuner de endakommuner som regeringen vill stödja genomgenerösa lån?1990/91:222 av () tillmiljöministern om naturvårdsverket:Regeringen har beslutat om enenmansutredning av naturvårdsverket.Utredningen skall belysa naturvårdsverketsframtida uppgifter och organisation och verkets rolli det samlade miljöarbetet.Eftersom utretts påämbetsmannaplanet två gånger, vill jag ställaföljande fråga:Borde inte myndighetsorganisationen påmiljöområdet ges en parlamentarisk översyn somsätter in roll i en helhet, för ettnytt och dynamiskt miljöarbete?1990/91:223 av () tillmiljöministern om återföringen av bensinångor:Återföring av bensinångor vid bensinstationer harlänge varit en aktuell fråga. Trots att detta innebärminskade utsläpp av flyktiga organiska ämnen tillluften, en bättre arbetsmiljö och är ekonomisktlönsamt för bensinbolagen, går genomförandetmycket långsamt i kommunerna.Vad är statsrådet beredd att göra för att skynda pååterföringen av bensinångor?1990/91:224 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om homosexuella flyktingar:Människor som flyr till för att de förföljtspå grund av sin homosexuella läggning har tidigaregaranterats visst skydd i genom paragrafenom humanitära skäl. Regeringen har inte velatinkludera förföljelse på grund av sexuelltillhörighet i lagens flyktingdefinition,huvudsakligen med hänvisning till den paragrafen.Sedan det s.k. ''13 decemberbeslutet'' har dockparagrafen om humanitära skäl tagits ur bruk påobestämd tid. Genom beslut som tagits avinvandrarverket framgår atthomosexuella flyktingar inte heller anses ha något''särskild starkt skyddsbehov''.Jag vill därför fråga invandrarministern hur honavser garantera skydd för de asylsökande som hotasav förföljelse inkl. fängelsestraff och tortyr ihemlandet på grund av sin homosexuella läggning.1990/91:225 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden iNorrbottens län:Arbetsmarknadssituationen i Norrbottenförsämras nu snabbt. AMS spår att arbetslöshetenkommer att öka till för riksgenomsnittetom . Om den prognosen slår inskulle arbetslösheten i vårt nordligaste län närmasig . Eftersom all erfarenhet pekar på attarbetslösheten i alltid ligger näradubbelt så högt som riksgenomsnittet.Bara i kommun drabbas nu sysselsättningenhårt. Genom strukturförändringar inom , profiler och SJs Notviksverkstadm.m. avser företagen att minska sysselsättningenmed totalt nära 700 arbetstillfällen. Det innebärstora sysselsättningsproblem på en begränsadarbetsmarknad.Mot denna bakgrund vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande fråga:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för atttrygga sysselsättningen i kommun ochNorrbottens län?23 § Kammaren åtskildes kl. 19.59.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.13 § anf. 33 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.59 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf.76 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 18 § anf. 102 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.