prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Medandra ord anser utskottet att det är överflödigt meden sådan bestämmelse, och jag yrkar avslag påreservation nr 9.Reservationerna 10, 11 och 12 berör i första handboendeinflytande och hyresgästinflytande enligtanläggningslagen. Utan att alltför långt gå in påsjälva sakfrågan vill jag säga följande.Hyresgästerna företräds av de representativaorganisationer som har att se till att deras intressenbejakas. Om nu mot all förmodanförhandlingsordning inte gäller, är det denrikstäckande organisationen som har att ta vara pådessa synpunkter. Boendeinflytandet är därförgaranterat på ett mycket bra sätt.Utskottsmajoriteten anser med andra ord attlagarna fungerar på ett mycket tillfredsställandesätt.Så till frågan om småhusägarna. Centernsrepresentant säger att derasinflytande är långt ifrån tillfredsställande. Men,herr talman, dessa intressen tillvaratas via PBL ochde detaljbestämmelser om samrådsskyldighet somfinns i . Småhusägarnas intressevid bildandet av gemensamhetsanläggningar harockså diskuerats i en utredning. Där fann manegentligen inte någon lösning på hur man skullekomma till rätta med detta problem. Samtligapartier som är representerade i kammaren kännerväl till problemställningen.Vilket är då regeringens förslag? Vad man kan sägaär att det förslaget inte löser problemen, utan det ärbara litet kosmetika som oppositionen föreslår. Vianser alltså att oppositionens argument är långtifrån bärande. De håller inte enligt vårtförmenande. Också enligt många andrasbedömningar är de helt ohållbara. Därmed yrkarjag avslag på reservationerna 10, 11 och 12samtidigt som jag yrkar bifall till hemställan i desshelhet.Jag skall något kommentera de inlägg somhar varit.Bertil säger i sin inledning att det är enintressant iakttagelse att socialdemokraterna nuglider från vänster till höger. Men, herr talman, dethär är ju en beställning som vi har gjort ! har lantmäteriet som myndighet ivanlig ordning gjort en utredning, och vi har fåttden på bord. Vi tycker att det är etthyggligt förslag. Därför lägger vi fram det förkammaren. Att sedan vill gå längremå vara deras sak. Vi tycker att vi har gått så långtsom vi nu kan gå.Ingrid säger att det är ett steg irätt riktning och att hon läste förslaget med en vissglädje. Hon anser dock att det finns en vissklåfingrighet ifrån regeringens sida. Jag tycker intedet. Jag tycker att det är ett bra förslag. Jag tyckeratt det tillmötesgår precis vad tyckte förett år sedan, och jag tycker att ni skall säga ja ochamen till förslaget.Birger förslag om att vidgaboinflytandet tycker jag är att slå blå dunster iögonen på folk. Vi tycker atthyresgästorganisationen är den representativademokratin. Det tillvaratar hyresgästernasintressen på ett tillfredsställande sätt.Samtliga partier, även , ochcenterpartiet, har mer eller mindre sagt attriktningen på kompassen nog är bra. Den pekar åträtt håll, men förslaget går kanske inte tillräckligtlångt. Jag tror att det här är oppositionens sätt attuppträda i den parlamentariska situationen. Manskall driva frågan så långt som möjligt; man tyckeratt regeringen inte har gått tillräckligt långt.Utan att det förknippas det med regeringens nuaviserade krispaket har man aktualiserat enöversyn av jordförvärvslagen. Kanske kan någonav frågorna förknippas med den debatt som nufinns i samband med fastighetsbildning osv. Låt ossföra den diskussionen i ett senare skede.Herr talman! Jag tycker avslutningsvis att det är ettbra förslag. Jag yrkar bifall på det och avslag påsamtliga reservationer fogade till betänkandet.Anf. 218 ():Herr talman! anförande gladdemig delvis. Han sade att han tyckte att dessa förslagvar tillräckligt långtgående.Han menade att socialdemokraterna skyndar litetlångsammare än oppositionen men inte stängernågra dörrar för framtiden. Det inger ju faktiskt enhel del förväntningar och förhoppningar. Det ärbara tiden som verkar, och kommer viförmodligen att kunna räkna med ytterligare stödför våra idéer. Det är bara en fråga om hastighet ochtid.Däremot blir jag litet bekymrad när MagnusPersson så ihärdigt hävdar att hyresgästernasinflytande skall kanaliseras genom och deras rösterförmedlas och företrädas av deras organisationer.Där har vi faktiskt en helt annan uppfattning. Vitycker att de enskilda hyresgästerna, de boende,husägarna, skall företräda sig själva och inteföreträdas av någon anonym organisation som de ivissa fall inte ens är medlemmar i. Där ärrörelseriktningen obefintlig, och där stårsocialdemokraterna kvar vid den gamlaståndpunkten.Jag vill då gå över till en annan fråga, nämligenbegreppet godtagbar lönsamhet. Menar MagnusPersson att det här är tillräckligt bra och att detskall vara så här? Vad betyder egentligengodtagbart? För vem är någonting godtagbart? Ärdet för myndigheten som den beräknadeavkastningen kan vara godtagbar?Själva ordet godtagbar innebär ju att någon skallgodtaga. Man skall göra en egen bedömning avvissa förhållanden. Kan förklaravad godtagbart är i de enskilda fallet?Kan ett statligt organ, aldrig så välkomponerat ochsammansatt, bättre avgöra för den enskilde vadsom för denne är godtagbart? Jag tror att det härkräver en förklaring. Jag tycker att det är ettotillfredsställande uttryck som aldrig kan fylla denfunktion som möjligen var tänkt. Det är bättre attmönstra ut detta uttryck och låta den enskilde självavgöra om han anser att ett förvärv kan vara rimligtoch godtagbart ur sin egen -- inte myndighetens --synvinkel.Anf. 219 ():Herr talman! läste upp det styckesom står på s. 6 om effekterna av den nyalivsmedelspolitiken när den får fullt genomslag etc.Det finns då skäl att överväga frågan omfastighetsbildningen.Jag har också fäst mig vid att det finns en positivskrivning på denna punkt. Men man säger jusamtidigt när den nya livsmedelspolitiken får fulltgenomslag. Jag har sett att detfastighetsbildningsförslag som föreliggerkommer att vara en hjälp under den omställningsom den nya livsmedelspolitiken kommer att kräva.Det är därför jag tycker att lagen skall spegla enliberal inställning så att folk får bedöma själva omden lönsamhet som kan uppnås kan bli tillräcklig.Jag håller helt med om att detta,att någon annan skall sitta och tycka om denlönsamhet som jag vill ha ut av ett projekt, är ettuttryck för, förmyndarmentalitet som jag tycker attvi skall lägga av med. har sagt att denoffentliga sektorn skall minskas . Kundevi inte ta bort dessa människor som skall sitta ochtycka om andras lönsamhet och på så sätt verkligenhjälpa till att uppfylla minskningen på ?Anf. 220 ():Herr talman! Av fick jag intrycketatt han i förväg hade bestämt vad han skulle sägahär oberoende av vad vi tidigare hade sagt italarstolen. Jag får väl upprepa vad jag sade när detgäller propositionen och betänkandet omfastighetsbildning för landsbygdens behov m.m.Jag sade att vi i i huvudsak tillstyrkerpropositionen.Det flesta remissinstanser har ju varit väldigtpositiva till den rapport som statens lantmäteriverkhar utarbetat. Jag vill bara säga det så att det inteskall uppstå alltför stora missförstånd i debatten.Sedan vill jag övergå till en helt annan sak,nämligen hyresgästinflytandet. Där skiljer sigcenterns uppfattning väldigt starkt frånsocialdemokraternas. Vi vill ha en ändring avanläggningslagens 7 §. Vi vill att enskildahyresgäster och sammanslutningar av hyresgästerutanför etablerade hyresgästorganisationer skall hamöjlighet att också vara med och diskutera och hainflytande över bildandet avgemensamhetsanläggningar.Det hoppas jag att funderar litegrand över. Vi i tycker att besluten ochinflytandet skall ligga så nära de enskildamänniskorna och de som är berörda avgemensamhetsanläggningen som möjligt. På denpunkten hoppas jag verkligen attsocialdemokraterna tänker om till ett kommandeår.Vi har ju i bostadsutskottet glädjande nog iblandupplevt att socialdemokraterna har lyssnat tillandra partiers synpunkter och så småningomanslutit sig till dem. Jag tycker inte att det är någotfel i att göra det -- som jag sade i en tidigare debatttycker jag att det finns anledning att tro, hoppasoch vara övertygad om att vi i alla partier försökerlägga fram så bra förslag som möjligt, och det finnsingen anledning att tro att enbart det största partietlägger fram bra förslag -- det gör säkert ocksåövriga partier här i kammaren, oberoende avstorlek.Jag vädjar därför till att funderalitet mer på hyresgästinflytandet och boinflytandet.Det finns faktiskt mycket goda skäl att företa denändring i anläggningslagens 7 § som vi från centernönskar oss.Anf. 221 ():Herr talman! sade att det gladdehonom att vi till viss del kan komma att ändra ossinom . Men den dagen den sorgen. Vi får nuavvakta utvecklingen när det gällerfastighetsbildning, jordförvärvslag, osv., ochåterkomma till eventuella förändringar i framtiden.Sedan till en sak som jag inte tror att vi kan enasom -- det gäller både och centern:Man säger sig måna om den enskilde hyresgästen.Vi tycker att den representativa demokratin är ochförblir det bästa. Det är den rikstäckandeorganisationen som tillvaratar hyresgästernasintressen på ett bra och hyggligt sätt. Det kan dengöra också i framtiden.Sedan frågar : Vad är godtagbarlönsamhet? Godtagbar lönsamhet är en lönsamhetsom är godtagbar för samtliga berörda, såvälmyndigheterna som den enskilde. -- Det är svaretpå den frågan.Till vill jag säga: Det ärklart att lagar kan ändras tid efter annan. Vi haralltid från socialdemokratins sida varitpragmatiska: Vi har kunnat ändra oss. Vi kan i ettsenare skede se andra synpunkter som har vävts ini beslutsprocessen. Självfallet skall vi då inte envisthålla fast vid att det ursprungliga har varit det allrabästa.Till vill jag bara säga att vi somdet största partiet inte alltid har de bästamodellerna -- oftast har vi det, herr talman, meninte alltid. Vi är lyhörda för oppositionenssynpunkter.Men låt mig då när det gäller hyresgästernas ochsmåhusägarnas intressen och när det gällerbildandet av gemensamhetsanläggningar säga attjag inte tycker att ni har den lampa som nii utskottssammanhang och i andra debatter påstår.Det är och förblir ett svårlöst problem, eftersomsmåhusägarna kommer inflyttande långt efterplaneringsprocessen. En utredning har jobbat meddet här och egentligen inte kommit fram till någotförslag. Då skall man inte göra det så lätt för sigsom herrar och damer folkpartister, moderater ochcenterpartister gör i den här debatten.Herr talman! Låt mig bara säga att jag tycker att detär ett bra förslag som vi nu kan gå vidare med.Eftersom jag förhoppningsvis är den siste talaren ikvällens debatt ber jag att få önska minamedarbetare, mina meddebattörer, talmannen ochalla andra god natt.Anf. 222 ():Herr talman! Ännu har jag inte somnat in riktigt.Den representativa demokratin är en princip somsjälvfallet också vi hyllar. Men hyresgästinflytandetär väl ett illa valt exempel på representativdemokrati -- det är väl inte obekant ens för MagnusPersson att hyresgästorganisationerna skallrepresentera hyresgäster som inte ens är med idessa organisationer och som alltså inte har haftmöjlighet att vara med och utse sinarepresentanter. Det är det vi vänder oss emot. Detmåste självfallet vara upp till varje hyresgäst ellerhusägare att avgöra om och på vilka villkor hanskall låta sig representeras av någon eller någotorgan.Jag tror inte att klarheten om vad som är''godtagbar'' lönsamhet är större efter MagnusPerssons inlägg. säger attlönsamheten skall vara godtagbar för båda parter.Men lagstiftningen säger att det är dentillståndsgivande myndigheten som avgör om denär godtagbar. Jag fick inte någon godtagbarförklaring till vad som egentligen avses med''godtagbar''. Vilket lönsamhetskrav skall manställa? Kan en myndighet verkligen gå in i enskildafall, som kan vara så skiftande, och göra enbedömning i förväg? Det är ett förmynderi som viinte vill vara med om.Anf. 223 ():Herr talman! Jag vill återkomma till boinflytandet.Magnus håller hårt fast vid att det är enriksorganisation av hyresgäster som i det härsammanhanget skall företräda hyresgästerna. Vifrån säger i vår motion:''Enskilda hyresgäster och sammanslutning avhyresgäster utanför etableradhyresgästorganisation har enligt gällandebestämmelser i anläggningslagen i praktikenberövats inflytande över bildande avgemensamhetsanläggning. anser attanläggningslagen bör ändras så att hyresgästernasjälva eller genom frivillig samverkan iföreningsform ges rätt att utöva inflytande. Enligtvår uppfattning bör inflytande ochpåverkansmöjligheter läggas så nära som möjligtdem som berörs av besluten, i detta fallhyresgästerna. ''Om den goda viljan finns hos gårdet -- det är jag helt övertygad om -- att utansvårigheter ändra 7 § i anläggningslagen så att våraönskemål kan tillgodoses.Anf. 224 ():Herr talman! är ju en aktivbonde i . Han utövar säkert sitt medlemskapi bonderörelsen via sin representativa organisation.Jag fattar inte varför moderater och centerpartisterofta gnäller på hyresgäströrelsen. Det är enrepresentativ organisation, som gör ett slitigtvardagsjobb, och som tillvaratar den enskildahyresgästens intressen precis lika bra som BertilDanielssons organisation tillvaratar hans intressensom bonde i . Det skall man acceptera,tycker jag. Därför behöver inte 7 § i lagen ändras.Jag tycker att det är de organisationerna som ävenfortsättningsvis skall tillvarata de enskildasintressen, oavsett om de råkar ha ett jobb eller varabonde, oavsett om de råkar bo i en lägenhet iKalmar, i eller på något annat ställe. Detär vår principiella uppfattning.Anf. 225 ():Herr talman! Till vill jag säga attjag inte låter mig representeras av någon som jaginte själv har valt. Jag väljer själv om jag skall varamed i en organisation eller stå utanför den. Det ärskillnaden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )27 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:52 Användning av genteknik på människa,m.m.1990/91:54 Kvarvarande frågor i reformeringen avinkomst- och företagsbeskattningen, m.m.1990/91:56 Tillfällig höjning av fastighetsskatten,m.m.Motionernamed anledning av prop. 1990/91:41 Ändradekassakravsavgifter1990/91:Fi12 av m.fl. (m)1990/91:Fi13 av m.fl. (fp)28 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 7 november1990/91:81 av () tillsocialministern om ensamstående föräldrarssituation:Under hela 80-talet har klasskillnaderna ökatkraftigt. En grupp som påtagligt fått det sämre ärensamstående föräldrar, som till större delen bestårav lågavlönade kvinnor.Den skattereform som träder i kraft den 1 januari1991 utgör inget undantag, den gynnarhöginkomsttagare, medan lågavlönade mestkommer att märka av den genom högre hyror,dyrare mat och kläder.Ensamstående föräldrar pådyvlas ofta i den socialadebatten en skuld. ''Det är synd om barn som baraväxer upp med en förälder, det är för lätt att skiljas.Varför låter kvinnor den egna utvecklingen gå förebarnens trygghet?'' är vanliga kommentarer.Att barn och ungdomar med svåra sociala problemi många fall kommer från familjer med en föräldertas ofta till intäkt för hur dåliga dessa föräldrar är.Pressens behov av att höja sina upplagessiffrortycks oändligt, och jag har tappat räkningen på allade eländesskildringar om ungdomar på sned frånsplittrade familjer som kvällstidningarna har frossati.Att däremot analysera och identifiera samhälletsbristande skuld i form av utebliven satsning pådaghem, skola, extra hjälp hemma osv. säljer intelika många lösnummer.De problem som de flesta ensamstående föräldrarbrottas med är väl kända: ekonomin, tid, ork ochandra vuxna att dela ansvaret med. Inget av dessaproblem är oöverkomligt. Det bästa är naturligtvisallmänna förutsättningar som alla har glädje av: sextimmars arbetsdag, uppvärdering av traditionellakvinnoarbeten, osv. Om nu sådana lösningar ansesför kostsamma så måste samhället sätta in speciellainsatser. Det går att mycket tidigt se vilka barn ochfamiljer som skulle behöva extra stöd. Men i dagtvingas det förebyggande sociala arbete som ändåexisterar alltmer att gå till reträtt ute i kommuneroch landsting.Socialtjänsten tvingas att ägna sig alltmer åt de mestakuta insatserna för barn och ungdom. Regler försocialbidrag varierar för olika kommuner, men påmånga håll krävs exempelvis att ensamstående skallarbeta heltid innan kompletterande socialbidragkan betalas ut. Först efter en individuell bedömningkan detta krav åsidosättas. Sextimmarsdag försmåbarnsföräldrar existerar bara för dem som harråd.Det av regeringen presenteradekrispaketet fortsätter beklagligtvis att drabbaensamstående och låginkomsttagare. Det är välkänt att småbarn ofta är sjuka pådaghem. De förr relativt vanligt förekommandebarnvårdare som gick hem till sjuka barn, så attföräldrar kunde arbeta trots att barnen var sjuka,har försvunnit i de flesta kommuner och är inget atträkna med för de flesta föräldrar. Motiveringen harvarit att föräldrar har rätt att vara hemma medsjuka barn och inte skulle drabbas ekonomiskt. Detär ofta svårt nog för en förälder att vara bortamycket på grund av barns sjukdom. Att dessutomdrabbas ekonomiskt när man saknar marginaler ärhårt.Skatteomläggningen innebär bl.a. att den särskildaskattereduktionen med . Närriksdagen fattade beslut omskatteomläggningen lovade regeringen att behovetav stöd till ensamföräldrarna skulle ses över. Vadhar hänt där?Nedskärningarna i den förebyggandeverksamheten inom det sociala området och inomskolan ökar de sociala problemen. Samhälletsresurser inriktas på att ta hand om akuta problemoch ordna behandling/omhändertagande av barnoch ungdomar där det gått snett. Även där saknasnödvändiga resurser inom kommuner ochlandsting, så att olika nödlösningar måste tas till.Resultatet blir dyrare vård och vård på den privatamarknaden med starka vinstintressen.Till detta kommer att i enskrivelse till regeringen bett om en översyn avbiståndsparagraferna i socialtjänstlagen. Tanken äratt kommunerna skall få större möjlighet att låtaekonomin styra biståndet. De vill ha en ändring av3 och 6 §§ SoL.Jag vill därför fråga socialministern:1. Är regeringen beredd att ta initiativ så att vi fårbiståndsregler som är lika för hela landet?2. Är regeringen beredd att ta initiativ så attekonomiskt bistånd kan ges fullt ut även när enensamstående förälder har deltidsarbete, och dåutan någon individuell prövning?3. Är regeringen beredd att ändra skattereformenså att inte de ensamstående föräldrarna drabbas?4. Hur kommer regeringen se till att krispaketetinte drabbar föräldrar som är hemma med sjukabarn?29§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 6 november1990/91:159 av () tilljustitieministern om köerna vid kriminalvården:Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtagaeller föreslå i syfte att minska köerna tillfångvården?den 7 november1990/91:160 av () tillförsvarsministern om JAS-projektet:Enligt uppgifter i den 11 novemberkan ett regeringsbesked om framtidkomma redan före årsskiftet. Uppgiften äroroande, eftersom det skulle innebära att beslut omatt fullfölja delserie II kan fattas utan att frågandiskuteras i riksdagen.Med tanke på den kritik som finns mot att projektetfullföljs vore det rimligt med ett nyttparlamentariskt beslut innan beslut om delserie IIfattas.Jag vill därför fråga:Är försvarsministern beredd att medverka till enparlamentarisk debatt om innanbeslut fattas om delserie II?1990/91:161 av () tilljordbruksministern om jordförvärvslagen:En särskild statsrådsgrupp har bildats med uppgiftatt befrämja näringslivets utveckling. ''Näringslivets internationalisering och ett aktivtdeltagande i den europeiska integrationen är enviktig utgångspunkt för näringspolitiken''. Såuttrycks ambitionen i ett för statsrådsgruppengemensamt pressmeddelande. Där presenteras somen konkret åtgärd förändringar ijordförvärvslagstiftningen. Förslagen uppges ledatill rationellt markutnyttjande och innebärabetydande förenklingar.Riksdagen har upprepade gånger hävdat att förförvärv av jordbruksfastigheter skall bo- ochbrukarprincipen gälla. Det betyder att aktivtjordbruk skall ges företräde före markförvärv ikapitalplaceringssyfte. Jag undrar om de nuaviserade förändringarna innebär att regeringenöverger denna princip och att den svenskalandsbygden reduceras till semesterortför rika européer.Jag vill därför fråga:Vilka förändringar i jordförvärvslagstiftningenavser regeringen föreslå?1990/91:162 av () till statsrådetMargot om konsumentinflytandet pålivsmedelspolitiken:Våren 1990 anslog , tack vare en motionfrån , medel för att underlättaframväxten av en aktiv konsumentrörelse som kanhävda konsumenternas intressen när det gällerlivsmedelspolitiken.Medlen skall förmedlas via . Runtom i vårt land växer nu protesterna mot högamatpriser och bristande konsumentinflytande.Ideella organisationer arbetar ofta med knappaekonomiska möjligheter. De av anslagnamedlen kan här fylla en viktig funktion.Förutsättningen är dock att möjligheten att ansökaom bidrag är känd. Information om dennamöjlighet förefaller inte ha nått ut.Jag vill därför fråga:Avser regeringen vidta åtgärder för att ökakännedomen om anslagna medel för att stimuleraett ökat konsumentinflytande?1990/91:163 av () tillutbildningsministern om Ystads teater:I drivs en teater helt på ideella grunder. Denger ett brett och vitalt bidrag till kulturlivet i Ystadoch i hela . Besökssiffrorna 1989 visar attvarje ystadsbo eller var fjärde boende i regionenvarit på Ystads teater. Teatern är en av två scener iSkåne utanför de stora städerna som har stor scen,dvs. kan ta emot stora uppsättningar. Lokalen ärgammal, den fyller , ochdärför behöver den renoveras och rustas upp.Redan 1985 skrev teaterns styrelse till staten omsina ekonomiska bekymmer och sökte stöd. Fleragånger har någon från styrelsen möttkulturministern för att diskutera läget och varjegång fått hopp om positiv behandling av sinskrivelse . Det senaste är att derasframställan överlämnats till plan- ochbostadsverket.Jag vill fråga om kulturministern är villig attpåskynda ärendet, så att Ystads teaterstyrelsen kanfå ett besked om statsbidrag.1990/91:164 av () tilljustitieministern om registrerat partnerskap förhomosexuella:I juni presenterade ett förslag till lagom registrerat partnerskap, som innebär att etthomosexuellt par kan låta registrera sittförhållande. Enligt lagförslaget skall äktenskapetsalla rättsverkningar, med några få undantag, främstgällande möjligheten till gemensam adoption, blitillämpliga för parterna i ett registreratpartnerskap. En liknande lag finns sedan ett årtillbaka i Danmark.Redan år 1973 uttalade att en samlevnadmellan två parter av samma kön är en frånsamhällets synpunkt fullt acceptabelsamlevnadsform. En stor grupp homosexuella parväntar nu på att få möjlighet att reglera sittförhållande på ett sätt som motsvararheterosexuella pars möjligheter.Mot bakgrund av detta vill jag frågajustitieministern:Avser regeringen att presentera ett lagförslag omregistrerat partnerskap för homosexuella underinnevarande ?1990/91:165 av () tillkommunikationsministern om SJs användning avvissa träslag:Skövlingen av de tropiska regnskogarna är ett avvärldens största miljöhot. I stället för att okritisktimportera träet från sådant kortsiktigt skogsbruk,eller rättare sagt missbruk, bör de industrialiseradeländerna lätta på den orättfärdiga ekonomiskaskuldbörda som tredje världens länder tvingasbära. Därigenom skapas förutsättningar för dessaländer att bygga upp långsiktigt hållbaraproduktionssystem.Nyligen har möbelindustri och möbelhandlare iSverige beslutat att upphöra med import avtropiska träslag om inte träet kommer från ettekologiskt anpassat skogsbruk. redovisarstatens järnvägar att man skall tillverka nyaperrongbänkar av ädelträ från hotade skogar!Borde inte denna statligt ägda verksamhet haföregått med gott exempel?