prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — Jag kommer i mitt anförande att talaom två socialdemokratiska reservationer tilljordbruksutskottets betänkande nr 12.Förslaget i propositionen om ändring irennäringslagen grundar sig påsamerättsutredningens förslag och de synpunktersom framkommit i remissyttrandena.Samerättsutredningen startade sitt arbete 1983 ochlade fram sitt senaste betänkande den 21 november1990. Därmed var också arbetet avslutat. Man kantycka att det har varit en mycket att arbetaunder. Men visar det väl att dessa frågorär mycket komplicerade och svåra att ta itu med pågrund av att det finns så många motståendeintressen, främst skogsbruk, turism, jakt och fiske isamma områden.Förutom direkta rennäringsfrågor -- som att stärkarennäringens ställning i förhållande till motståendeintressen -- behandlas i propositionen t.ex.förbättrad ordning när det gäller rösträtten isamebyarna. Man tar också upp frågor om jakt ochfiske, där det är angeläget att få en lösning.Nu blir det förmodligen inte så som har föreslagitsi propositionen. En samlad opposition har bildatmajoritet för avslag på propositionen. Det kan låtalovvärt att man vill ha en samlad proposition församefrågor. Men vi skall ha klart för ossatt även om man får en samlad proposition,kommer den att innehålla flera delar genom att detär tre eller fyra -- kanske ännu fler --departementsområden som berörs.De förslag som föreligger frånsamerättsutredningen, lantbruksstyrelsen ochremissyttrandena bildar ett bra underlag för besluti de frågor som tagits upp i propositionen. Detförslag som läggs fram beträffande för högtrenantal fyller t.ex. ett mycket angeläget behov.Det gäller en efterlängtad åtgärd, för hur skall vikunna driva kravet på större hänsynstagande inomskogsbruket som renantalet ökar år frånår?Det finns inte ett godtagbart företagsregister. Ettsådant register är ju viktigt, inte minst församebyarna.Jakt och fiske ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen hör också till de frågor sombehandlas i propositionen. För ortsbefolkningen iglesbygder har jakt och fiske mycket stor betydelse,både som försörjning som rekreation. I många fallär möjligheter till jakt och fiske en direktförutsättning för att människor över huvud tagetskall bosätta sig i de här områdena. Många gångerhandlar det också om att dra till sig s.k.resurspersoner. Därför borde ocksåjaktmöjligheterna utökas ovanför odlingsgränsen,precis som det sägs i propositionen. Sådan jakt är en dåligt utnyttjad resurs.Vidare är det nödvändigt att en bättre fiskevårdkommer till stånd om man även vill sefisket som en resurs. Inte minst för samebyarna ärdet angeläget att man får en bra fiskevård, så kan behålla ett tillskott till försörjningen.I och med avslagsyrkandet tar oppositionenställning på ett sätt som innebär att konflikternakommer att fortsätta. Det gäller angelägna frågor,och det tar innan man ser verkningarna avåtgärderna. Därmedkommer också en del motsättningar att uppstå tillförfång för näringsutövarna, för ortsbefolkningenoch för alla berörda parter.När ni nu inom oppositionen har majoritet föravslag på propositionen, så skulle jag vilja fråga: medvetna om att ni till en obestämd framtidskjuter upp lösningarna på dessa angelägna frågor?Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna.Anf. 135 ():Herr talman! En majoritet i utskottet föreslåravslag på regeringens proposition om ändring irennäringslagen, och därför skall jag inte gå in pånågon djupare sakdebatt i det här sammanhanget.Samerättsutredningen tillsattes av den centerleddaregeringen och fick tilläggsdirektiv avden socialdemokratiska regeringen efter valet. Dethar funnits en bred politisk enighet bakom bådetillsättningen av samerättsutredningen och dessuppgifter.Huvudbetänkandet kom och harvarit ute på remiss. Det innehåller bl.a. förslag omtillsättande av ett sameting. Det är ganskaanmärkningsvärt att förslaget om sameting intefanns med i propositionen om rennäringslag eller --om nu inte det hade varit lämpligt -- bland andraaviserade propositioner under den här hösten. Dethade varit möjligt att genomföra ett val till ett förstasameting redan vid nästa valtillfälle, alltså hösten1991, om hade gått till beslut i den härfrågan , 1990. Regeringen har i stället valt attförhala denna fråga. Därmed skjuts den härprocessen fram ytterligare en valperiod.I jordbruksutskottet har vi haft att ta ställning tillett antal motioner som har förordat attpropositionen avslås med hänsyn till att man börgöra en samlad behandling. Jag är medveten omatt -- som sade här -- ett utskottinte kan bereda alla de frågor som hör ihop med ensamlad behandling av rennäringen ochsamefrågorna. Det måste naturligtvis bli antingenflera propositioner eller en proposition där delarremitteras till olika utskott.Det hade i det läget varit möjligt för olika partieroch ledamöter i att på ett bättre och merafullständigt sätt bilda sig en uppfattning om vad somvar möjligt att göra i den här frågan. Rennäringenspelar i sammanhanget en mycket stor roll. Attbryta ut rennäringslagen ur frågan är därför intelämpligt.Låt mig uttala att vi i anser det nödvändigtmed en sammanhållen politik på detta område. Dethar tidigare också varit uppfattning närfrågorna har behandlats.Med hänvisning till detta, herr talman, har jaganledning att yrka bifall till utskottets hemställaninnebärande avslag på propositionen.Anf. 136 ():Herr talman! Som jag sade tidigare, , lade vi fram det senaste betänkandet islutet av oktober. Därmed går det knappast attförvänta sig en samlad proposition; det finns ingamöjligheter till det.En hel del lagändringar måste göras föresametinget och många andra frågor diskuterasinnan det kan bli en samlad proposition. Det gör attdetta ärende liksom den proposition vi behandlarskjuts framåt ganska långt i tiden, i sämsta fall fleraår, och det tycker jag är djupt olyckligt.Anf. 137 ():Herr talman! Det är alldeles rätt. Vi har tydligensamma uppfattning i frågan. kommer helaärendet att fördröjas, och den förseningen fårnaturligtvis regeringen ta på sig ansvaret för.Anf. 138 ():Herr talman! I den kommittémotion som vimoderater har väckt med anledning avpropositionen om ändring i rennäringslagen finnsflera förslag till ändringar i förhållande till deförslag som regeringen har lagt fram.Det första förslaget i motionen är ettavslagsyrkande på hela propositionen. Eftersomdet finns majoritet för detta förslag i och med attsamtliga oppositionspartier har yrkat detsamma,har de övriga yrkandena blivit inaktuella. Det finnsdärför ingen anledning för oss att här ta upp dessayrkanden till diskussion.Att propositionen avslås innebär inte att frågan i sigär ointressant och betydelselös -- tvärtom. Denberör många människor, såväl rennäringens folksom norrländska jordbrukare.Vi anser det angeläget att frågan får den seriösa ochingående behandling den är värd samt utmynnar iett bra resultat. Som framgår av betänkandet anservi att det behövs en samlad bedömning avrennäringsfrågorna.En viktig faktor i denna bedömning blirsamerättsutredningen som snart läggs fram. Dennautredning är kanske främst för samerna av storbetydelse, då det handlar om att bevara ochutveckla samernas egenart samt deras samhällsliv.Samerättsutredningen kommer också att varabetydelsefull för oss som beslutsfattare, när vi skallforma samernas och övriga inbyggares framtidinom rennäringslandet.Majoriteten i utskottet skriver i betänkandet attrennäringen bör bli föremål för en samladbedömning, och vi anmodar regeringen att så snartdet är möjligt återkomma till med ettsammanhållet förslag angående samefrågorna.Detta har vi gett regeringen till känna. Vi har ocksåmöjlighet och säkerligen anledning att återkommamed våra övriga förslag.Den socialdemokratiska minoriteten framhåller ireservation 1 behovet av en skyndsam behandlingoch beslut i enlighet med propositionens förslag. Ireservationen skriver man att ett avslag påpropositionen med en koppling till vissakonstitutionella frågor m.m. kan innebära att denangelägna reformeringen av rennäringen skjuts påen oviss framtid. Det förefaller som omsocialdemokraterna är tveksamma till regeringensförmåga att i rimlig tid få fram det begärda,sammanhållna förslaget. Det är inte att geregeringen särskilt högt betyg, men det liggersäkert någonting i farhågorna.Det blir därför en angelägen uppgift föroppositionen att hålla regeringen varm och krävaatt beslut uppfylles utan dröjsmål.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillhemställan i jordbruksutskottets betänkande ochavslag på de bägge reservationerna.Anf. 139 () replik:Herr talman! Låt mig göra ett tillrättaläggandemed anledning av det sade.Utredningen är klar och har lagt fram sittslutbetänkande. Däremot återstår enremissomgång. Därför kan vi inte förvänta oss ettsamlat förslag förrän till -- i bästa fall -- nästariksmöte.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag är medveten om det. Men manhar inte kunnat ta hänsyn till den i den framlagdapropositionen. Därför kan vi just nu inte heller fåett sammanhållet förslag. Det kan vi dock få närremissomgången är färdig.Anf. 141 ():Herr talman! Vi står ånyo inför densocialdemokratiska regeringens välförtjäntanederlag. gäller det en folkminoritetsställning, rättigheter och möjligheter. Det är våregen urbefolkning i vårt eget land. Densocialdemokratiska solidariteten sträcker sig intelångt, i vart fall inte upp till det norrländskainlandet. Nej, den räddningsplanka som rullades utför att oppositionen skulle lockas rädda regeringenvar att lösa allvarliga tvister i Härjedalensskogsbygd. Men inte löses dessa tvister utan ettallsidigt och heltäckande grepp.Just detta grepp -- ett samlat förslag -- har viefterlyst här i . Men det är tydligen intebara samerna som regeringen inte orkar med. Densocialdemokratiska regeringen är så regeringströttatt den inte heller i denna fråga orkar medriksdagen och dess beställningar. År har vistått här i kammaren och efterlyst en samladproposition. Ja, t.o.m. under den förramandatperioden efterlystes detta. Gång på gånghar tystnad inträtt. Det var också justitieministerns beskedden i en debatt här i kammaren. Det var ettbärande argument. Desto mer förvånad blir mannär regeringen inte alls inväntarsamerättsutredningens slutbetänkande. I ställetlägger man fram ett förslag i vilket bitar ur kakanplockas. Det är inget samlat grepp.Så sent som behandlades flera förslag, iutskottet och här i kammaren, om samernasställning och rennäringen. Riksdagenförespeglades faktiskt av socialdemokraterna att ettsamlat grepp med en samlad proposition skullekomma. Så skedde nu inte. I stället undviker densocialdemokratiska regeringen med ett vittkryssande de verkligt svåra frågorna. Här saknas enhelhetssyn. måste förklara för oss ikammaren varför inte socialdemokraterna kansamla sig i denna fråga.Vi ser ett mycket kompakt och enhetligt motståndmot regeringens politik. I motionsägs att det är anmärkningsvärt. I vänsterpartietsmotion sägs att det är synnerligen magert. Imiljöpartiets motion sägs att det är synnerligenbeklagligt, och i kommittémotion sägsockså att det är anmärkningsvärt.Om vi får en samlad proposition berör den ändå tretill fyra områden, säger sangviniskt isitt anförande. Har inte varit med omatt ett beslut här i kammaren leder tillföljdändringar i flera olika lagar? Det är ganskanormalt. Det är det totala greppet, logiken, där allaförslag hänger ihop och vilar på en enhetlig juridiskgrund som regeringen förvägrar att taställning till.Någon gång , säger i sittanförande. skjuts det hela beklagligtvis på enobestämd framtid. Är det så här fullkomlighetensmaktspråk låter fortfarande? Ödmjukhetens insikthar inte nått ut till de socialdemokratiskakapillärerna. Tänker verkligen inte densocialdemokratiska regeringen efterkomma hellerdenna beställning och ta fram ett samlatnytt förslag, ?Nej, det är tyvärr så att socialdemokraterna medsina två reservationer försöker sitta på två stolarsamtidigt. Å ena sidan vill inte socialdemokraternagå med på att återförvisa propositionen, avslå denoch begära ett nytt förslag. Å andra sidan kritiserarde propositionen hårt i reservation 2, medutgångspunkt i en enskild socialdemokratiskmotion. Men den skall ändå inte avvisas, och ingettillkännagivande ges.Det artiga bugandet för regeringen fortsätter, ochdet skall i stället heta att utskottet förutsätter attsynpunkterna beaktas utan någon särskildframställning från . Socialdemokraternaorkar inte samla sig till några klara besked omnågonting, synes det.Herr talman! har lagt framen mängd konkreta förslag vilka syftar till att i vissafall klarlägga och i andra fall stärka samernasställning. liberalerna ser positivt påflera av dessa förslag. Särskilt angeläget uppfattarvi förslaget om ett inom samebefolkningen valtsameting.Det är dock vår bestämda uppfattning attsamerättsutredningens olika delförslag måste ochbör kunna ses som en helhet. Det är denna helhetvi saknar.Jag skall lämna några exempel på frågor somaktualiseras i debatten och som det är angeläget attlösa. Det gäller frågan om en särskild samelag,frågan om ett särskilt sameting, grundlagsfästandeav den folkrättsliga ställningen, den rättsligagrunden för rennäringen, avvägnings- ochsamrådsfrågor mellan rennäring och andraintressen, sameskolan och, inte minst naturligtvis,den ytterst besvärliga frågan om ILO-konventionen.Ett flertal ytterligare förslag kommer fram i ochmed samerättsutredningens slutbetänkande. Menregeringens proposition kommer i fel ordning ochutan helhetssyn. Den bör därför avslås, ochregeringen bör återkomma med ett samlat förslag.Jag yrkar, herr talman, bifall tilljordbruksutskottets hemställan och avslag på de tvåsocialdemokratiska reservationerna.Anf. 142 () replik:Herr talman! Om jag vore i kanske jag skulle vara litet försiktig med attbeskylla andra partier för att vingla i sina beslut.Anders Castberger efterlyser en samladproposition. Jag skulle vilja ställa en fråga: MenarAnders Castberger att man skall lägga fram ensamlad proposition innan utredningen är klar? Somjag har sagt blir utredningen klar nu underde närmaste dagarna.Man förundras över om att man inte skall inväntautredningen innan man lägger fram förslag. I ochför sig förstår jag mycket väl.Han har aldrig levt eller bott i dessa områden. Hanär inte införstådd med de problem som finns när detgäller såväl konflikterna mellan olika intressen somde som finns inom samebyarna. Det fanns faktisktrejäla skäl för att lyfta fram frågorna i dennasituation.Anf. 143 ()replik:Herr talman! Jag har visst inte, ,påstått att socialdemokraterna har vinglat i frågan.Det är i stället så att ni för en väldigt rak linje idenna fråga: en rak linje tvärs emot riksdagensbeställning och uttryckliga önskemål -- en rak linjerakt emot de intressekonflikter som faktiskt skullelösas och de olika avvägningar som naturligtvismåste göras.Regeringen har faktiskt fått sig förelagt att kommamed ett samlat förslag. Det är inte vi här i riksdagensom har krävt att en proposition skulle läggas framjust . Nej, självfallet skulle det ha samordnats påett helt annat sätt.Justitieministern sade faktiskt att detvar en självklar sak att förslaget om ett sametinginte kan ses isolerat utan att även detta förslagmåste sättas in i ett större sammanhang. Var finnsdetta ''större sammanhang'', , närregeringen får ta på sig det fulla ansvaret för dennavalhänta, osystematiserade och osynkroniseradehantering av detta ärende.Anf. 144 () replik:Herr talman! Det var bra att till att man lade fram detta förslag.Fortfarande håller fast vid skulle ha lagt fram ett samlat förslag. Våruppfattning är i alla fall att man inte kan göra detinnan utredningen har arbetat färdigt eller vi harsett resultatet av remissomgången efter de förslagsom har lagts fram.Man kan beskylla regeringen för att varasenfärdig, men vår inställning i denna fråga är i allafall att utredningen skall arbeta klart innan man kanta det samlade grepp som . 145 ()replik:Herr talman! Jag får återigen upprepa att detfaktiskt inte är vi som har begärt att en propositionskall komma just . Tvärtom efterlyser vi ettsamlat grepp. Vi får naturligtvis utgå ifrån att manhar hunnit med all den hantering avförberedelsematerialet som erfordras för att manskall kunna lägga fram ett välavvägt förslag. Däriingår självfallet att utredningar blir färdiga och påsedvanligt sätt också blir föremål för denbehandling som måste ske.Vad den socialdemokratiska regeringen har gjortär att utlova och förespegla någonting som densedan inte uppfyller, nämligen ett samlat grepp.Varför kunde inte den socialdemokratiskaregeringen avvakta vad som skulle ske för att bättresamordna och synkronisera de olika sakerna?Sedan hade den kunnat lägga fram ett samlatförslag som omfattar hela den juridiska grunden förhur dessa frågor skall lösas.Det här är så svåra frågor att man inte kan ryckaloss dem ur sitt sammanhang så som regeringen gör,vilket frenetiskt försvarar.Anf. 146 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.Kolonisationen av inleddes i kustlandetunder . Allteftersomjordbrukskolonisationen växer fram trängdessamerna tillbaka och det uppstod ett behov av attgöra en gränsdragning mot samernas område.Lappmarksgränserna fastlades 1751, den kom tillför att skydda samernas tillgång till jakt och fiske.Kolonisationen fortsatte och 1867 fastladesodlingsgränsen, syftet med odlingsgränsen var atttrakterna norr och väster om gränsen skulle vara ettför samer förbehållet område. I avsattes1841 de s.k. renbetesfjällen, och områdetutvidgades genom att kronan inköpte ett antalhemman som uppläts för renskötse. Den verkligalagregleringen av renskötseln kom med den förstarenbeteslagen som även innebar att mandelade upp samer i renskötande och ickerenskötande samer.Anf. 147 ():Herr talman! Även i denna kammare blandriksdagens ledamöter är kunskapen om vårurbefolkning mycket dålig. Jag tänkte därför takammarens tid i anspråk till att göra en kortsummarisk beskrivning av tidigare viktiga lagarsom berört samerna, även om de inte har följts.Kolonisationen av inleddes i kustlandetunder . Allteftersomjordbrukskolonisationen växte fram trängdessamerna tillbaka och det uppstod ett behov av attgöra en gränsdragning mot samernas område.Lappmarksgränsen fastlades 1751. Den kom till föratt skydda samernas tillgång till jakt och fiske.Kolonisationen fortsatte och 1867 fastladesodlingsgränsen. Syftet med odlingsgränsen var atttrakterna norr och väster om gränsen skulle vara ettför samer förbehållet område. I avsattes1841 de s.k. renbetesfjällen, och områdetutvidgades genom att kronan inköpte ett antalhemman som uppläts för renskötsel. Den verkligalagregleringen av renskötseln kom med den förstarenbeteslagen som även innebar att mandelade upp samer i renskötande och ickerenskötande samer.Den svenska och regeringen har fortsattatt lagreglera samernas näring -- renskötseln -- ochgenom andra lagar skapat förutsättningar för attkunna utvinna naturtillgångarna i det forna samiskaområdet.Efter det att man dels hadefattat enskilda beslut i i angelägenhetersom rörde samerna, dels hade beslutat om attsamerna som en ursprunglig befolkning hade vissasärskilda rättigheter och därför skulle positivtsärbehandlas -- det var också en följd avrättegången i det s.k. skattefjällsmålet -- beslötriksdagen 1982 att en kommitté skulle tillsättas föratt utreda och komma med förslag till en samladsamepolitik. Som flera talare har påpekatär den kommittén nu klar med sitt arbete.Jag vill i detta sammanhang direkt svara ÅkeSelberg på hans fråga om det nu blir uppskjutet, i tillsatte en utredning som nuär klar med sitt arbete. är tillsatt ochöppnades i september 1989.Med den här utredningen så har vi ett förslag till ensamlad samepolitik, och då kan inte regeringenfortsätta som förut med att till föreslåändringar i enskilda samepolitiska frågor. En enigopposition ger nu åter regeringen ett besked om inte godtar detta förfaringssätt utan kräver attregeringen följer riksdagsbeslutet om ensamlad samepolitisk proposition.Svenska lagar och internationella konventionersom vi undertecknat och förbundit oss att följainnebär en långtgående skyldighet att skydda densamiska kulturen. Den grundläggandeförutsättningen för den samiska kulturensfortlevnad är rennäringen. Flaskhalsen irennäringen är vinterbetet. Det finns en optimalgräns för hur trängd en näring kan bli innanförutsättningarna för dess överlevnad försvinner.Vi har nått en sådan gräns där intrång elleråtgärder, som enskilt kan uppfattas som mindrebetydelsefulla, i verkligheten kan innebäradödsstöten för den samiska kulturen. Därför är detenligt min mening nödvändigt med en proposition,som belyser hela problematiken och som kommermed förslag till åtgärder som verkligen stärker densamiska kulturens förutsättningar till utvecklingoch fortlevnad. Detta säger ju både ochregeringen.Det finns en risk med att fortsätta att portionera utsamefrågorna till separata beslut -- på det sätt somriksdagen gjorde 1971 när man beslutade om enrennäringslag utan en samepolitisk målsättning.Propositionen om en målsättning kom först ,och då påstod man att rennäringslagen sominnehöll landrätten inte kunde ändras.Är det samma teknik man försöker sig på först ändrar i rennäringslagen och sedankommer med ett förslag till sameting och ett förslagtill skrivningar för att ratificera ILOs konvention169, för att slutligen hänvisa till att man inte kanändra i rennäringslagen som man har tagitbeslut om?Detta förfaringssätt för att ge ettbeslutsunderlag är inte juridiskt försvarbart.Riksdagen behöver i sitt beslutsunderlag ettklargörande av vad urminnes hävd innebär, vadinternationella konventioner innebär, vilkaförsörjningsmöjligheter samerna har, vilkaförsörjningsmöjligheter de behöver för att kunnautveckla sin näring och om det kan finnnas andralösningar för att uppnå de här målen.Socialdemokraterna försöker nu agera på ett sättsom man tror är politiskt möjligt i samefrågor. I ensocialdemokratisk motion ansågmotionärerna inte att det var politiskt möjligt medsamepositiva åtgärder. I riksdagsdebatten ansågsocialdemokraterna att det, när den svagarekulturen möter den starkare, blir den svagare somgår under och att inte heller samerna kommer attbesparas detta öde. Man ville frånsocialdemokraternas sida den gången att det gamlauttrycket ''mark till samernas uteslutandebegagnande'' skulle tas bort ur lagen.Socialdemokraterna tog fel vad gäller det politisktmöjliga den gången, på samma sätt som de gör häri kammaren i dag.Jag vill bemöta de här reservationerna på någrapunkter. Reservanterna påpekar att man ipropositionen har tagit med vadrennäringskommittén har föreslagit, somman inte lämnar några egentliga förslag utifrån detviktigaste i rennäringskonventionen, nämligen defyra punkterna som finns där. Vidare påpekar de i propositionen skulle stärka samernasställning som minoritet och urbefolkning. Detta ärju mera av formell än av praktisk betydelse. Så ärdet ju enligt gällande rätt till följd avHD-domen i skattefjällsmålet. Man synliggörnaturligtvis gällande rätt genom att dessa sakerskrivs in. Men samerna är inte utan rätt om viåterremitterar den här propositionen. Man skriverockså att det har inneburit väsentliga förbättringari frågan om samordning och fördjupat samarbetemellan medlemmarna . Men man skriversamtidigt ingenting om att detta propositionsförslagskulle innebära att man tog tillbaka en del avfriheterna och införde en myndighetsstyrd utövningav renskötseln som är att hänföra till denrennäringslag som gällde före 1971.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 148 (mp):Herr talman! Hur länge till måste samerna vänta påsitt sameting? är faktiskt det enda nordiskaland, förutom , som saknar ett representativtfolkvalt samiskt organ. Det är hög tid att ändra pådet. Det är också hög tid att erkänna samernasrättigheter som urbefolkning i anser att åtminstone samtliga betänkanden frånsamerättsutredningen borde ha varit föremål för ensamlad bedömning innan propositionen lades.