prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — I en svår ekonomisksituation är det ju viktigt att man gör de riktigaprioriteringarna, och då vill vi från sidaprioritera ledighet för föräldrar med små barn ochledighet för människor som skall gå ut ikatastrofarbete.Vad har egentligen för argument attge den arbetsgivare som skall neka en människasom skall ut i katastrofarbete, när det kanskehandlar om att försöka rädda hundratusentals liv?Vad har egentligen socialdemokraterna att förlorapå att acceptera att de föräldrar som vill ha ledighetupp till att barnet nått ålder får det, när debetalar det själva?Anf. 111 () replik:Fru talman! frågade mig om jagstod bakom det sade ochsom jag upprepade här. Jag skulle naturligtvis inteha upprepat det om jag inte står bakom vad honsade vid det tillfället. Det är väl alldeles klart. Jagförstår inte riktigt frågan.Skulle jag ha haft någon annan mening, hade jagnaturligtvis sagt det. Jag hoppas att vi nu har klaratut den saken.Erik Holmkvist envisas med att ta med sjukdom närhan diskuterar ledighetslagarna. På något sätt ärdet en omöjlighet. Är man hemma för sjukdom, såär man naturligtvis sjuk. påståralltså att man anmäler sig sjuk men man är det inte.Det är en ganska underlig argumentation.Enligt den statistik som man har visat oss är 8 %eller 339 000 människor sjuka . Densiffran kommer naturligtvis inte in i någonutredning om ledighetslagarna. Därtill kommersemester, värnpliktstjänstgöring -- en ganska storgrupp -- och andra saker.Det är som sagt en underlig diskussion som ErikHolmkvist bedriver -- han gjorde likadant förraåret -- när han för in dem som är sjuka underledighetslagstiftningen. Men det här lär vi väl fåmöjlighet att diskutera vid något annat tillfälle, närvi har det uppe som rör den delen.Vad beträffar sjukskrivning som fackligstridsåtgärd har vi alla all anledning att säga att detaccepteras inte. Det är inte någonting som ärspeciellt för eller för moderaterna.Låt mig säga till har en uppfattning i dessafrågor, men glöm då inte bort attLandstingsförbundet är en förhandlandeorganisation. Det stämmer helt överens med detsom jag tidigare sade, att detta är saker mellanparterna. Men sedan är det klart att de naturligtviskommer in i det allmänna resonemanget när manbereder flexibilitet och andra saker.Jag är övertygad om att också de frågor somCharlotte tar upp kommer upp tillresonemang i beredningen, alldenstund man helatiden talar om att det är flexibilitet som man skallförsöka åstadkomma.Jag tror att vi är mindre oense än vad det kan verkaatt döma av de tuffa utfallen här i kammaren. Jagtror att vi gör klokt i att vänta och se vad somhänder när regeringen redovisar resultat i de härfrågorna.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag vet inte vad LarsUlander debatterar för ett betänkande. Jagdebatterar AU2 som gäller ledighet och arbetstid.Det är precis från det betänkandet jag har tagit deuppgifter som jag har fört fram i debatten. Kanskevi kunde debattera samma betänkande, för då blirdet mycket enklare.Anf. 113 ():Fru talman! Yrkeschaufförer får arbeta och av dessa högst niotimmar i sträck. Läkare kan få tjänstgöra från kl.7.30 ena dagen till dagen därpå, alltså inästan . Det är en trafikfara meduttröttade chaufförer, men det betraktas tydligeninte som en vårdfara med läkare som kanske intefått sova på över ett dygn.Det är detta som jag ville lyfta fram i min motionA718.Tidigare har talats om att läkare har kortarearbetstid än många andra yrkesgrupper. En nyligengenomförd pilotstudie inom Spri från fyra klinikervisar att den faktiska arbetstiden ligger på i snitt40,. Jag har inte heller ifrågasattden totala arbetstiden utan fördelningen av denna.Pilotstudien, som är av litet format och borde följasav en bredare undersökning, visar emellertid ocksåatt långa arbetspass på omkring 30 timmarfortfarande förekommer.Utskottet hänvisar i sitt yrkande om avslag påmotionen till de avtal som finns på området ochförutsätter att parterna tar upp olämpligaarbetstidsförhållanden till förhandling. Lokalaavtal kan emellertid gå förbi det centrala avtalet.Det skall bli mycket intressant att se om man ute isjukhusvärlden följer den maximigräns på 18timmar som och som är riktlinjei årets avtal.Personligen tycker jag att även 18-timmarspass ärför långt. kommer SPRI med nya riktlinjerför jourverksamheten, där en målsättning är attkompensationsledighet skall tas ut i samband medjouren -- en i mitt tycke elementär kombination.Att det går att göra förändringar i joursystemetvisar bl.a. den s.k. Sabbatsbergsmodellen somresulterat i bättre arbetsmiljö, bättre kontinuitet ivården och troligen lägre kostnader.Sverige har en mycket duktig läkarkår. En del avden kritik mot läkare som kommer fram i t.ex.anmälningar till hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd handlar inte om bristandekunskaper utan om ointresse och trötthet. Medändrade joursystem borde något av detta kunnaelimineras.Fru talman! Med det arbete som pågår i dennafråga, bl.a. inom Spri, hoppas jag utvecklingenskall leda fram till arbetstider som ger trygghet förpatienten och en rimligare tidsbelastning förläkaren. Går inte utvecklingen i sådan riktning,anser jag att lagstadgad reglering här lika väl sominom andra yrkesområden måste övervägas. Tilldetta finns i så fall anledning att återkomma.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /91:JoU10 samtarbetsmarknadsutskottets betänkanden1990/91:AU3, AU4, AU5, AU6, AU8 och betänkande JoU10Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU3Mom. 1 (tillträdesrätten för regionala fackligaförtroendemän)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 107 röster mot 16 för reservation 3 av . 166 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 92 för reservation 1 av . 28 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (facklig verksamhet i transnationellaföretag)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 18för reservation 5 av . 7 (fackligt arbete på deltid)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 17för reservation 8 av momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU4Mom. 2 (facklig representativitet)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot125 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU5Mom. 1 (analys av effekterna av lagstiftningenm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 55för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (begreppet vikarie)Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 35för reservation 4 av och . 7 (begränsning av användningen avprovanställning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 12 (arbetsgivarens skyldigheter vid sjukdomoch handikapp m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 36för reservation 11 av och av Rantzien.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU6Mom. 1 (övergripande utredningar av arbetsrätten)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 135 röster mot 17 för reservation 2 av . 143 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 171röster mot 125 för reservation 1 av . 4 (MBL och den offentliga sektorn)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot125 för reservation 5 av m.fl.Mom. 9 (facklig vetorätt)Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 17för reservation 11 av . 62ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (200-kronorsregeln)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 16 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU8Mom. 1 (principer för arbetsmiljöarbetet)Först biträddes reservation 1 av med 40 röster mot 17 förreservation 2 av . 235 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan med 260 röster mot 33 för reservation 1av och . 4 (konsekvensbeskrivningar avtillämpningsbestämmelser)Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot73 för reservation 4 av m.fl.Mom. 9 (miljökunskap)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (inriktningen av yrkesinspektionensverksamhet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 15 (utredning om systemet medskyddsombud)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 21 (utredning om arbetsmiljöfonden)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 11 av m.fl., delsreservation 12 av -- biföllsmed acklamation.Mom. 29 (åtgärder mot asbestos och silikos)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot33 för reservation 16 av . 32 (förbud för ackordslön vid vissatransporter)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot34 för reservation 20 av ochAnna . 34 (specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem)Först biträddes reservation 22 av . med 60 röster mot 16 för reservation 24 avKarl-Erik . 217 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 194röster mot 58 för reservation 22 av . 42 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momenth Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU2Mom. 1 (översyn av ledighetslagstiftningen)Utskottets hemställan bifölls 152 röster mot 142för reservation 1 m.fl.Mom. 3 (rätt till tjänstledighet för medverkan i detsvenska katastrofbiståndet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 4 (rätt till hel ledighet för småbarnsföräldrar)Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 72för reservation 3 av m.fl.Mom. 5 (rätt till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 55för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (ledighet för anhörigvård)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 21för reservation 7 av . 8 (generella arbetstidsreformer)I voteringen om kontraproposition i voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen avgavs 21röster för reservation 9 av och 21röster för reservation 10 av ledamöter avstod från att rösta.Vid lottning vann reservation 9 av Karl-ErikPersson.I voteringen om kontraproposition ihuvudvoteringen biträddes reservation 8 av SonjaRembo m.fl. med 56 röster mot 17 för reservation9 av . 218 ledamöter avstod frånatt rösta.I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställanmed 210 röster mot 55 för reservation 8 av SonjaRembo m.fl. 25 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 10 (arbetstid inom )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservaton 11 av -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU7, som skulle debatteras eftermiddagsuppehållet, fick företas till avgörande ibörjan av arbetsplenum onsdagen den 28november.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.19 § betänkande1990/91:AU7 PersonalpolitikAnf. 114 ():Herr talman! Med anledning av reservation 1 idetta betänkande, AU7, vill jag säga attinriktningen av den statliga personalpolitikenmåste mer än skapa bättregrundförutsättningar för de anställda. Inte baralönen har betydelse. Motivation, ansvar ochbefogenheter samt decentralisering avbeslutsfattandet måste också till. Belöningssystemär här en möjlig väg att använda sig av i än högregrad än . Anställda i statlig tjänst måstekunna känna att de utför viktiga insatser med egetansvar. Arbetets kvalitet och viljan till servicepåverkas i hög grad just av förändringar i dennariktning.Reservation 7 gäller lagstiftning mot avtal somöverkompenserar inkomstbortfall. Även med denya riktlinjer som regeringen har lagt fast i sinskrivelse till angående nyasjuklönevillkor kommer också i fortsättningen enöverkompensation att föreligga. Det måsteemellertid löna sig att ta ett arbete i jämförelse meden sjukskrivning. Får vi icke detta förhållande,kommer människor som vill utnyttjasjukförsäkringsreformen på ett inte alldeles ärligtsätt att fortsätta med detta. Kostnaderna för ettjobb i jämförelse med att gå sjukskriven kommeräven i fortsättningen att vara långt högre, inte minstsedan vi fick de kraftigt stegrade bensinpriserna.Om en anställning kostar pengar kan man fråga sig:Vilket skäl finns det för att ta ett jobb så länge mankan gå sjukskriven?Reservation 9 handlar om nattraktamenten. Det ärangeläget att komma ifrån de många gångerorimliga övernattningskostnader som gäller. Etthotellrum kan kosta mer än tusenlappen per personoch natt. Så länge vi inte lägger på en stimulans iform av bl.a. högre nattraktamenten än hittillskommer situationen att kvarstå. Staten såsomarbetsgivare borde här gå före med det exemplet attersättningen för en övernattning höjs, vilket skullekunna stimulera de anställda att söka billigarelösningar. Sådana lösningar är klart nödvändiga attsöka. Det kan ske avtalsvägen årsförhandlingar. Beskattning av traktamentenkommer inte att lösa det problem sommotionärerna har pekat på.Den sista reservation som jag vill någotkommentera är reservation 3. Stat och kommunkan med stor tyngd och framgång motivera deanställda att starta egna företag, gärna i denbransch som de arbetar inom. Mycket vore vunnetom dessa nya företagare kunde erbjudas arbete hosjust den offentliga arbetsgivare som de har haftsin anställning hos. Entreprenadformen avverksamhet i stat och kommun är ytterst angelägenoch nödvändig. bör därför, somreservation 3 anvisar, ge regeringen detta tillkänna.Jag ställer mig bakom samtliga moderatareservationer i detta betänkande men gör det utannågot yrkande. Vi skall undvika ett överhäng införnästa onsdag.Anf. 115 ():Herr talman! Vad är en god statlig personalpolitik?Trots att regeringen har tillsatt en statlig utredningför att göra en översyn av lagen om offentliganställning, har vi i valt att reservera osspå denna övergripande fråga om inriktningen avden statliga personalpolitiken. Detta för attförhoppningsvis göra intryck på utredningen,särskilt som det i direktiven faktiskt står attutredningen själv kan ta upp förslag som den anserlämliga och påkallade också utöver direktiven.Ett övergripande mål är att kunna rekrytera ochbehålla god arbetskraft. Hur gör man det då? Enviktig del är att den offentliga sektorn kan erbjudakonkurrenskraftiga arbetsvillkor i förhållande tillden privata sektorn. Ett mer flexibelt lönesystem ärnödvändigt. Man måste helt enkelt införa bättrebelöningssystem. De offentliga löneplanerna har påvissa håll blivit så sammanpressade att det intelönar sig att vidareutbilda sig -- och då är det fel isystemet. Alla behöver vi våra morötter; ansvar,befogenheter, status, yrkesstolthet -- olika faktorerär viktiga för olika jobb och olika individer. Ofta ärsmåskalighet att föredra framför stordrift. I destora offentliga sektorernas enheter är detangeläget med decentralisering och delegering. Dethandlar om att personalen, individen, måste fåkänna att den behövs och är viktig. Det behöver vialla. Där skol- och dagispersonalen t.ex. får egetbudgetansvar och får fritt disponera det som bliröver blir verksamheten oftast bättre.Den offentliga verksamheten har mycket att lära avde enskilda alternativen, som ofta är uppbyggda aventreprenörer i liten skala, Med det har jag intesagt att de privata alltid är bäst, men de flestamänniskor vill kunna styra och planera sitt egetarbete. Det är oftare lättare i den privata sektorn.För en bra personalpolitik fordras också ett gottsamarbete och ömsesidigt förtroende mellanpolitiker, personal och fack. Politikerna bör lyssnapå facket i frågor som påverkar de anställdasvillkor, men facket skall inte ha någon vetorätt motpolitikernas beslut.I reservation nr 3 följer vi upp en motion av LarsLeijenborg som handlar om att driva verksamhetvidare som egen företagare. Vi har märkt att detibland när eller statlig verksamhetföreslås bli utlagd på entreprenad uppstår ettmotstånd bland personalen. Man känner sig hotadav förändringen. I sådana fall föreslås att manuppmuntrar en eller flera anställda att starta egetföretag och alltså driva verksamheten vidare och påså sätt stanna kvar inom sitt invanda gamlayrkesområde. Vi tycker det är viktigt att regeringenfår i uppdrag att överväga vad som kan göras för attuppmuntra offentligt anställda att bli egnaföretagare.Reservation nr 5 handlar om aktiva pensionärer.1,5 miljoner människor är . avdem är någorlunda friska och aktiva. Folkpartiethar drivit kravet på en flexibelpensionsålder. Det är orimligt att en stor ochväxande grupp människor med kunskap,erfarenhet och aktiv förmåga, på grund av gällanderegler eller praxis ställs utanförproduktionssystemet. Staten borde i egenskap avarbetsgivare underlätta för sina anställda att i rimligomfattning få rätt att fortsätta sin tjänst efter . De statliga arbetsgivarna bör också anlitapensionärer för utrednings- och expertuppdrag ihögre utsträckning än vad somsker i dag.Sedan vi behandlade den här frågan i utskottet harregeringen framlagt sin tilläggsbudget, och därsäger glädjande nog arbetsmarknadsministern:''Jag föreslår att anställningsskyddet förstärks ochfortsätter att gälla tills den anställde uppnår . Det skall således finnas saklig grund föruppsägning av en arbetstagare som inte fyllt . ''Mot denna bakgrund tycker jag det borde vara lättför socialdemokraterna att rösta för reservation nr5. Jag hoppas de delar sitt statsråds uppfattning att''det är både i individens och samhällets intresse attden som vill fortsätta vara aktiv i arbetslivet efterfyllda , också får möjlighet till det''. Det vorebra att få ett klart besked om detta av GustavPersson.Slutligen, herr talman, stöder vi reservation nr 7,som berörde och som handlar omöverkompensation till de sjuka. Det borde vara ensjälvklarhet att det inte skall löna sig ekonomisktatt vara sjuk. arbetar för att det skalllöna sig att arbeta, men är man sjuk skall man fårrimlig kompensation för det, inte mer pengar än omman är frisk och arbetar! Tycker inte också GustavPersson att detta är en rimlig princip?Vi står bakom de reservationer som vi har skrivitunder, men jag avstår från att yrka bifall till dem.Anf. 116 ():Herr talman! Några ord om den allmännainriktningen av den statliga personalpolitiken.Denna rör ju i stor utsträckning den offentligasektorn. Vi kan konstatera att den sektorn ärutsatt för en rätt urskillningslös kritik, som det finnsanledning att värja sig för. Vi i vill gärnamarkera den inställningen.Många offentliga verksamheter är utomordentligtviktiga, inte minst ur den enskildesrättstrygghetssynpunkt. Det måste då via eneffektiv personalpolitik finnas möjligheter att hållaen hög kvalitet på de tjänsterna. Det är ytterst deenskilda människorna som avgör kvaliteten.Personalpolitiken måste inriktas dels på att behållapersonal, dels på att kunna nyrekrytera. Detta skeri dag i en utomordentlig hård konkurrens på densvenska arbetsmarknaden, med konkurrenter somi vissa avseenden har en fördel framför denoffentliga sektorn. Det är mycket möjligt att denhär negativa debatten har förstärkt detförhållandet.Problemen inom den offentliga sektorn är välkända, förslagen till åtgärder likaså. Menegentligen är det väl det förhållandet att ett antalföreslagna åtgärder dröjer så länge som ärproblemet.Det som brukar föreslås -- och det vi föreslår -- äratt man genomgående skall använda ettdecentraliserat ansvar som metod. Jag tror att vi iframtiden i stor utsträckning får se politiker ochanställda i stat, kommuner och landsting i andraroller och med andra vikter än -- politikernamera som beställare av tjänster och produkter. Menför att detta skall fungera på ett bättre sätt än ,krävs det en större frihet för de anställda, ett störreansvar och förmåga att fatta självständiga beslut.Jag tror också att det kräver mer av beslut omdelegering jämfört med . En naturlig följd blirdå också en mer konsekvent inriktning påmålstyrning och uppföljning.Vi kan konstatera att de statsanställdas löner harkommit att något släpa efter lönerna för jämförbaragrupper på arbetsmarknaden. Dessaeftersläpningar har på måst tas igenunder . ser vi konsekvensernaav detta, exempelvis inom skolväsendet -- det finnsockså andra exempel. Det blir någonting av enrekyl på kostnadssidan.Vi tror att fler verksamheter av tjänstekaraktär kanbedrivas i mindre enheter med eget resultatansvar.Vi tror att det i sin tur ger en möjlighet att i offentligverksamhet skriva in det som brukar kallas osynligakontrakt -- det speciella förhållande som gör känner litet extra för sin verksamhet, kännerdelaktighet och känner att man tar det här speciellaansvaret. Jag tror att det är speciellt viktigt att manlyckas i det debattklimat som vi nu har och som jagtidigare nämnde. Vi tror också att man mersystematiskt än måste bygga inbelöningsmekanismer av olika slag, både när mansom individ gör ett arbete bra eller när man gör detsom en del av ett team. Det skall löna sig att göraett bra arbete.En viktig del av en bra personalpolitik är också ensatsning på chefsutveckling. Som jag sade tidigaremåste cheferna få en större frihet att kunna påverkat.ex. löneförhållandena för de anställda. Vi vet attdet är speciellt viktigt när det gäller att kunnabehålla och även nyrekrytera personal. Speciellthar detta gällt rättsväsendet,juristerna, som har befunnit sig i en brydsamsituation i det här avseendet, när man på denkonkurrerande privata marknaden haft klartmycket bättre lönebetalningsförmåga och därmedkunnat rekrytera nya goda krafter. Detta för medsig att den offentliga sidan får ett kvalitetsproblemsom är mycket uttalat. Det för också med sigkostnader för långvarig introduktion.Jag tror att det var riktigt att regeringen tillsatte denkompetensutvecklingsutredning, som harpåbörjat sitt arbete. Utredningen skalluppmärksamma just det här problemet, nämligenhur man i verksamheten och hos sina anställda skallagera för att öka kunnande och kompetens. Dettaär ett mycket brett problemområde, och jag trorinte att utredningen kommer att bli färdig med sittarbete till ; den bör få ta den tid på sig sombehövs.Det jag sade om rättsväsendet är ett exempel påstatens kärnområden, där det är extra viktigt attden höga kompetensen finns.En kommentar till reservation nr 7, som följer uppen motion av . Hon vill ha enlagstiftning som förhindrar överkompensation vidinkomstbortfall. Yrkandena i motionen handlar omarbetsskadeförsäkringens integrering isjukförsäkringen. Med full kompensation, dvs.100 %, försvinner behovet av särskilda ersättningarfrån kompletterande försäkringar. Vi vet av ettantal rapporter att sådana försäkringar i flera fallleder till överkompensation för den enskilde. Dessamotionskrav har tidigare avslagits avriksdagsmajoriteten. befinner sigsocialdemokraterna i den delikata situationen attde kommer att yrka avslag på det härförslaget, medan man kommer attyrka bifall till ungefär samma förslag. Skillnaden ärbara den att då kommer förslaget från regeringen iskrivelsen om krisen i ekonomin. Nog är det meden viss förväntan som jag kommer att åhöra densocialdemokratiska representantens kommentartill innehållet i den här reservationen och se om detändå inte ligger en kärna av sanning i vad jag härsäger. Det har faktiskt varit en orimlig ordning somhär har rått. Jag tror också att detta står istrid med den allmänna rättsuppfattningen.Den här proceduren att först avslå ett förslag ochsedan biträda det när det kommer i form av ettkrispaket är en ordning som blir allt vanligare iSveriges riksdag. Hur som helst tycker jag inte attdet inger den riktiga respekten förregeringsauktoriteten.Reservation nr 9 tar upp frågan omnattraktamentenas storlek. I reservationenupprepas ett gammalt och väl motiverat förslag omatt se över nattraktamentena, så att dessa får ensådan nivå att de stimulerar till lägre logikostnaderför de statligt anställda. Den nivå traktamentenahar , , är så orealistisk och världsfrånvändatt den inte ger någon stimulans alls att ens söka ettbilligare alternativ.