prot · GE0914 · 1990-10-24 00:00:00 — Sedan säger hon attdet inte går att kontrollera, för det betyderinskränkningar i den allmänna handeln och andraproblem.Jag vill bara ställa en fråga om det internationellaforumet: Kan tänka sig att iGATT diskutera en utvidgning av livsmedelslagenstillämpningsområde så att den omfattar ävenmiljöhänsyn och formerna för djurhållning samt attvi är internationellt pådrivande för att verkligen fåmat som är producerad på ett miljömässigt bra sätt?Detta skulle även gagna människor i de fattigaländerna.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag påstår fortfarande att vi här iSverige har en bra livsmedelskontroll. Vi ser till attde livsmedel som kommer in i landet kontrollerasvid gränsen så att de har samma kvalitet som vikräver av de svenska livsmedel som finns iaffärerna. Jag tycker att systemet är bra. Närlivsmedlen skall saluföras har de alltså sammakvalitet när det gäller rester av bekämpningsmedel,tillsatser och liknande. Det är vad som kontrollerasvid gränsen.Om vi däremot skall gå in och diskutera vilkenlagstiftning olika länder skall ha på miljö- ochdjurskyddsområdet för att de skall få exporteralivsmedel till , anser jag att vi överskridergränsen för vad som är tillåtet vid internationelltumgänge. Jag tycker att detta är sådana frågor somvi får ta upp i internationella förhandlingar. Sådanaäger rum på många håll både om miljön, djurskydd,livsmedelskvalitet och liknande.Krävs det hänsyn till produktionsmetoden, blir detmycket långtgående inskränkningar ilivsmedelsimporten, vilket inte kan vara det bästaför de svenska konsumenterna. När vi diskuterarlivsmedelskontroll måste vi fråga oss vad som ärbäst för de svenska konsumenterna.Jag tycker alltså att det finns anledning att ställamycket hårda krav på svenska livsmedel både närdet gäller bekämpningsmedelsrester, tillsatser ochvissa andra saker. Det finns också andra krav, t.ex.beträffande hormonrester och liknande. AnnikaÅhnberg frågade om detta, och jag vill gärna sägaatt jag personligen har en mycket negativinställning till tillväxthormoner. Jag hoppas att viinte får några konflikter på det området.Sammanfattningsvis vill jag säga att vi inte kankomma med några ensidiga fördömanden i form avförbud mot import från vissa länder. Det hjälperinte heller särskilt mycket. Allra bästhjälper vi om vi tar upp dessa frågor iinternationella förhandlingar. Även ommultinationella företag arbetar i , kan viinte där bestämma vilka som skall produceralivsmedlen. Det allra bästa är att vi ställer sådanakrav på livsmedlen att företagen blirpå det klara med att produktionen måste ske på ettannat sätt. Jag tror inte att vi genom importförbudkan få till stånd ändringar. Vi måste kunna bevisaresthalter i livsmedlen efter det att dessa harkommit till oss.Anf. 109 ()replik:Herr talman! säger att vi har enbra livsmedelskontroll. Ja visst är den bra, den harvi inte i och för sig kritiserat. Vi har sagt att denborde tillämpas lika på svenska och på importeradelivsmedel, så att konsumenten när han köpernågonting vet att det har ställts samma krav. Dåfinns det inte heller några restsubstanser av sådantsom kan vara skadligt för konsumenten. När viställer sådana krav tycker att vihar trampat över gränsen. Jag är ledsen att GretheLundblad har denna uppfattning, eftersombestämmelser baserade på den inställningenbegränsar våra möjligheter att ge konsumenten ettriktigt skydd. Vi har absolut inte föreslagitimportförbud, men vi ställer krav på dem som villexportera hit. Vi bör ställa åtminstone samma kravsom man i utlandet ställer när vi skall exportera.Jag har några exempel beträffande köttexporten.Vi lever inte alls upp till kraven. Det görskontroller, som sade i ett tidigareinlägg, men det sker mycket sporadiskt. Enligt deuppgifter som jag har fått är livsmedelsverket uteoch kontrollerar vart femte eller sjunde år, medanEG gör kontroller varje år.Det var ledsamt att höra säga attvi kanske inte lever upp till vad som krävs när detgäller bestrålning. har ändå beslutat omdetta, eftersom konsumenten av etiska och andraskäl inte vill ha bestrålning av livsmedel. Det stårklart i livsmedelskontrollagen, som GretheLundblad har hänvisat till, att bestrålninginte är tillåten av just dessa skäl.Det finns också andra etiska frågor som är aktuella idetta sammanhang. är det, ,förbjudet att hålla höns i bur. Detta har vi ocksåbeslutat i . Detta har inte skett därför attburhönsäggen är farliga att äta,utan därför attmänniskorna i vårt land inte vill att hönsen skall ståi burar. Detta var utgångspunkten för det beslutet.Är det rimligt, , att äta ägg somhar värpts av höns i burar i , Tysklandeller någon annanstans? Vad är det för logik? Ärdetta ett sjyst uppträdande mot konsumenten? Hanmåste ju reagera.U-länderna kan vi hjälpa på många olika sätt, meninte genom att låta bli att ställa krav.Anf. 110 ()replik:Herr talman! talade om vad somär bäst för den svenska konsumenten. Man skulleinte behöva ställa några större krav på utlandet. Jagtror att det bästa för den svenska konsumenten äratt man har en livskraftig miljö, som gör att vi kanandas frisk luft och dricka friskt vatten varhelst vibefinner oss i världen. Vi måste också kunna ätamaten utan att känna oro för att den kan innehållasubstanser som vi av olika anledningar inte tål. Jagvet att astmatiker har problem, därför att detinte finns en ordentlig varudeklaration. Det finnsen uppsjö av olika restsubstanser. Oavsett om detär fråga om någonting tillåtet eller ej, finns detkanske ämnen som människor trots allt reagerarpå. Jag vill återigen fråga om socialdemokraternaär villiga att ändra livsmedelslagens tillämpning tillatt omfatta även miljöhänsyn och formerna fördjurhållning.Anf. 111 () replik:Herr talman! Bovint tillväxthormon innebär manmed avancerad genteknik kan man plocka ut en genför ökad mjölkproduktion. kan mångfaldiga ochsedan föra in generna i kon. På så sätt kan mankanske öka mjölkavkastningen med 20--25 %.Grethe hoppas att det inte skall bli någrakonflikter. , som är det företag somarbetar mest med den här processen, fattar inte sinabeslut på basis av fromma förhoppningar. Det ärtvå saker som avgör. Dels gäller detopinionstrycket, dels den faktiska lagstiftningen iolika länder när det gäller användningen avmetoder, tillsatser eller vad man skall kalla det.Därför är det vår uppgift att beträffande både deinhemska och de importerade livsmedlenbestämma hur vi skall förhålla oss till den här typenav utveckling. Accepterar vi den eller accepterar viden inte?Sedan reducerade diskussionen iövrigt till att handla om importförbud eller inte.Det går naturligtvis inte. Om den principiellautgångspunkten är den att vi har rätt att ställasamma krav på importerade livsmedel som påinhemska livsmedel leder detta till en process, därman i sista hand tillgriper importförbud. Men dettaär inte det som man självklart börjar med. Detpositiva i processen kan ju vara att de ökade kravenleder till förändringar hos dem som man villimportera från. Det är ju det som är poängen meden sådan här process.Naturligtvis är det svårt att hitta de allra bästasätten att ställa krav. Det är alltid svårt att iinternationella relationer jämföra företeelser i deolika länderna. Se bara vilka problem man harinom ramen för när det gäller att jämförat.ex. stödet till jordbruket i olika länder.Men man tar sig ändå sakta framåt. Mansammanväger olika typer av stöd, och sedan hittarman något slags totalmått som inbegriper mångaolika enskildheter. Precis på samma sätt kan mangå till väga när det gäller de här processerna. Mankan väga samman olika faktorer och ge dem tyngd.Jag förstår faktiskt inte denna ovilja frånsocialdemokratins sida att ta itu med dessaproblem. Det är ju bråttom. Ambitionen är ju attvi skall få en ökning av frihandeln som också såsmåningom skall omfatta jordbruksprodukter. Detmåste ju vara ett självklart konsumentkrav att vislår vakt om konsumenternas rätt att ställa krav, attvi ser till att vi har samma krav på importeradelivsmedel som på inhemska livsmedel. är detfaktiskt så, att livsmedelsverketstickprovsanalyserar framför allt en del av de890 frukt och grönsaker som vi årligenimporterar. Men man undersöker så gott som aldrigandra typer av importerade livsmedel. Vi har heltenkelt ingen beredskap för en god kontroll avimporterade livsmedel.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag vill först gärna säga till MarianneSamuelsson att de farliga substanserna i livsmedelsom hon talade om analyserar vi verkligen närlivsmedlen förs in i . Det finns alltså enlivsmedelskontroll i detta sammanhang somfungerar.Beträffande det som sade omhönsen, vill jag säga att jag inte tycker att det ärrimligt att vi skall bestämma över afrikanska höns iSveriges riksdag. Det tycker jag att de afrikanskaparlamenten skall göra. Jag tycker att vi skall ta uppfrågan i internationella församlingar. Men detta ärinte en fråga för riksdag. Vi får bestämmaom det som gäller inom vårt eget lands gränser.Övriga frågor får vi ta upp i internationellaförhandlingar.Jag är absolut emot att vi skall införa bestråladelivsmedel i . Men det måste ändå vara enfaktauppgift, , att detta inte går attkontrollera. Det går rent faktiskt inte attkontrollera detta vid gränsen. Den endamöjligheten är att man får ett intyg från dem somimporterar varorna. Det skaffar vi också . Menvi kan inte vara säkra på detta.Avslutningsvis vill jag gärna säga att vi arbetar föratt kunna kontrollera alla rester som finns ilivsmedel. Och vi skall försöka klara äventillväxthormonerna. Vi i utskottsmajoriteten villockså förbättra livsmedlens kvalitet, och vi gör detgenom livsmedelskontroll och genominternationella förhandlingar, där vi ständigtförsöker föra fram krav på livsmedlen. Jag tror attdet är bästa sättet att arbeta på. Om vi skulle gåfram med importförbud vid olikakonsumtionstillfällen, kan det resultera irestriktioner som vi får mycket svårt att motiveraäven för konsumenterna. Det kan faktiskt ocksåresultera i att det inte händer något i de andraländerna, att de bara låter bli att exportera tillSverige. Då har vi inte uppnått något. Jag trormycket mer på internationella förhandlingar. Detär det sätt på vilket brukar arbeta, och detskall vi fortsätta med. Men vi skall även fortsätta attutveckla våra möjligheter att kontrollera allalivsmedel vid gränsen, så att vi kan komma åtsådana rester av bekämpningsmedel som vi inte villacceptera. Men andra länders interna problem medproduktionen får vi låta dessa ländersparlamentariker sköta.Tredje vice talmannen anmälde att LennartBrunander, och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 113 ():Herr talman! Vi kan konstatera att rätten kringfrågan om import av livsmedel och de krav somskall ställas fått en mycket inträngande belysningvid behandlingen av detta ärende. Frågorna visadesig vara kanske svårare än vad en del hade trott.Men här har också en saklig plattform skapats förfortsatt arbete på detta område.Arbetssituationen i jordbruksutskottet har medförtatt vi som bekant nödgats acceptera en förenkladhantering av vissa ärenden. Det innebär attfristående motioner i princip sakbehandlas högst engång under varje valperiod. Men det innebärsamtidigt att varje ämnesområde skall kunna bliföremål för en fördjupad hantering inom entreårsperiod.För del har vi varit med om att beslutaom en sådan förenklad hantering, även förmotionen av m.fl. om dricksvattnet.Motionen handlar om de viktiga frågorna om skyddför råvattentäkter, översyn av lagstiftning,myndighetsorganisation och beredskap beträffandefarliga transporter och elavbrott som kan drabbadricksvattenförsörjningen, statsbidrag för att höjavattenkvaliteten i enskilda brunnar för dricksvattenoch om kontrollen av de kommunalavattenledningarna. Vi utgår från, vilket ocksåmarkerats i betänkandet, att också övriga anser attdetta är viktiga frågor, även om vi genom denförenklade hanteringen inte har kunnat prövahuruvida det finns ett stöd bland övriga partier förjust de förslag till konkreta åtgärder som folkpartietfört fram, bl.a. om en nationell strategi för godvattenkvalitet, något som flera ämbetsverk,bl.a. , redovisat ettunderlag för, och vi har också markerat ibetänkandet att det är på gång.Principen om förenklad hantering gör att vi därförutgår från att frågan om dricksvattnet kommer attbehandlas mer ingående , och så måsteockså den skrivning som vi alla är överens omtolkas. Jag vill därför redan nu förutskicka attfolkpartiet avser att återkomma med förnyade ochfördjupade förslag om dricksvattenfrågan ur såvälett folkhälso- och miljöperspektiv som ettlivsmedelsperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Vatten- och luftvårdFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU6 Vatten- och luftvård.Anf. 114 ():Herr talman! Detta betänkande om vatten- ochluftvård är ett betänkande som har varit föremål förförenklad behandling. För att utskottet skall kunnaklara den ökade arbetsbelastningen i harvi infört ett system med denna förenkladebehandling, som innebär att fristående motioner iprincip skall kunna få en mer djupgåendebehandling en gång per mandatperiod.När det gäller den här frågan vet vi att den kommerupp till behandling . Då räknarutskottet med att återkomma med en merfördjupad behandling. På det sättet kommer demotioner som tas upp i detta utskottsbetänkandeatt få denna fördjupade behandling.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 115 ():Herr talman! Jag vill säga att jag tycker att det ärolyckligt att utskottets arbetsförhållanden ärsådana att man har valt att behandla motioner inomdessa två mycket viktiga områden på dettaförenklade sätt. Det är många och viktiga krav somförs fram i dessa olika motioner. Många av dessaskulle, om de genomfördes, ge betydandeförbättringar för den svenska miljön. Det är väldigtmånga områden som direkt berör väldigt mångamänniskor. Jag tänkte bara nämna ett område somjag vet att många intresserar sig för. Det finns ävennämnt i det moderata särskilda yttrandet som harfogats till detta betänkande, och det gällerregeringens beslut att i praktiken förbjuda importav motorfordon års modeller.Vi inom moderata samlingspartiet är främmandeför att införa direkta förbud på områden därstimulanser principiellt är att föredra. Ett exempelpå förbud som vi motsätter oss är just regeringensbeslut att i praktiken förbjuda import av fordonfr.o.m. modell som inte uppfyller 1989 årsavgasreningskrav. Vi har därför i en motion somnämns i detta betänkande, JoU862, krävt attbeslutet skall omprövas. Det har vi gjort därför attbeslutet ger knappt påvisbara miljöeffekter. Detslår endast undan benen för alla de människor iSverige som är motorintresserade. Vi vet attmotorintresset ger meningsfull fritid förhundratusentals människor och samtidigtsysselsättning åt hundratals småföretag.Detta importförbud för teknikhistoriskt intressantabilar av årsmodellerna --1988 står också imotsatsförhållande till det arbete och de beslut somman de facto har fattat inom EG.Regeringen har mandat att upphäva beslutet omimportrestriktionerna, och vi förutsätter att så sker.Om så inte sker kommer vi under vårriksdagen attåterkomma med kravet på ett upphävande avbeslutet.Jag vill ändå ta tillfället i akt, herr talman, att ställaen fråga till socialdemokraternas representant. beredda att verka för att regeringen upphäverdetta beslut om importrestriktioner?Anf. 116 ():Herr talman! Eftersom vi inte har tagit upp dennamotion till behandling är det litet svårt att svara pådetta. Meningen med denna behandling är ju att vivid kommande tillfälle skall ta upp dessa frågor mer ingående behandling. Vi har flera gångerbehandlat bl.a. frågorna om trafik och miljö. Jaghar därför förhoppningen att vi kanske nästa årskall kunna ta upp en del av dessa frågor. Menlösningen på dem kan vi inte ge någon antydan omnu. Det är säkert inte så enkelt som det kan låta.Anf. 117 ():Herr talman! Ett förslag från min sida för attminska arbetsbelastningen på jordbruksutskottetär att man via kontakter med det egnaregeringspartiet ser till att man upphäver dettabeslut. Då behöver vi inte återkomma i ärendet,och då kan vi också se till att arbetsbelastningen förutskottet minskar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Beslut om uppskjuten voteringMed anledning av det tekniska felet påvoteringsanläggningen medgav kammaren, påförslag av tredje vice talmannen, att de ärendensom nu var färdigdebatterade (bostadsutskottetsbetänkanden BoU1 och BoU2,betänkande KU2, KU5 ochKU6 samt jordbruksutskottets betänkanden JoU4,JoU5 och JoU6) samt de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ettsammanhang i början av kammarens arbetsplenumonsdagen den 7 november.21 § Tullskyddet för trädgårdsprodukterFöredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU1 Tullskyddet för trädgårdsprodukter.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § betänkande1990/91:UUI Krigsmaterielexport (skr.1989/90:124).Anf. 118 ():Herr talman! De senaste årens internationellautveckling har varit omvälvande. Det är nog ingenöverdrift att påstå att det vi nu bevittnar ärbegynnelsen av en av de största politiskaförändringarna i vår tid.Den 10 november 1989 inleddes ett nytt kapitel iEuropas historia: öppnades ochbörjade rivas. Hundratusentals människor kundefritt strömma över den mur som så länge varitsymbolen för det delade . Detblev äntligen möjligt att tro på en avveckling av detkalla kriget.Den process som har startat kommer att fortgå.Stormakterna har både politiska och ekonomiskaskäl att driva nedrustnings- ochavspänningsprocessen vidare. Förändringarna skerinte bara i de internationella relationerna.Intrycket av djupgående förändringar förstärksockså av åtföljande demokratiseringsreformerinom olika länder i framför allt Östeuropa.Det finns ingenting som talar för attavspänningen plötsligt skulle avbrytas och övergå ien ny fas av kallt krig och militär konfrontationmellan stormakterna. De politiska, ekonomiska,sociala, kulturella, nationella och etniska konfliktersom nu får ökat utrymme i takt med attdemokratiseringsprocessen i utvecklaskan i en övergångsperiod leda till militärakonfrontationer inom t.ex. . Men attdetta skulle vändas i militära hot mot t.ex. Sverigefår betraktas som orealistiskt.Medvetenheten om att forskning, teknik,kunnande och pengar nu måste satsas på lösningarav de globala överlevnadsproblemen är starkinom alla nationer. Den ömsesidiga avskräckningenförbyts med nödvändighet i ömsesidigt beroendeoch samarbete, vilket i sin tur leder till engemensam säkerhet.Målsättningen för den svenska säkerhetspolitiken,även dess militära del, måste vara att på alla sättbidra till en fördjupning och en vidareutveckling avden internationella avspänningsprocessen. Dettaför att undvika att vårt eget land blir indraget imilitära konflikter för att permanenta stabiliteten iEuropa, men också utifrån situationen för ländernai tredje världen som ofta får se sin framtidintecknad i ständigt ökande militärutgifter.Samtidigt som vår målsättning är internationellavspänning, att genom stegvis nedrustning nåslutmålet allmän och total avrustning, måste vikonstatera att arbetet för att nå dit är svårt att läggafast inom några tidsbestämda ramar.Den internationella utvecklingen är en snabbtföränderlig och samverkande process, vilket inteminst den senaste tidens händelser visat. FörSveriges del gäller det att medverka i denna processpå ett så aktivt och konstruktivt sätt som möjligt.Sveriges status som neutralt land ger oss särskildamöjligheter att verka på den internationellaarenan. Svensk militär nedrustning, en successivkrympning och avveckling av den svenskavapenindustrin och ett förbud mot all svenskvapenexport är de första och självklara stegen.Herr talman! Det finns fyra goda skäl för attavveckla den svenska vapenexporten: moraliskaskäl, nedrustningspolitiska skäl, neutralitetsskäloch arbetsmarknadsskäl.När det gäller de moraliska skälen kan intefortsätta att säga att vi vill ha nedrustning ochavspänning i världen och bidra till sammavärlds militarisering genom vapenexport. Vapensom säljs kommer till användning på det ena ellerdet andra sättet. Den internationella vapenhandelnkan inte kontrolleras genom den svenskalagstiftningen. Att påstå det är otillåtligt blåögteller medvetet lögnaktigt.Nedrustningspolitiskt skulle ett stopp för densvenska vapenexporten öka trovärdighet iarbetet för internationell nedrustning i FN och iandra internationella organ. En ordentlig satsningpå omställning från militär till civil produktion, sommed nödvändighet måste bli följden, skulledessutom kunna bli ett inspirerande exempel närdet gäller nedrustningssträvandena i hela världen.Beträffande neutralitetsskäl: går den svenskavapenexporten i huvudsak till och tillNATO-länder. Ingen export går till Östeuropa.Varje vapenaffär föregås av ett omfattandesamarbete. Det gäller utvecklingen avvapensystem, kontakter med utländska företag somskall leverera delar, utbildningspaket m.m. Densvenska vapenindustrin blir på det här sättet alltmerindragen i västvärldens militärindustriellakomplex. Beroendet ökar ju mer avanceradevapensystemen blir. Ytterligare ett problem är attde svenska vapen som innehåller amerikanskakomponenter, vilket en hel del gör, bara fårexporteras till stater som godkänner. Alltdetta rimmar illa, för att inte säga strider mot densvenska neutralitetspolitiken.Slutligen arbetsmarknadsskäl: När en särskild ortär beroende av en enda industri som producerar enenda vara för en enda marknad, blir den ortenväldigt sårbar. Konkurrensen på deninternationella vapenmarknaden är hård, och enförlorad order kan leda till arbetslöshet för många.En övergång till ökad civil produktion skulleminska sårbarheten och trygga jobben på de ortersom är särskilt beroende av vapenexporten.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillreservation 1 till detta betänkande.Anf. 119 ():Fru talman! Vi behandlar nu utrikesutskottetsbetänkande om krigsmaterielexport. Jag skulle troatt grundsyn på vapenexporten ärvälkänd för de allra flesta. Det är att allvapenexport bör avvecklas och helt upphöra. Vianser att svensk vapenexport inte går att förenamed en aktiv freds- och neutralitetspolitik. Vi har iflera motioner framfört att skall begäraatt regeringen lägger fram ett lagförslag omtotalförbud mot export av krigsmateriel och att enplan för avveckling av svensk krigsmaterielexportpå skall beslutas. Vi har t.o.m. i motion1989/90:U426 yrkat att medel skall beviljas för enkunskapsbank för försvarsindustriell omställning.I det här betänkandet hänvisar man till attkrigsmaterielexportutredningen -- förutom attanalysera sambandet mellan svenskförsvarsindustris framtid och exporten avkrigsmateriel -- också hade till uppgift att göra enbedömning av om den svenskakrigsmaterielexporten skall ytterligare begränsaseller avbrytas. Remissbehandlingen av utredningenpågår , enligt utskottet. Det skulle varaintressant att få höra från socialdemokraternastalesman när förslaget beräknas komma.Hittills har utrednings- och lagstiftningsarbetet intelett till något annat än att den legala och tyvärrockså illegala krigsmaterielexporten har ökat. Menlåt oss hoppas att det blir annorlunda denna gång.Låt oss vara optimistiska.Beträffande utredningsarbetet vill jag också nämnavikten av att samtliga riksdagspartier ärrepresenterade i utredningar omkrigsmaterielexporten. Fredsrörelsen bör ocksåvara företrädd i den rådgivande nämnden förkrigsmaterielfrågor. Detta har vi också yrkat.Vi vet alla att vapenskandalerna ochvapenaffärerna har skadat tilltron till somfreds- och nedrustningsivrare och också skadattilltron till svensk neutralitetspolitik.Vapenexportbyken, som sadeskulle tvättas, har tyvärr blivit allt smutsigare jumer den har tvättats. Tvätten har kanske inte varitså aktiv.Vapenexporten har visat sig vara oerhörtsvårkontrollerad. Gränsdragningen mellan vadsom är legalt och illegalt är oklar och iblandgodtycklig.