prot · GE0941 · 1990-12-07 00:00:00 — ''Oroväckande rapporter från bl.a.naturvårdsverkets naturbevakare indikerar attantalet lodjur har minskat och närmar sig en nivådär stammen ej kan fortplanta sig. Inventeringarnaav lodjurets utbredning och status är dockföråldrade eller ofullständiga. Lo är utrotad i södraSverige och tecken tyder nu på att stammen stårnära utrotning i bl.a. . Antalet lodjur ärnu kanske nere i 200 individer. Bernkonventionensom undertecknat och berömmer sig om attfölja, betecknar lodjuret som speciellt skyddsvärt.Detta borde bl.a. leda till totalförbud för jakt på lomen allmän jakt på lo tillåts. är oroatöver denna hantering av lodjursstammen.Den ekonomiska skada lodjur vållar är liten. Dessvärde som en del av vår fauna är stort.Naturvårdsverket m.fl. arbetar nu med ett förslagom att ta fram nya ersättningsregler förrovdjursslagna bytesdjur som grundas på antaletrovdjur i ett område. Detta förslag kan förbättralodjurets möjligheter att överleva i vissa områdenmen även jaktförbud och andra åtgärder krävs omSverige ska ha en lodjursstam:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attSverige skall kunna hysa en lodjursstam sommotsvarar landets möjligheter?1990/91:294 av () tillkommunikationsministern om investeringarna iinfrastruktur:Regeringen har anvisat ett anslag på 5 miljarderkronor för investeringar i infrastruktur. behandling av anslagetkonstaterades att regeringens förslag var oklartformulerat och regeringen fick uppdragatt återkomma med förslag till medelsanvisning ochnärmare preciseringar.Riksdagen ansåg att pengarna skulle användas föratt möjliggöra bl.a. tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar i stomjärnvägar,länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar.I är behovet av investeringar ilänsjärnvägen mellan och akut.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:-- När tänker regeringen återkomma med förslagetom infrastrukturfonden?1990/91:295 av () till statsrådetMargot om åtgärder för att stärkakonsumenternas intressen:Nu, mer än någonsin ställs vi inför omfattandeförändringar, som kommer att påverka oss somkonsumenter. Skattereformen, ny livsmedelspolitikoch sänkta gränsskydd, är några av dessa viktigaförändringar. Vid en internationell jämförelseframstår som efterblivet när det gällerkonsumentpolitik.Det är framför allt genom dekonsumentorganisationer som växer fram somkonsumentintresset kan hävdas. Men då behövs detekonomiska resurser för resor och samarbeteinternationellt. Det behövs möjligheter att byggaett gemensamt kansli för samordning. Det behövsresurser för att ordna konferenser och seminarierkring viktiga konsumentfrågor. De två miljonersom anslagits (tack vare en motion frånvänsterpartiet) kan bara vara en mycket liteninledning på mycket mer omfattande åtgärder.Och det brådskar, vi är redan sent ute. Jag villdärför fråga statsrådet åtgärder avser regeringen vidta för att stärkakonsumenternas möjligheter att hävda sinaintressen?1990/91:296 av () till statsrådetLena om stöd till förutvecklande av miljövänlig frysteknik:Ozonskiktet i atmosfären skyddar biosfären frånden skadliga delen av strålningen från solen, ihuvudsak UV-strålningen. vissa former av cancer, bl.a. hudcancer.Ljushyade människor är särskilt känsliga. Ozon ären mycket reaktiv molekyl som lätt förstörs ikemiska reaktioner med andra ämnen. Detreagerar bl.a. med klor. Vissa klorföreningar, bl.a.freoner, har tyvärr förmåga att sakta men effektivtstiga upp till ozonskiktet och där reagera medozonmolekylerna. Ozonskiktet skadas mest ochförst över polerna. Denna process utgör ettallvarligt hot mot hela ozonskiktet och dessskyddande funktion. Freoner frisläpps mest frånkylapparatur.Sverige har tagit beslut på att avvecklafreonanvändningen och försöker nu ta framersättningsmedel (teknik) och metoder för attdestruera befintliga freonapparater. står nui begrepp att kraftigt öka användningen av kylskåp,vilket är ett välkommet utvecklingsteg -- inte minstsett ur kvinnors synpunkt -- men tyvärr medfreonteknik. har ett ansvar somhögteknologiskt och rikt land att bidra till Indiensmöjligheter att använda miljövänlig teknik. Sverigehar också -- som ett land nära en pol -- ett särskiltintresse av att ozonskiktet förblir intakt.Vilka speciella insatser tänker regeringen vidta föratt stödja i utvecklingen av miljövänligfrysteknik?1990/91:297 av () till statsrådetLena om i Ricas första nationalpark på spetsen avhalvön hotas av brist på kapital till dessskötsel och skydd. Nationalparkschefen har idagarna besökt för att förmåbiståndsmyndigheterna att trygga parkens fortsattaexistens.Parken, vars vegetation är en blandning avregnskog och en torrare typ av tropisk regnskog ärtill ytan mindre, men är färskvattenreservoar för1 500 människor och hyser ett okänt antal hotadearter. Denna typ regnskog tillhör jordens mesthotade biotoper.På många håll i världen betraktas skyddsvärdaområden som består av små arealer som intetillräckligt intressanta för att satsa på och bevara.Den senaste naturvårdskunskapen och forskningenvisar dock att även skyddsvärda mindre områden ärminst lika värdefulla att bevara som större.Norden har här också ett speciellt ansvar eftersomnationalparkens grundare var skandinaver.Vad ämnar regeringen göra för att säkra dennanationalpark i ?1990/91:298 av () till miljöministernom kadmium:Kadmium hör till de allra giftigaste metallerna somsprids i naturen. Kadmiumhalterna har stigitkraftigt i både och gröda till följd avanvändning av fosforgödsel som innehållerkadmium. Kadmiumförbrukningen ökar starkteftersom användningen av Ni/Cd-batterier ökar.1979 förbjöds användning av kadmium förytbehandling, som stabilisator och som färgämne.Sedan dess har åtskilliga dispenser givits.Kemikalieinspektionens begränsningsuppdraginnehåller inget om kadmium utan hänvisar bara tillMiljöavgiftsutredningen.Vad tänker regeringen göra för att avvecklaanvändningen av kadmium?1990/91:299 av () tillindustriministern om beskattningen av fossilabränslen:För närvarande är fossila bränslen som används förelproduktion befriade från såväl energiskatt somkoldioxidskatt. Detta missförhållande har påpekatsav flera statliga utredningar, nu senast iMiljöprojekt (SOU 1990:102).Miljöavgiftsutredningen (SOU 1989:83) föreslogett omfattande bidragssystem för biobränsle ochkraftvärme i ett försök att kompensera för desnedvridningar som den brist orsakar.Med anledning av detta vill jag ställa följande frågatill energiministern:Avser regeringen införa likvärdig beskattning avfossila bränslen oavsett till vilket ändamål bränsletförbränns?1990/91:300 av Hans Leghammar (mp) tillmiljöministern om kvalitetsnormer för vatten ochluft:Lantbruksnämnden i hade den 4/med bl.a. en genomgång av möjligheternaatt uppnå mål om att reducerakväveoxidutsläppen till 1995 medutgångspunkt ifrån vad det var 1980.Inte helt oväntat har man konstaterat att det t.o.m.kommer att bli svårt att ens komma ner till 1980 årsnivå före år 2000.Miljöpartiet de gröna har vid ett flertal tillfällenkritiserat dagens lagsiftning för att den inte ensklarar av att leva upp till de generella mål somriksdagen har fattat beslut om, och detta är extraanmärkningsvärt när vi faktiskt dessutom måsteskärpa målen för att komma ner till vad naturen tål.Vårt förslag har varit att man måsteinföra någon form av kvalitetsnormer för vattenoch luft, för att myndigheterna skall få verksammaverktyg till sin hjälp att uppnå uppsatta ochkommande mål.Jag har personligen också lagt en motion om attett försök med sådan lagstiftning skall genomförassnarast i avrinningsområde.Följderna av att vi inte har en sådan verksamlagstiftning syns dess värre tydligt iLaholmsbuktens vattenkvalitet.Hur vill miljöministern att länsstyrelserna ochandra myndigheter skall uppnå beslutom en utsläppsminskning av bl.a.kväveoxider om man inte inför försök ellerpermanent lagstiftning med kvalitetesnormer?1990/91:301 av () till statsrådetErik om gränstullstationen i Hån:I oktober i år beslöt regeringen om en nybyggnationav gränstullstationen i Hån vid E 18 i . Denuvarande lokalerna är i undermåligt skick ochotillräckliga. Byggstarten skulle enligt tidigareavsikt ske . Något klartecken frånregeringen tycks dock inte ha lämnats.När kommer statsrådet att ge klartecken tillgränstullstationsbygget i Hån?1990/91:302 av () tillstatsrådet om statens skola förvuxna i Norrköping:Statens skola för vuxna, SSV, är en bra skolform förmånga som annars inte skulle ha någon möjlighetatt studera. Det är en billig studieform som på ettpraktiskt och ändamålsenligt sätt kan anpassas tillelevernas personliga önskemål och behov.I studerar 10 000 elever påbrevdistans och ca 1 600 elever i varvadundervisning från hela landet.Enligt tidningsuppgifter ämnar skolministernföreslå att SSV skall upphöra 1992.Hur skall de elever som utbildas via Statensskola för vuxna i fåutbildning?1990/91:303 av () tillbostadsministern om förenklade regler om lån tillsmåhus:Kostnaderna för bostadsbyggandet har varit underständigt stigande. En av orsakerna till ökadekostnader har varit att reglerna för erhållande avbostadslån varit många och krångliga.1989 fattade beslut om nya regler för låntill småhus. Resultatet blev en blankett för ansökanom lån till småhus som kom att omfatta 16 A4-sidoristället för 4 A4-sidor.De nya reglerna innebär ytterligare rutinarbete ochkontroll för låneenheter och länsbostadsnämnder.Dessutom ökade kostnaden för låntagaren.Mot denna bakgrund vill jag frågabostadsministern:Är bostadsministern beredd att vidta åtgärder föratt förenkla regler för lån till småhus?7 § Kammaren åtskildes kl. 11.16.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.