prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:34Onsdagen den 28 novemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 november.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:55 till kulturutskottetMotionerna1990/91:Sf12--Sf19 till socialförsäkringsutskottet1990/91:U5 till utrikesutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU17Socialutskottets betänkanden1990/91:SoU6--betänkanden1990/91:UbU1 och betänkanden1990/91:NU2 och NU84 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 21 novemberFöretogs till avgörande arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /91:AU7 (beträffande debatten idetta ärende, se prot. )betänkande AU7Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att finansutskottetsbetänkanden FiU3 och FiU4,betänkanden KU9 ochKU14, skatteutskottets betänkanden SkU2 ochSkU4, lagutskottets betänkanden LU11 och LU12,utrikesutskottets betänkanden UU6 och UU12samt kulturutskottets betänkanden KrU4 ochKrU6 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § Höjning av kvot i Internationellavalutafonden, m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU3 Höjning av kvot iInternationella valutafonden, m.m. (prop.1990/91:9).Anf. 1 ():Herr talman! Innan beslutar om en såbetydande kvothöjning i Internationellavalutafonden som det nu är fråga om borde försttydligt ha gjorts klart vad fonden avser att göra meddenna höjning. Dessutom borde det ha förts enprincipiell diskussion om vad IMFs hittillsvarandeverksamhet inneburit och vad detkommer att innebära för såväl gamla som nyaskulddrabbade länder.Jag skulle vilja resa frågan om ordet ''utlåning'' ärrätt ord när man beskriver den verksamhet somIMF medverkat till under 70- och 80-talen.En hel del av de totala lån som IMF och andramedverkat till -- bortåt en tredjedel -- har gått tillräntor och amorteringar av gamla lån, alltså inte tillinvesteringar.Genom den omfattande korruptionen i tredjevärlden och i det internationella banksystemet, harytterligare en stor del, t.ex. via falska fakturor,hamnat på privatpersoners konton i och påandra håll.Det torde vara en del av förklaringen till attpersoner som Shahen av , , , m.fl. skapat sigförmögenheter utomlands.Dessutom har en del av lånen getts till projekt, somom de legat i vårt land, skulle ha lett till åtal ellersparken för ansvariga banktjänstemän. Det ärprojekt som helt enkelt inte visat sig fungera ochinte ger någon avkastning.Det kan t.ex var ett lån till ett kärnkraftverk sombyggs, men sedan inte kan användas på grund av attdet placerats mitt i ett jordbävningsdrabbatområde. Det kan vara bevattningsanläggningarsom är felplanerade och inte fungerar osv.Vidare har en del av lånen gått till renlyxkonsumtion hos den inhemska överklassen, somfortsätter att exploatera sina fattiga landsmän.Andra delar av lånen har gått till överdådigalyxhotell, autostrador och överdrivnaflygplatsanläggningar. Slutligen menar jag också atten del av lånen gått till den omfattandevapeninköpen i tredje världen.I stället för långivning borde man kanske kallaverksamheten för finansiella transaktioner i syfteatt berika de redan besuttna.Till verklig investering har bara en liten del av lånengått. Det skulle inte förvåna mig om den del avlånen som gällt nyttiga investeringar är mindre änen femtedel av den totala låneskulden. Trots dettvingas nu människor i tredje världen vara med ochbetala tillbaka dessa lån till sista öret.Höjda räntor, dollarkursens uppgång och detfaktum att man fått låna till skuldtjänsten har imånga fall lett till att skulden har växt av sig självlångt över den ursprungliga skulden, trots att manbetalat tillbaka mer än denna ursprungliga skuld.Mexico är ett exempel på detta.Men IMF står på sig och skall ha full betalning,annars riskerar dessa länder att tappa sin rösträtt ifonden.Det är inte att undra på att kritiken mot IMF ochVärldsbanken har växt kraftigt , inteminst inom non-governmental organizations och nuäven inom FN. kom ju också vårt eget SIDAmed en mycket kritisk rapport.FNs kommission för , ECA, kom 1989 meden rapport som var förödande för IMFs s.k.strukturanpassningsprogram i . ECA visadeatt de länder som inte drabbats av dessastrukturanpassningsprogram klarat sig bättre! Desom drabbats av strukturprogrammen hade ennegativ tillväxt medan de med svaga eller ingaprogram faktiskt hade en tillväxt.Självklart är det så att om man stramar åt sjuk- ochhälsovård, utbildning, livsmedelsförsörjning,bostäder osv., sjunker förr eller senareproduktionen på grund av att folk blir apatiska. Ärdet dessutom så att själva produktionsbasen ärsmal, tekniken dålig, miljön förstörd, människornasplittrade, infrastrukturen i övrigt svag, umedantbildade människor har flyttat utomlands,korruption och byråkrati frodas, ärförutsättningarna dåliga att lånen skall bli annat änen obetalbar skuldbörda.Det är alltså fundamentala brister i kunskapen omde verkliga villkoren för utlåning som gjort att såmycket gått snett. Den teori som bankenstjänstemän med fundamentalistisk lidelse förlitatsig på är det nyliberala monetaristiska tänkandet.Människornas behov av utveckling för att kunnafungera i ett ekonomiskt system har man glömt av.Det är också därför SIDA säger i sin rapport attkraven på IMFs godkännande av u-ländernasanpassningsprogram som villkor för skuldskrivningbör bortfalla. Vidare säger man att IMFs roll böromprövas. Man pekar på en möjlighet: fondenborde upphöra med långivning tilllåginkomstländerna, och borde lösaut bankens fordringar på IDA-villkor.SIDA säger vidare att det finns goda skäl för att heltenkelt skriva av alla utestående IMF-krediter tilllåginkomstländerna. Det är lätt att finna liknandekällor som riktar skarp kritik mot IMF.Frågan är om nu inte hotar att ramla ini samma skuldfälla som och i praktikenställas under samma förmyndarskap med sammakonflikter som följd. skulder är redanca . Man måste ställa frågan omockså skall börja låna till skuldtjänsten.Vi får hoppas att lånen inte används till vapen. Detär inte heller troligt. Men hur mycket kommer attgå till kapitalflykt och lyxkonsumtion hos en nyöverklass? Därom vet vi litet.Vi i vårt parti föreslår inte något utträde urInternationella valutafonden, men menar att vårtland i nuvarande läge, tills det klarnat hur IMFspolitik blir, borde söka alternativa vägar förlånepolitik till och tredje världen.En rad personligheter, och stater harpresenterat alternativa utvecklingsstrategier. Försådana nya strategier bör enligt vår meningsöka samarbete med de nordiska staterna ochEFTA. Alternativa utvecklingsstrategier måsteutgå från att basen är människans behov avutveckling i en sund miljö och inte kapitalets behovav tillväxt.Den fundamentalistiska monetarismen måsteöverges. Om människan ges chansen att utvecklasoch miljöproblemen kan hanteras, kommer ocksåden ekonomiska utveckling.Därmed yrkar jag bifall till reservation 1.Anf. 2 ():Herr talman! Våra miljöproblem är jugränsöverskridande, och vi vet att många länderhar fantastiskt stora problem med sina miljöfrågor.Vi tycker därför att det är mycket viktigt, när nuSverige vill förstärka sin andel i IMF, att vi ställerekologiska krav. Vi har i vår motion sagt att manskall ge denna förstärkning under förutsättning attdenna kan användas på ett ekologiskt ansvarsfulltsätt och även att IMFs en stadgar ändras på ettsådant sätt att de ekologiska frågorna lyfts framsom ett av huvudskälen till att använda dessakvoter.Man skall även, i samband med att man anslårpengar, göra ekologiska konsekvensanalyser. Vivet ju fuller väl hur det står till i många länder ochmed vilken fart som miljön förstörs. I samma taktsom miljön förstörs, förstörs även degrundläggande livsbetingelserna för de människorsom skulle kunna använda de här pengarna. Vitycker därför att det är synnerligen beklagligt attutskottsmajoriteten på intet sätt har velat beaktaatt man faktiskt skulle kunna ställa ekologiska kravpå den här verksamheten.Detta är i och för sig ganska sensationellt medtanke på att vi hade envalkampanj med ett stort antal miljöpartier somdeltog i debatten. Det visar sig sedan när detkommer till kritan att detta är litet påmålat. Gångpå gång struntar man i alla sina olika stoltainternationella paroller när det gäller miljöansvarosv. finns det ju ändå ett exempel där manfaktiskt skulle kunna föreskriva förutsättningar förvissa medels användning, men inte heller då ställerman upp. Man säger att dessa pengar är avkortfristig karaktär.Man bollar väldigt mycket med vackra ord. Mantalar om kortfristighet, och hade vi enproposition som talade om ekonomin på medellångsikt. Jag trodde i min enfald att det väl var på tioår, men döm om min förvåning när jag fick höra attmedellång sikt var två till . Man måste försökaatt stabilisera sitt ordval, så att vi verkligen vet vadman menar med kort sikt, medellång sikt och långsikt. Kort sikt är för mig möjligen ett till ,medellång sikt borde åtminstone vara ochlång sikt långt bortom . Det skulle faktiskt gelitet stabilitet åt den ekonomisk-politiska debatteni dag om man försökte fastlägga någon sortsrimlighetsgräns för de olika siktigheterna.Jag beklagar att utskottsmajoriteten inte harkunnat följa en ekologiskt rimlig linje även i dettafall. Jag är icke förvånad. Jag yrkar bifall tillreservation nr 2.Anf. 3 ():Herr talman! Huvuduppgiften för Internationellavalutafonden är att bistå de medlemsländer somtemporärt hamnar i betalningsbalansproblem.Men, och det är viktigt, det skall inte bara varakonstgjord andning, utan principen är att landet ifråga med hjälp av Internationella valutafondenslån skall kunna motverka en kris och lättare kunnagenomföra nödvändiga ekonomiska anpassningar,detta för att få en långsiktig och hållbar tillväxt.Detta har varit problemet. Dessa pengarkastades, litet slarvigt uttryckt, efter dessa ländernär det fanns långivare som hade gott om dem. Deanvändes dock inte på det här sättet för att få enlångsiktig och hållbar ekonomisk tillväxt. Däravkommer de problem som berör.För att Valutafonden skall kunna göra de härinsatserna behövs det pengar. Detta tillgodosesgenom fondens ordinarie resurser, dvs.medlemsländernas insatser. behövs det merpengar för att klara detta, och därför stöderutskottets majoritet regeringens förslag att vi skalldelta i den höjning som planeras. Efterfrågan pådetta finansiella stöd har blivit större under senareår, och många tecken tyder på att det blir så ocksåde närmaste åren.Valutafonden och dess långivning betyder mycketför att komma till rätta med de internationellaskuldproblemen som förvisso är mycket stora.Ibland är de kanske t.o.m. avgörande. För mångamedlemsländer har de av fonden stöddaanpassningsprogrammen varit en förutsättning föratt få låna eller få hjälp på annat sätt medskuldreglering från andra kreditgivare. Av de härskälen är det viktigt att Valutafondens permanentaresurser, dvs. insatskapitalet, är så stora att fondenäven i fortsättningen kan spela en, kanske inteavgörande men dock viktig roll.Enligt stadgarna är Valutafondens långivning, CarlFrick, i första hand avsedd att hjälpa länder medakuta betalningsbalansproblem. Därför anser inteutskottsmajoriteten att det är lämpligt med den typav krav som för fram som enförutsättning för att stödja kvothöjningen.I övrigt har hållit detta anförande i varjedebatt -- det spelar ingen roll om det ärValutafonden, ,kompletteringspropositionen eller budgeten somdebatteras. håller med vissa utvikningarsamma anförande varje gång. Detta har vi jutidigare diskuterat och bemött varandra om. Det ärlitet onödigt att köra samma visa en gång till, medall respekt för och hans ihärdighet, somjag utifrån andra utgångspunkter kan förstå.Bengt skyllde med stor emfas näst intillvärldens undergång, alla olyckor som finns, alltmissbruk och alla misstag som har gjorts påInternationella valutafonden. Det är väl möjligenatt ta i. Argumentationen skulle kanske bli litet mertrovärdig om det fanns mer balans i den. BengtHurtig sade också att det nu finns risk för attÖsteuropa ramlar in, jag tror att det är ettordagrannt citat, i samma problem. Det behöverinte alls göra. Om inte länder som viåtminstone tidigare kallade vill ha stödfrån Valutafonden, kommer inte Valutafonden attkasta några pengar efter dem, för att på nyttanvända detta slarviga uttryck. Man kanske inteskall skära så väldigt tjocka skivor, eftersomtrovärdigheten kanske minskar då. Jag gissar det ivarje fall.I propositionen begär regeringen också riksdagensbemyndigande för att få stödja en ändring avValutafondens stadgar. Det finns nu bara tvåsanktionsåtgärder mot länder som inte sköter sinaåtaganden. Det har dess värre blivit så att det finnsett mindre antal länder, åtta--tio stycken, som intevarit beredda att samarbeta med fonden.Jag har sagt att de pengar som fonden kananvända i huvudsak är insatskapitalet. För någramånader sedan hade 7--av detta insatskapitalinte betalats tillbaka som överenskommits. De tvåsanktionsmöjligheter som jag talade om är delsatt avstänga det aktuella landet från att användafondens allmänna resurser -- en förhållandevis mildåtgärd --, dels att uppmana ett land att lämnaorganisationen. Som mellanåtgärd föreslås nu attett land som , kanske , intesköter sina åtaganden och dessutom vägrardiskutera alternativa lösningar med IMF, tillfälligtskall kunna avstängas från att rösta. Det står frånsvensk sida fullständigt klart att detta inte är någoteftersträvansvärt mål. För oss är det självklart skall försöka diskutera alternativa lösningar.Men om de länder som lånat pengar och lovatbetala tillbaka dem, för att fonden skall kunnaanvända dem till att stödja andra länder, vägrar attöver huvud taget diskutera detta, behöver mankanske en åtgärd till. Här får man en mellanåtgärdoch behöver inte ta till storsläggan direkt.Utskottets majoritet tycker att detta är en rimligmellanåtgärd och tillstyrker således detta förslag.Herr talman! Det är måhända på sin plats medytterligare några synpunkter för att direktkommentera några av reservationerna. Centernanser, kort sammanfattat, att vi bör eftersträva enbreddning av kompetensen hos våra representanteri Valutafonden, och agerande iValutafonden bör dessutom vägledas, somuttrycker det, av våra biståndspolitiska mål.Sveriges representant i Valutafonden ärriksbankschefen, och de nordiska länderna har engemensam företrädare i fondens direktion. Dessapersoner får löpande instruktioner från de nordiskaländerna resp. från , och vår gemensammarepresentant kan därför framträda som nordisktalesman. I vår beredning deltar inte barariksbanken utan också finans- ochutrikesdepartementen, och det blir därför en breddpå de instruktioner som vår gemensammarepresentant får. Vi tycker faktiskt att det inte finnsnågot skäl att klaga på kompetensen hos våraföreträdare.När det gäller de biståndspolitiska målen påstår jagfaktiskt att Valutafondens agerande inte står i stridmed dessa mål men att fonden, just som en följd avsina speciella uppgifter, i vissa stycken måste taandra hänsyn än rent biståndspolitiska. Ett skäl tilldetta är exempelvis att man behöver ha en säkerhetför att pengarna skall komma tillbaka så att man påså sätt skall kunna ge stöd till andra länder. Det ärju de andra länderna som blir lidande om intepengarna går runt i systemet.Jag vill , för att fördela gracerna, vända migtill . anar -- ellerkanske t.o.m. påstår -- att IMF står i begrepp attstödja och därmed, outtalat, kanskebryta mot FN-sanktionerna. tog i sittanförande inte upp detta, men det finns ju enreservation i frågan.Låt mig säga rakt på sak: åsikter i dennafråga är väl kända, och de ligger fast. harinte fått några lån , och fonden haringa fordringar på . Det är heller inteaktuellt att lämna några lån.Herr talman! Jag har, i vissa stycken kanske litetrapsodiskt, berört de viktigaste frågorna i det härbetänkandet. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet och därmed, som ennaturlig följd, avslag på samtliga reservationer.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tror att lider avvissa minnesfel; jag har inte hållit detta anförandetidigare i kammaren. Däremot kan jag gå med påatt jag har haft anföranden av liknande innebörd,dock ej med samma ordalydelse.Det är intressant att höra vad säger -- man kan gott ta fasta på vadmotståndarna säger. säger att dethär inte är fråga om konstgjord andning, utan attdet skall vara medel för en långsiktig och hållbartillväxt. Ja, det låter alldeles utmärkt, och det är juegentigen det vi säger i vår motion och i vårreservation till betänkandet. Om man skall kunnaha en hållbar tillväxt, måste man faktiskt se till attde ekologiska grundförutsättningarna finns kvar,eftersom detta annars är fullständigt uteslutet. Pånågot sätt kan man tycka att socialdemokraterna nuhar börjat förstå litet grand vad det i grunden ärfråga om. Då borde ju egentligen också utskottetshemställan i betänkandet ha sett litet annorlundaut, med tanke på det som faktisktsade här i kammaren.Jag hoppas att jag får tillfälle att återkomma tilldetta -- inte med samma anförande, men kanskemed ett anförande med samma innebörd -- och attvi då kanske kan stå på samma sida, så att vi kan fåett beslut som faktiskt långsiktigt går i rätt riktningoch inte tvärtom.Anf. 5 ():Herr talman! När det gäller sägerutskottet att någon förändring av lånen inte är attvänta. Man föredrar däremot att inte kommenteradet faktum att iWashington kommit över en rapport om att maninom IMF diskuterar en omprövning av dessa lån. Ijuni sammanträffade också en IMF-delegation medSydafrikas finansminister och centralbankschef.Dessa möten har starkt kritiserats av . Utskottet föredrar attinte kommentera eller dementera de uppgifterna.Den salva som SIDA riktade motVärldsbanken föranleddes av att man upplever attverksamheten hos IMF och inte ärförenlig med de långsiktiga målen för vårt bistånd.Arne Kjörnsberg sade också att jag skjuter övermålet och skär för tjocka skivor. Vi kanske skalllyssna på en av de tjänstemän som inte har stått utmed att jobba på , nämligen MichaelIrwin, en britt som hoppade av . Han säger:''Förutom över misslyckandet med att hjälpa deutfattiga människorna i världen är jag också mycketoroad över bankens överdimensionerade byråkrati,slösaktighet, dåliga administration över lag ochobefogade arrogans.'' Han har under många årarbetat inom såväl IMF som FNs barnfond, Unicef.Det har också kommit en bok av DavidsonBudhoo, som har varit medlem av bankens stab ochkommer från . Han säger att det förtjänstemännen i banken handlar om första klassensresor och att ''nattklubbar ingår när vi jobbar för attruinera infödingarna i , och på andrahåll''. Flera flotta förmåner är vanliga. De anställdavid och Internationella valutafondeni får för ensubventionerad lunch som annars skulle kosta 30dollar.Den här typen av kritik går alltså att plocka framfrån folk som står verksamheten mycket nära. Jagtycker inte, herr talman, att jag har skurit alltförtjocka skivor.Anf. 6 ():Herr talman! gav här sken av attallt var närmast perfekt när det gällerValutafondens hantering, långivning, osv. tillutvecklingsländerna och att det egentligen intefanns några som helst motiv för att skulleöka sin aktivitet för att verka för mer avlångsiktighet i långivningen och mera beakta vilkabiståndsvillkor vi vill ställa upp. Utan att därförrikta kritik mot dem som representerar oss ifonden -- det har vi inte någon anledning till -- villvi från ändå påpeka att ingenting är så braatt det inte kan bli bättre. Vi menar att det finns ettstort behov av att vi från sida driver dessafrågor, att vi också bygger under med bättrekompetens och att vi, med de möjligheter vi har,verkligen aktivt arbetar i enlighet med desynpunkter som för fram i reservation nr 4.För att göra en markering av att vi ändå fäster storvikt vid detta, yrkar jag också bifall till reservationnr 4.Anf. 7 ():Herr talman! När jag sade att höllsamma anförande som tidigare, trodde jag attcitationstecknen kring samma liksom hördes. Detvar naturligtvis innehållet i anförandet jag menadeoch inte ordalydelsen. Jag menade inte att CarlFrick ur någon pärm uppe på rummet skulle ha slititfram exakt samma anförande som han höll förragången. Jag ville bara säga att i alla frågor är av samma typ, ochdet blir därför, i alla fall , litet meningslöst attdiskutera, eftersom vi kan alla argument, både bak-och framlänges.Det sammanträffande som direktionen i IMF hademed bl.a. finansministern i var, BengtHurtig, av mycket vanlig karaktär. Fondensdirektion har ett sådant sammanträffandemed alla fondens medlemsländer, så man skall inteöverdriva betydelsen av det.Sveriges linje står i varje fall fast. Vi tillämpar ochföljer FN-sanktionerna mot Sydafrika.Om alla de exempel på slösaktighet, arrogans, dyraluncher, förstaklassresor med flyg -- Concordekanske, vad vet jag -- och en överdimensioneradadministration som nämner ärriktiga, finns det självfallet all anledning att göranågonting åt det. Vi borde väl alla kunna varaöverens om att man inte skall ha en administrationför dess egen skull. Detta gäller inte bara IMF utanäven på andra, kanske mer närliggande, håll. Mendet får vi tillfälle att diskutera i andra sammanhang.Naturligtvis är allting inte världsbäst -- IvarFranzén. Det finns säkert skäl att göra förändringar.Men med förlov sagt: hade faktisktmissuppfattat propositionen. Ni hade kommit litetsnett från början, men jag berörde inte det tidigare.Jag vill faktiskt påstå att den verksamhet som IMFbedriver när man arbetar med andra saker än direktbistånd inte strider mot våra biståndspolitiska mål.Anf. 8 ():Herr talman! Det är kanske inte möjligt att här ikammaren reda ut vem som missförstår och vemsom förstår fullt ut. Jag vill nog hävda att vi icentern mycket väl har begripit vad detta innebär.Vi kanske t.o.m. har tittat litet bakom kulisserna,och det har i någon mån satt sin prägel på våraställningstaganden. Det tror jag är välbetänkt närman skall verka för de långsiktigt hållbara besluten.Anf. 9 ():Herr talman! Eftersom bjuder upp tilldans skall jag ställa upp. Jag tycker nästan att detär litet genant både för och för mig att talaom att man i har skrivit en motion, där manmenar att länderna om de inte kan betala det nyainsatskapitalet kommer att avstängas frånrösträtten. Man har uppfattat propositionen på detsättet, men det är inte alls vad det handlar om. Jagtog tidigare inte upp detta utan lät det glida förbi.Men eftersom nu tar upp frågan tillätjag mig att något i marginalen säga att centernkanske har missuppfattat detta. Men det kommerfler tillfällen, och vi kanske då kan ordna upp dethela.Anf. 10 ():Herr talman! Detta är inte någon missuppfattningfrån vår sida, . Det vi har uttryckti vår motion är att ett borttagande av rösträtt intefår ske på den grunden att länderna inte harmöjlighet att betala, och detta är ett mycket viktigtförtydligande. Det är den synpunkten som vi harframfört, och sedan har man mycket riktigt gjortden tolkningen att en sådan risk inte föreligger. Detvar alltså ett mycket viktigt förtydligande som blevföljden av vår motion. Det råder inget tvivel om,, att det förelåg en risk för enannan tolkning. Vi hoppas nu att utskottet har gjorten gardering som håller.Anf. 11 ():Herr talman! De orättvisa röstförhållandena ärredan ett av de stora problemen med IMF. I-länderna, av jordens befolkning, har60,av rösterna. , som har 83,5 %av jordens befolkning, har av rösterna.Kommer nu att berövas sin rösträttkommer denna snedbalans att förvärras.Denna rösträtt används i många fall på ett sätt somjag anser uppenbart strider mot vår svenskabiståndspolitik. Ett exempel på detta är Vietnam.USA använder banken för sin utrikespolitik och gårinte med på krav från och andra länder atthjälpa att klara upp sina mellanhavandenmed IMF. T.o.m. bankens tjänstemän har ansett attVietnam har uppfyllt de villkor som IMF har ställtoch att man därför borde få möjlighet att reglera sinskuld. Men detta har , som har en starkställning tillsammans med industriländerna, vägratatt gå med på.