prot · GE0913 · 1990-10-23 00:00:00 — Detta är en belastning försvensk idrott, och jag anser att det är väsentligt attsamhället tar sitt ansvar för att utjämna den.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Meddelande om svar på interpellationerna1990/91:5 och 20Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Med hänvisning tillriksdagsordningen vill jag meddela attinterpellationerna nr 5 av om momsenoch kollektivtrafiken och nr 20 av ommomsbefrielse för kollektivtrafik ej kan besvarasinom den föreskrivna tiden på grund av ansträngdarbetssituation. Jag har kommit överens med CarlFrick och om att besvara derasinterpellationer i ett sammanhang den 16november.18 § AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera frågestunden till kl. 18.00.19 § Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.20 § Svar på fråga 1990/91:68 om svensktunnplåtstillverkningAnf. 75 Industriminister ():Herr talman! har frågat migvilka regionalpolitiska medel regeringen tänkeranvända för att säkerställa en svensktunnplåtstillverkning.Frågan har ställts mot bakgrund av pågåendeutredningsarbete inom , , ominvestering i en galvaniseringslinje för tunnplåt.Det är styrelsen i som har ansvaret förbolagets investeringar. är såvälproduktionsmässigt som marknadsmässigt välförankrat i , varför jag utgår från att enlokalisering i är grundalternativ i detpågående beredningsarbetet inom bolaget.Frågan om regionalpolitiskt stöd för en sådaninvestering har över huvud taget inte aktualiserats.Jag vill emellertid nämna att fattatbeslut om nya riktlinjer för regionalpolitiken.Dessa innebär att , där SSABstunnplåtstillverkning är lokaliserad, inte ärinplacerat i stödområde.Regionalpolitiskt stöd kansåledes normalt inte utgå på denna ort.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret. Jag bor i en kommun som råkar ha två storaföretag som hamnar på den europeiska marknaden.För inte så länge sedan var det Kvarnsvedenspappersbruk och Stora som gjorde köp där. NärSSAB nu skall starta en galvaniseringslinje sökerman sig utomlands. Det är detta som är problemet.Intressenterna i den här frågan, de arbetande, ärmycket oroliga. Var skall detta statliga företag tavägen?Som jag ser det har regeringens och riksdagensnäringspolitik otydliga mål -- eller rättare, dettydliga målet är marknaden. Då kan det väl tyckasvara ganska bra om industriministern gav i alla fallen liten signal till ägarna om att grundalternativet idet här fallet är . Men när man tar del av alltsom sägs från SSABs sida och deras planering, serman att det är EG, och då särskilt länderna i norradelen av EG-området, som är huvudalternativet.Det är den signal man ger till regionen, de anställdaoch facket.Jag frågade vilka regionalpolitiska medelregeringen kan använda, kanske utan att direktutnyttja det regionalpolitiska stödet. Det är denfrågan som en hel region ställer sig. Man har kunnat hjälpa , ochandra. Kalla det för näringspolitiskt stöd,skattepolitiskt stöd eller vad som helst, menregeringen måste i varje fall agera för att skapagynnsamma förutsättningar att behålla enståltillverkning i och framför allt enförädling.Med en ökad förädlingsgrad blir konkurrenskraftenstörre och företagen stannar kvar, det har varitfackföreningsrörelsens och arbetarrörelsensuppfattning i hela . ser vi till vår fasa attdet nästan är tvärtom. Ju mer man förädlar, destomer skall man ut på den europeiska marknaden.Det gör mig orolig.Anf. 77 Industriminister ():Herr talman! Det är viktigt att vi får investeringari , inte minst i basindustrin. Den viktigasteförutsättningen för detta är att det finns enkonkurrenssituation där vi står emot konkurrensenfrån andra länder. Vi har haftproblem med en kostnadsutveckling som varitmycket snabbare i än den i våra viktigastekonkurrentländer både i och påkontinenten.Den politik regeringen för inriktas på att försökakomma till rätta med detta grundläggande problemi vår ekonomi som också leder till risk för attinvesteringar hamnar utomlands. Här behövs detmedverkan inte bara från sida. I vintrasinträffade den situationen att inte villeställa sig bakom de ekonomisk-politiska åtgärdersom syftade till att skapa den bättrekonkurrenskraften. Här behövs också insatser frånarbetsmarknadens parter och över huvud taget frånprissättarna inom den svenska industrin ochnäringslivet för att vi skall kunna få en kostnads-och prisutveckling som gör att vår industri får engod konkurrenskraft. Det är det absolut viktigastevi kan göra.De regionalpolitiska medlen skall användas där vihar de största problemen. Det är inte i städerna iMellansverige utan det är i de inre delarna avNorrland och i vissa andra delar av vårt land.Anf. 78 ():Herr talman! Denna region kan drabbas myckethårt om den sista nu kända länken iförädlingskedjan inom stålindustrin bryts av. Detkan bli en katastrof framöver för stålindustrin iregionen.Det som gör mig litet förvånad är attindustriministern i sitt svar använderkostnadskrisen som argument och ger på sätt ochvis ett erkännande till att bolaget tar oerhörtkortsiktiga hänsyn. Man borde ta hänsyn på litetlängre sikt.Om jag inte missminner mig talades det ofta inomLO när industriministern var verksam där om ettsvenskt uthålligt kapital som kunde ta ansvar. Nukan tydligen inte ens det svenska kapitalet med53 % statligt ägande ta ett mer långsiktigt ansvarför kostnadsläget. Det gör mig mycket förvånad attnäringspolitiska beslut fattas på den grunden.Detta kan bli förödande. Får man inte dengalvaniseringslinjen till blir frågan vadnästa investeringsled inom svensk stålindustri blir.Då kan den investering som redan gjorts medskattebetalarnas pengar vara ödelagd.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:115 om industriellasatsningar i BlekingeAnf. 79 Industriminister ():Herr talman! har frågat migvilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta så att denav beslutade satsningen i ger500 nya arbeten.Saab-Scania informerade mig omatt varken eller förnärvarande anser det möjligt att etablera en nyproduktionsanläggning i enligt det avtalmed staten som träffades omflygplansprojektet 2000. Saab-Scaniauppger den vikande marknadsutvecklingen somorsak till att beslutet uppskjuts.I enlighet med avtalet mellan staten och avser jag att ta upp överläggningar medföretaget om den uppkomna situationen. Jagkommer också att överlägga medlänsstyrelsen i och med Karlskronakommun.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.22 § Meddelande om svar på interpellationerna1990/91:11 och 28Anf. 80 Industriminister ():Herr talman! Jag vill meddela att jag inte inom denföreskrivna tiden kommer att kunna besvaraMartin interpellation om sysselsättnings-och befolkningsproblem i län.Anledningen är att är förhindrad attta emot svaret vid det planerade tillfället. Jag harkommit överens med om attinterpellationen skall besvaras fredagen den 9november.Jag vill dessutom meddela att jag inte inom denföreskrivna tiden kommer att kunna besvaraLennart Brunanders interpellation omtextilindustrins överlevnad. Anledningen är attLennart Brunander är förhindrad att ta emot svaretvid det planerade tillfället. Jag har kommit överensmed om att interpellationenskall besvaras fredagen den 9 november.23 § AjourneringPå förslag av tredje vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill , då socialminister anlända till kammaren för att lämna de påföredragningslistan närmast upptagna frågesvaren.24 § Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.15.25 § Svar på fråga 1990/91:75 om ettrabattsystem för p-pillerAnf. 81 Socialminister ():Herr talman! har frågat om jag kantänka mig att införa ett rabattsystem för p-piller.Frågan ställs mot bakgrund av att tonårsaborternafortsätter att öka. framhåller attdet på ungdomsmottagningen i bedrivits enförsöksverksamhet med subventionerade p-piller, och att antalet aborter där minskade med 30 %.Inledningsvis får jag erinra att p-piller omfattas avreglerna för prisnedsättningen på läkemedel, vilketinnebär att den enskildes kostnad för 90 dagarsförbrukning uppgår till högst , dvs. förordar en rabattering av p-piller som innebär att kostnaden . skall gällaför ett helt års förbrukning.I sitt framlagda abortförebyggandeprogram tar upp frågan om ennedgång i användningen av p-piller påverkarantalet legala aborter. har utifrånvissa antaganden och tillgänglig statistik gjort enkalkyl som visar att en omfattande nedgång i p-pilleranvändningen skulle kunna förklara en inteobetydlig del av abortökningen under senare år.Socialstyrelsen gör dock den bedömningen att detkrävs betydligt mera ingående analyser för attnågra säkra slutsatser skall kunna dras. Eftersomdet inte finns några undersökningar om hur mycketpriset kan påverka användandet av p-piller itonårsgruppen föreslås i programmet att en allmänstudie om ungdomars känslighet för prissättningenav olika varor, däribland olika preventivmedel,skall genomföras.I rapporten framhålls också att det finns andra sättatt minska tonårsaborterna. En ökad satsning pårådgivning och det allmänna omhändertagandet avdenna grupp i abortförebyggande syfte är dekanske viktigaste åtgärderna.Jag delar bedömning att deabortförebyggande insatserna just nu är de mestangelägna och att frågan om att eventuellt utökarabatteringen av p-piller för ungdomar behöverutredas ytterligare. Om den föreslagnaundersökningen visar att ungdomar är mycketkänsliga för priset på p-piller är jag således bereddatt diskutera en ändring av rabatteringsreglerna fördenna grupp.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Den här undersökningen i har ju inte pågåttså . Men det som var intressant med den vardels att man inte gjorde någon annan förändring änatt rabattera p-pillren, dels att man nu kan se attunder fanns det en ökning i allaandra kommuner i länet, i , ,och . Det är alltså bara i ,där den här försöksverksamheten bedrevs, somman kan se en minskning.Det är ett faktum att andra preventivmedel är gratisnär ungdomar går till ungdomsmottagningen. Detär bara p-pillren som kostar pengar. Påungdomsmottagningen i vill man nu fåfortsätta den här försöksverksamheten under ett årtill. De säger också att underlaget är för litet för attdra några långtgående slutsatser. Jag hoppas att defår fortsätta med sin undersökning och jag är gladöver socialministerns svar att hon kan tänka sig attgå med på en rabattering av p-piller om det visar sigatt ungdomar är känsliga för priset.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1990/91:80 om aidsAnf. 83 Socialminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka initiativ jag är beredd att ta medanledning av presenterade uppgifteravseende nya aidsfall, som utvisar att antaletheterosexuellt nysmittade dominerar . menar att det är allvarligt att ansvarigamyndigheter inte informerar om att det i huvudsakär fråga om människor från s.k. högriskområdenoch om svenskar som smittats på utlandsresan.Ett viktigt led i bekämpningen av epidemisk smittai är rapporteringen av inträffade fall avanmälningspliktiga sjukdomar till statensbakteriologiska laboratorium (SBL) enligtsmittskyddslagen. Infektion av HIV -- som kan ledatill aids -- är en samhällsfarlig sjukdom som äranmälningspliktig. Enligt SBLs redovisninguppgick det totala antalet kliniskt anmälda HIV-positiva personer t.o.m. till2 575. Av dessa var 1 962 svenskar och 613 avutländsk härkomst. Av de 518 personer somtroligen smittats heterosexuellt kom 270 personerfrån områden i världen som är särskilt hårtdrabbade av HIV-epidemin. Många utländskamedborgare testar sig emellertid i och resersedan ut ur landet igen, vilket förrycker statistikeni viss mån.Socialstyrelsen ger ut en hel delinformationsmaterial. Bl.a. har styrelsen itidskriften redovisat hurman genom information och utbildningsinsatserförsöker förebygga HIV-smitta bland invandrareoch flyktingar i . Styrelsen bedrivertillsammans med statens invandrarverk enomfattande utbildningsverksamhet påflyktingförläggningarna bl.a. om HIV/aids ochandra sexuellt överförbara sjukdomar. I somrasgenomförde aidsdelegationen tillsammans medsocialstyrelsen, och en stor satsningpå information till turister inom och utom Sverige.Omkring hälften av de svenska medborgare somsmittats heterosexuellt av HIV anser att det måsteha skett under utlandsresa. Det är självfalletmycket viktigt att informera om riskerna vidoförsiktighet i fråga om sexuella kontakterutomlands men också om smittrisken inom Sverige.Jag anser att det bästa medlet mot spridningen avHIV-smittan är en korrekt och saklig informationom den risk som HIV/aids utgör och hur manskyddar sig. Sådan ges bl.a. genom deinformationsaktiviteter som bedrivs iaidsdelegationens regi. Något fördöljande avsanningen om varifrån den ökande HIV-infektionen kommer sker inte.En annan sak är att informationen naturligtvis börutformas så att den inte skall kunna ge näring åtinvandrarfientlighet. Det finns människor medriskbeteende och det finns områden i världen medhög frekvens av HIV/aids. Men några etniskariskgrupper finns inte. Invandrare och flyktingarutgör inte någon speciell riskgrupp för spridning avHIV till svenskar, även om det bland dem likavälsom bland den övriga befolkningen finnsmänniskor med riskbeteende.Jag har gett klarsignal till en ny allmäninformationskampanj den 5 november1990--i aidsdelegationens regi. särskild kampanjtidning kommer frågan om denheterosexuella smittspridningen utomlands ochHIV-situationen bland flyktingar och asylsökandeatt tas upp till diskussion.Anf. 84 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret somvar omfångsrikt och upplysande. Jag har ett parytterligare frågor som jag vill ställa till statsrådet.På s. 2 i svaret står det att tidskriften juni har redovisat hur man med informationoch utbildningsinsatser försöker förebygga HIV-smitta bland invandrare och flyktingar i Sverige.Hur bedömer statsrådet att man har lyckats medden här verksamheten?Vi är alla överens om att detta med HIV och aids ärytterst allvarligt. Det finns ingen bot för dennabeklagliga sjukdom. Man kan givetvis inte helleragera på ett sådant sätt att det ger näring åt någonform av invandrarfientlighet. Jag skulle därför viljafråga statsrådet: statsrådet, för att slippadebatten om invandrar- och flyktinggrupper,beredd att medverka till att alla som söker asyl blirtestade vid ansökningstillfället huruvida de ärsmittade av HIV eller har aids?Anf. 85 Socialminister ():Herr talman! Som svar på den första frågan om jaggör bedömningen att man har nått framgång kanjag säga att med de informationer vi har och medde möjligheter vi har att ge information tror jag har rönt ganska stor framgång. Men det ärklart att det finns sådana begränsningar som att detrör sig om olika språkgrupper och att det är mycketsom vi skall informera om när det gäller det svenskasamhället. Jag tror dock att information ochkunskap har stor betydelse. Vi har också denerfarenheten att det förhåller sig så.I frågan står det att är upprörd överatt de siffror som man kan läsa om i tidningen intehar tagits på allvar av myndigheterna. Jag vill påståatt jag är något förvånad över , eftersom det just är de ansvarigamyndigheterna som har publicerat dessa siffror.Artiklarna grundar sig på mycket noggranninformation som bl.a. SBL har tagit fram.När det gäller frågan om övrig information blir detkanske alltför omfattande att gå igenom hela dennainformationstidning. Jag påstår dock att just dennatidning som kommer berör de grupper och defrågor som tar upp på ett mycketseriöst och sakligt sätt. Detta kan mycketframgångsrikt bidra till att öka våra egna kunskaperoch kunskaperna hos invandrare och flyktingar.Beträffande testning pågår nu ett arbete där man påsocialdepartementet, på invandrarverket och påarbetsmarknadsdepartementet gemensamtdiskuterar dessa frågor. Vi bör se till att följa deinternationella reglerna i detta sammanhang.Anf. 86 i (m):Herr talman! Huruvida jag är upprörd eller ej ärväl ganska ointressant. Orsaken till att jag ställdeden här frågan var ett inslag i en nyhetssändning iradio, där en journalist fick pressa framinformation från -- om jag minns rätt --aidsdelegationens sekreterare. Såväl jag sommånga andra, framför allt en del journalister, fickuppfattningen att man hade större intresse av attdölja var smitthärdarna finns än att försökamedverka till att förhindra spridning av aids ochHIV.Anf. 87 Socialminister ():Herr talman! Jag känner inte till det radioinslagsom har lyssnat till, men jag villmed bestämdhet avvisa påståendet att det skullefinnas någon som helst anledning att dölja någoninformation. Det är viktigt att den information somlämnas är korrekt och saklig, och det är ytterstangeläget att understryka att det inte finns någraetniska riskgrupper. Det finns människor medriskbeteenden och det finns områden som ärhögepidemiska områden. Men det finns absolutinga etniska riskgrupper. Det är mycket väsentligtatt detta blir ordentligt klarlagt och att man intesprider desinformation i just den här frågan.Anf. 88 i (m):Herr talman! Jag är nöjd med svaret.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:97 omtandvårdsförsäkringenAnf. 89 Socialminister ():Herr talman! har frågat omregeringen avser att lägga fram en proposition omen sådan förändring av tandvårdsförsäkringen somriksförsäkringsverket på uppdrag av regeringen lagtfram. Enligt skulle kostnaden för attinföra ett baspaket för alla vuxna leda till attpatienter med stort behandlingsbehov får ett sämreförsäkringsskydd och ökade kostnader.Regeringen gav i början av detta årriksförsäkringsverket i uppdrag att utarbeta ettdetaljerat förslag till en ändrad tandvårdstaxaenligt vissa riktlinjer. Det gällde bl.a. utformningenav ersättning för regelbundna besök förbastandvård för alla försäkrade. Ett sådantbaspaket skulle omfatta undersökning, röntgen ochförebyggande åtgärder samt ett av vårdgivarenifyllt undersökningsformulär angående tandstatus.För detta skulle patienten betala en fast låg avgift.Som ett lämpligt tidsintervall mellan dessabastandsvårdsbesök angavs 18 månader, eventuelltnågot kortare om det fanns odontologiska skäl ochekonomiska förutsättningar för det. Det angavsockså att om de av föreslagnaändringarna i tandvårdstaxan beräknades leda utgiftsökning för tandvårdsförsäkringen bordedenna uppvägas av motsvarande utgiftsminskningpå annat område inom taxan.I det förslag till ändringar i tandvårdstaxan somriksförsäkringsverket redovisade till regeringen islutet av anges att ett införande avbastandvård för hela den vuxna befolkningeninnebär en kostnadsökning förtandvårdsförsäkringen i storleksordningen 500--700 milj.kr. under förutsättning att den andelav befolkningen som söker tandvård förbliroförändrad. Enligt verkets mening bör en sådanförändring inte genomföras om finansieringen skallske genom försämrad försäkringsersättning förövrig tandvård. I stället föreslår verket att ettbaspaket erbjuds dem som lämnat denregelbundna barn- och ungdomstandvården.Härmed avses åldersgrupperna 20--29 år.Kostnaden för ett sådant begränsat baspaket tordeenligt verket kunna finansieras genom någrabegränsade förändringar i ersättningssystemet.Riksförsäkringsverkets förslag har just börjatberedas inom . Med anledninghärav är det ännu för tidigt att uttala sig omförslaget kommer att läggas till grund för enproposition.f4 > An. 90 (): Herrtalman! Tack så mycket för svaret. Jag tyckerockså att det skulle vara mycket olyckligt omman skulle införa det skisserade baspaketetför alla. Förslaget är fyllt av mycket byråkrati,kontroll och ransonering.God tandhälsa åstadkommer man inte genomformulär och byråkrati utan genom personligpåverkan, inte minst genom att man handlederpatienterna i träning. Det krävs individuellaåtgärder och inte stereotypa kallelser med artonmånaders intervall.Socialstyrelsens grupp har sagt att urodontologisk synpunkt kan man inte påstå att detfinns något lämpligt revisionsintervall, utan detfår man lov att titta på för varje patient för sig.Människor är så olika. Det är mycket viktigt attkallelsesystemen i så fall verkligen inryms i detfungerande system som finns hostandläkarna. påpekar attom man skulle finansiera detta inom ramen föroförändrad försäkring, skulle detoundvikligen drabba dem som har dåligtandhälsa.Om 20--29-åringar skall omfattas av ett sådantpaket kan man ifrågasätta, eftersom de utgör engrupp som redan har god tandhälsa. Dengruppen är också köpstark i sig. Jag tycker att deransoneringssystem som man har föreslagit föratt försämra försäkringen är mycketillavarslande och leder till att svensk tandvårdfår en försämrad utveckling. Jag tänker mycket påutformningen av proteser.Anf. 91 Socialminister ():Herr talman! De synpunkter som IsaHalvarsson anför har också förts fram vid enöverläggning som jag har haft medTandläkarförbundet. Jag har också haft en delkontakter med olika representanter förlandstingen ute i landet. Man kan säga attliknande synpunkter förts fram från olika håll. beredning som pågår tar vi hänsyn tillden kritik som bl.a. för fram här,men som också delas av en del andra.I detta sammanhang kan jag nämna att det finnsintresse från ett antal håll ute i landet attgenomföra försöksverksamhet med en någotannan utgångspunkt men där syftet är detsamma,dvs. att skapa en bra bastandvård förförebyggande tandhälsoarbete.Anf. 92 ():Herr talman! Tack så mycket för det svaretockså.Socialministern har ett vackert leende. Mansäger att ett vackert leende tyder på att manhar förmåga till framgång.Det finns i detta förslag en sak som jag inte trorkan ge så stora besparingar. Det står attmissfärgade tänder inte skall ersättas avtandvårdsförsäkringen. Jag tror inte att det ärnågot vidare för en människa att ha en blåsvartframtand.Anf. 93 Socialminister ():Herr talman! Huruvida leendet är vackert ellerinte kan diskuteras. Man kanske kan tillskrivadet en bra tandläkare.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:98 omBlaikfjällets naturreservat m.m.Anf. 94 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migpå vilket sätt finansieringen av kostnaden förersättning till markägarna för utvidgning avBlaikfjällets och Kirjesålandets naturreservatskall lösas.Regeringen uppdrog genom beslut den 8februari 1990 åt i Västerbottenslän att utvidga naturreservat. Isamma beslut avslogs ett yrkande om att upphävaett interimistiskt förordnande för ett områdevid Kirjesålandets naturreservat.Det är en uppgift för att på statensvägnar förhandla med markägare och andrasakägare som gör anspråk på ersättning enligtnaturvårdslagen. Ersättningen betalas frånnaturvårdsverkets anslag B 3 Investeringarinom miljöområdet.Anf. 95 ():Herr talman! Jag får tacka miljöministern försvaret. Jag får också beklaga att det hade ramlatbort tre nollor. Det handlar således om 100--200miljoner.Trots en bred lokal enighet om storleken på dettilltänkta Blaikfjällsreservatet i Vilhelminaoch kommuner, omfattar regeringensbeslut en så stor areal. Det drabbar 121markägare och därmed befolkningen myckethårt. Även när det gäller Mattanbergets reservati kommun råder en total lokalenighet om att detta inte bör ske. Dedrabbade markägarna vill inte bärakostnaderna för statens miljövårdspolitik, vilketskulle bli fallet om reservatet bildas.Det bör också påpekas att många markägarehar sparat särskilt skyddsvärda områden utanstatligt tvång, både på och påMattanberget. En reservatsbildning av dennastorlek ökar med nödvändighet trycket påandra marker. Slutsatsen blir att enreservatsbildning kan medföra en sämre miljösett i ett större perspektiv. Jag undrar också hurnaturvårdsverket skall kunna klara den storaersättning som det kommer att handla om.Anf. 96 Miljöminister ():Herr talman! Jag förstod att det saknades trenollor. Däremot är den siffra som MarianneLöfstedt uppger omtvistad. Av många skäl voredet helt fel av mig att uttala mig om huruvidaden är korrekt eller inte.Det viktiga är att nu har att förastatens talan när det gäller att markägarna skall fåskälig ersättning för intrånget i derasnyttjanderätt. får lita till deanslag som har för dettaändamål.