prot · GE0928 · 1990-11-20 00:00:00 — 101 ():Herr talman! Om det nu är så attavräkningsskatten i 280 av landets 284 kommunerstämmer, dvs. att utfallet har blivit acceptabelt,men att det i några kommuner är uppenbart attavräkningsskatten får helt orimliga konsekvenser,måste inte regeringen då ta upp en diskussion meddessa kommuner för att se om man kanåstadkomma en bättre neutralitet? Annars bliravräkningsskatten de facto en straffbeskattning avjust kommuninnevånarna i de här kommunerna.Jag tycker att finansministern gör det lätt för sig närhan hänvisar till den kommunalekonomiskautredningen. Detta löser inte de specifika problemsom dessa kommuner har att klara ut just . Jagtycker att regeringen har ett något större ansvar idetta. Man kan inte bara hänvisa till kommandediskussioner med . Dettafråntar inte regeringen ansvaret för attmänniskorna i de här kommunerna drabbasorimligt hårt. Borde inte regeringen kunna takontakt med t.ex. ochdiskutera hur man skall kunna få en bättreöverensstämmelse?Anf. 102 Finansminister ():Herr talman! har lämnat inen framställan till , och det geross anledning att ta alla de kontakter som kanbehövas. Vi är inte färdiga med beredningen av denhär frågan. Men i den meningen kan vi få all deninformation som vi behöver. Min uppfattning ärden, att den negativa beskrivning som RuneBacklund ger inte är välgrundad.Anf. 103 ():Herr talman! Den är välgrundad när det gällerexemplet . Det är därmed intesagt att det är generellt lika för alla kommuner. Hurkommunen har organiserat sin verksamhet tycksvara avgörande för hur den påverkas avschablonmetoden när man räknar ut underlaget föravräkningsskatten.Finansministern ger ändå en liten öppning här närhan säger att man skall titta på den skrivelse somkommer från . Det är minförhoppning att man inte bara tittar på den, utan också tar kontakt med kommunen för attdiskutera hur man på något sätt skall kunna mildraden stöt som man nu får ta i kommunsom en följd av avräkningsskatten.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:199 om HaveröStrömmarAnf. 104 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har gett upp försöken att rädda HaveröStrömmar från exploatering i form av vägbygge ochbetongdammar.Den 29 maj fick svar på en frågaom regeringsärendet angående om- ochtillbyggnader av dammarna vid Haverö Strömmar.Som känner till är ärendet ovanligtkomplicerat. Det gäller att utredaförutsättningarna för en om- och tillbyggnad somtillgodoser såväl dammsäkerhets- somnaturvårdsintressena.Just nu avvaktar regeringen yttranden i ärendetfrån och dammsäkerhetsnämnden.Regeringen avser att fatta beslut i ärendet så snartärendet är färdigberett.Anf. 105 ():Herr talman! Det är nu ungefär dettaärende kom till regeringen. Det är klart att man blirmycket fundersam och undrar varför det drar ut påtiden så . Det har varit ett antal vändor och ettantal förslag som har kommit.Det som har hänt nu är tydligen attexploateringsföretaget har kommit in med enskrivelse. Jag har inte fått se denna skrivelse. Jaghar begärt att få den hos . Där sägerman att den inte är tillgänglig, att den inte ärdiarieförd och att den är hemlig. Jag har försökt attfå tag på den på andra sätt, men det har inte hellergått. Jag konstaterar att det är någonting mystisktmed detta. Varför kan man inte få ta del av sådanaskrivelser?Birgitta säger att regeringen avvaktaryttranden i ärendet, och det är väl antagligenyttranden rörande den här skrivelsen frånexploateringsföretaget, förmodar jag. Det vore bramed ett besked om detta.Jag undrar om det är så att den renodladenaturvården, t.ex. , fårtillfälle att yttra sig om samma skrivelse tilldepartementet. Då kan vi få ett mer balanserat svarpå detta.Sedan frågar man sig naturligtvis vad det är somsaknas i regeringsberedningen nu . Ärdet frågan om hur man konstruerar en tillfällig vägför att undvika permanenta skador i naturen i dethär naturskyddsområdet? Är det hur manpietetsfullt skall renovera de gamla dammar somfinns där och som är av stort kulturhistoriskt värde?Eller är det en ekonomisk fråga? Vad är det somsaknas egentligen? Det vore bra att få ettklarläggande när det gäller detta. Jag vill framhållaatt det här är en av de verkligt stora miljöfrågornai den här landsdelen. Skulle man få bygga en storväg, en rejäl väg in i detta område och byggabetongdammar, skulle det ta död på mycket avområdets fina karaktär, och det skulle hota denutrotningshotade uttern.Anf. 106 Miljöminister ():Herr talman! Det finns inget hemligt i någotmaterial här. Regeringen har valt att, som vibeskrivit i debatter förut, se om man kunde hitta enfrivillig lösning som förenar naturvårdsintressenamed dammsäkerhetsintressena. Jag tror att RoyOttosson vet att det också finnsdammsäkerhetsintressen av allvarlig natur. Jagdiskuterade dem för övrigt medordföranden i dammsäkerhetsnämnden.Den 12 juni träffade man från företagetlandshövding och diskuterade olikalösningar. Därefter har det lämnat in två alternativaförslag. Dessa har , dvs. förungefär sedan, översänts för yttrande delstill , dels till dammsäkerhetsnämnden.När deras yttranden har kommit in -- liksomsjälvfallet också andra yttranden som vi haranledning att beakta, t.ex. naturvårdens -- kommervi att kunna fatta beslut i ärendet.Vi är väl medvetna om att det brådskar, eftersomdet nu är kvar till dess att detinterimistiska beslutet om naturreservat löper ut.Länsstyrelsen behöver ha tid på sig för att fullföljadet arbetet.Ärendet är alltså besvärligt. Vi eftersträvar att hittaen god lösning, men något sådant Columbi ägg harhittills faktiskt inte dykt upp. Vi hoppas mycket påatt kunna medverka konstruktivt i den processen.Anf. 107 ():Herr talman! Det finns inget hemligt i det här,säger miljöministern. Jag har faktiskt försökt fådessa handlingar, men jag har inte fått dem. Jag harfrån naturvårdsenhet, bl.a. frånchefen där, fått besked om att detta inte äroffentligt. Och det är som sagt inte ens diariefört.Det är någonting som inte stämmer här.Jag har som sagt också bett andra försöka få framdessa handlingar, men inte heller det har lyckats.Faktum är att det inte har varit möjligt att ta del avde handlingar som tydligen skall yttrasig över. Jag konstaterar också att inte heller denideella naturvården har fått ta del av handlingarna.Visst är dammsäkerheten viktig. De tre strömmardet handlar om, som emellan sig har två öar, gårfrån en sjö till en annan. Området är obebott, ochdet är översyningsmark. Det kan inte vara rimligtatt man där tillämpar tusenårsflöden och extremdammsäkerhet. Det finns nämligen egentligeningenting att säkra.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:119 omdricksvattnetAnf. 108 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågatsocialminister vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att garantera en godvattenkvalitet över hela landet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Jag vill gärna instämma med frågeställaren om attfrågan har stor betydelse i ett framtidsperspektiv.Dricksvattnet är ett av våra viktigaste livsmedel.Det är en självklarhet att dricksvattnet skall hållaen god kvalitet.Under de senaste årtiondena har vi dock kunnat seatt omvärldens vattenproblem har accentuerats. Vikan därför inte blunda för dessa förändringar ochorsakerna till dem.Sverige har, i ett internationellt perspektiv, hittillsvarit gynnat av en god vattensituation. Regeringensmålsättning är givetvis att vi även skallvara säkra på att vi får ett livsmedel av god kvalitetgenom att vrida på vattenkranen och att vi inte,vilket tyvärr är fallet i fleraindustriländer, av rädsla för t.ex. hygieniska riskerskall behöva köpa vårt viktigaste livsmedel påflaska.Utvecklingen när det gäller vatten följs mycketuppmärksamt både av regeringen och av deansvariga myndigheterna på området, närmarebestämt , som ansvarar för miljönoch grundvattenkvaliteten och livsmedelsverket,vars ansvarsområde är själva dricksvattnet ochhanteringen av detta. Beredskapen för att vidtabehövliga åtgärder är därför god. De nyaforskningsrön som kommer fram är självfallet avstörsta intresse i detta sammanhang.Naturvårdsverket har förregeringen redovisat en strategi för godvattenkvalitet i sjöar, vattendrag och grundvatten.Särskild vikt har lagts vid frågan om hur vi kan nåoch bibehålla en god vattenkvalitet. I planen harlagts fram ett flertal förslag till åtgärder. av regeringen, somkommer att ta ställning till dem i samband med denmiljöpolitiska proposition som presenteras undervåren nästa år.Livsmedelsverkets föreskrifter om hantering ochkontroll av dricksvatten ger kommuner och andradricksvattenproducenter och tillsynsorganföreskrifter och allmänna råd som syftar till attgarantera att konsumenterna får ett dricksvatten avgod kvalitet. Verket har vidare under det år somgått publicerat två rapporter som kartläggerdricksvattensituationen i landet och behovet avåtgärder inom vattenområdet.Utöver de två uppdrag som jag nämnt haröverstyrelsen för civil beredskap av regeringen fåtti uppdrag att ta fram ett program som gällerberedskapen inom vattenområdet. I detta arbetedeltar även andra myndigheter med ansvar förvattnet. Förslag om ett vattenprogram kommer attredovisas i vår.Björn tar i sin fråga upp ett eventuelltsamband mellan mjukt vatten och hjärt- ochkärlsjukdomar. Denna fråga har tagits upp bl.a. i endoktorsavhandling som har framlagts förden medicinska fakulteten i . Några säkraslutsatser när det gäller sambandet mellan deaktuella sjukdomarna och vattenkvaliteten kanemellertid inte dras av avhandlingen. Ytterligarestudier krävs för att klargöra om vattnets kvalitet ärav betydelse för utvecklingen av sjukdomarna ochvilka faktorer som i så fall ligger bakom detta.Livsmedelsverket följer aktivt utvecklingen för attvid behov vidta de åtgärder som kan vara befogade.Som framgår av denna redovisning är regeringenväl medveten om både frågans vikt och dessomfattning. Den strategi som vi valt för att skyddadricksvattenresursen är heltäckandeoch omfattar hela vattenkedjan, från källa till kran.Anf. 109 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern förett mycket fylligt och penetrerande svar på minfråga. Jordbruksministern säger att vatten är ett avvåra viktigaste livsmedel. Jag skulle vilja påstå attdet är det viktigaste livsmedel vi har.Jag har ställt frågan mot bakgrund av den nämndadoktorsavhandlingen, men det har ocksåpublicerats andra avhandlingar om just sambandetmellan sämre vattenkvalitet och överdödlighet iolika sjukdomar. I det här fallet handlar det omhjärt- och kärlsjukdomar.Christina Nerbrand, som doktoranden heter, visaratt dödligheten i hjärtinfarkt för män mellan 45 och64 år i var högre än i län,och för kvinnor i samma åldersgrupp vardödligheten högre. Studien visade också attkommuner med hög dödlighet hade större andellågutbildade, lägre medelinkomst, högrearbetslöshet och större antal ensamboende änkommuner med låg dödlighet. Det finns som sagtäven andra internationella undersökningar somförsöker slå fast detta samband, och det finns ocksåpå området andra svenska undersökningar, sombara är mellan två och gamla.Jag tycker att detta visar att miljöfrågor ärklassfrågor. Den sociala tillhörigheten harbetydelse för hur man drabbas också avmiljöproblem. Det handlar om olika sociala villkorför olika sociala grupper. Man bör naturligtvisangripa dessa problem med en aktiv miljöpolitik,men den kan aldrig sakna fördelningspolitiskaförtecken.Jag måste därför fråga jordbruksministern:Kommer det i den proposition vi kan se fram emotatt finnas förslag om åtgärder och särskilda medelför de delar av landet som är i akut behov av enförbättrad vattenkvalitet? Är jordbruksministernberedd att föreslå att vattnet momsbefriastemporärt i de områden där vattenkvalitetenvarierar och kan ifrågasättas från hälsosynpunkt?Vi skall ju inte betala överpriser för dåligalivsmedel. Men det kanske vi gör i -- vad vetjag? Kommer miljöpropositionen även att ta uppsådant som exempelvis utbildningsinsatser i syfteatt främja en bättre miljö?Anf. 110 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag håller med omatt frågan om vattnets kvalitet i hög grad har enfördelningspolitisk aspekt. Vi måste ha som mål attalla människor i vårt land skall kunna tasitt vatten direkt ur kranen. Detta är i högsta graden fördelningspolitisk fråga. Det är obehagligt attse att vatten på flaska i land efter land finns att köpai de livsmedelsbutiker där mer välbeställdamänniskor handlar. Dessa människor kan köpavattnet på flaska för att vara säkra på kvaliteten.Vattenkvaliteten försämras också i en lång radländer.Detta är allvarligt, och vi har goda skäl att tavarningssignalerna från andra länder på allvar ochse om vårt hus så att vi inte hamnar i sammasituation. Det finns varningstecken även i Sverige.Kvaliteten har även hos oss varit dålig på sina håll.Men vi har alltså nu en strategi som skall varaheltäckande. Det handlar både om grundvattnetoch om vattnet som livsmedel. Kommunerna hargenom vattenverken i detta sammanhang sammaansvar som exempelvis en livsmedelsindustri hargenom livsmedelslagen. Det är också mycketviktigt att för kommunerna understryka att de harsamma ansvar som livsmedelsindustrin och attvattnet är ett livsmedel. Vi försöker därförförbättra våra åtgärder på en rad områden, bl.a. ifråga om utbildningen, som . Detta har vi gjort senast i regeringensproposition om livsmedelskontrollen, somriksdagen antog . I den spelar ocksåvattnet såsom ett livsmedel en viktig roll.Svaret är att miljöpropositionen naturligtviskommer att innehålla en rad olika åtgärder för attfå ett så heltäckande grepp som möjligt över vårvattenkvalitet, så att vi inte heller skallbehöva se vattenkvalitet som en klassfråga.Anf. 111 ():Herr talman! Jordbruksministern vet lika väl somjag, han bor ju också i en kommun, attkommunerna har det ganska dåligt ställt just nu.Om regeringen kunde fatta ett snabbt beslut om attmomsbefria vatten i de kommuner där man harproblem med vattenkvaliteten, skulle detta kanskeändå frigöra en del resurser för att vidta en delsnara åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten.Jordbruksministern känner liksom jag också till attdet är lång projekteringstid när man skall förbättravattenkvalitet. Det går inte att ordna genom atttrycka på en knapp eller genom att släppa ner entablett eller karamell i en ytvattentäkt. Börkommunerna redan nu förbereda sig på att vidtaåtgärder, med benäget bistånd av t.ex. statligabidrag, för att förbättra vattenkvaliteten?Anf. 112 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att momsbefrielse förvissa kommuner med dålig kvalitet på vattnet ärbästa sättet att främja vattnets kvalitet, utan härkrävs systematiska åtgärder. Dem har vi i etttidigare skede främjat genom propositionen omlivsmedelskontroll som har fattat beslutom, och regeringen återkommer med enmiljöproposition.Björn var också inne på andra frågorsom låg till grund för denna frågeställning,nämligen att man i vissa delar av där manhar konstaterat en högre dödlighet i hjärt- ochkärlsjukdomar har ett mjukt vatten. Det är alldelesriktigt. Det finns flera studier som har sett på detta.Man vet ännu inte om det finns särskiltstärkande element i det hårda vattnet, eller om detfinns skadliga element i det mjuka vattnet. som ett utflöde av den doktorsavhandlingBjörn har nämnt här, har denexpertgrupp som finns inom livsmedelsverkettillsammans med forskare på området beslutat att ivår ta upp just den speciella fråga som BjörnSamuelson här har ställt.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:161 omjordförvärvslagenAnf. 113 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaförändringar i jordförvärvslagstiftningenregeringen avser föreslå.Annika har härvid hänvisat till bildandetav en särskild statsrådsgrupp med uppgift attsamordna insatser som främjar den ekonomiskatillväxten. I ett gemensamt pressmeddelande frånstatsrådsgruppen nämns bl.a.att förslag till ändringar i jordförvärvslagen skallpresenteras våren 1991.För att undvika missförstånd vill jag framhålla attAnnika koppling mellan å ena sidannäringslivets internationalisering och europeiskaintegration och å andra sidan motiven för ändringari jordförvärvslagstiftningen är felaktig. Ändringar ijordförvärvslagen bör göras av inhemska skäl.Jordförvärvslagstiftningen är neutral så till vida attden vare sig diskriminerar eller favoriserar någonförvärvare utifrån dennes nationalitet.Förra året tillsatte jag en särskild utredare, vilkensom ett led i den pågående översynen avlivsmedelspolitiken skulle göra en närmare analysav jordförvärvslagstiftningens effekter. Utifråndenna utredning och de inkomna remissvarenpågår ett arbete inom medatt se över den gällande lagstiftningen. Arbetetbedrivs nu framför allt med utgångspunkt iriksdagens beslut om en ny livsmedelspolitik och deförändringar i fråga om bl.a. jordpolitiken som hörsamman med detta. Jag vill i samanhanget nämnaatt i både denna utredning och i ett flertalremissyttranden över densamma framhålls deregionalpolitiska aspekternas vikt.Jordförvärvslagen påverkar i sin nuvarandeutformning bara av det totala antaletöverlåtelser av jordbruks- och skogsfastigheter.Trots att av de tillståndspliktigaöverlåtelserna bifalls, kräver den praktiskatillämpningen av lagstiftningen en omfattandeadministration. Ytterligare förenklingar är därförangelägna.I pressmeddelandet från statsrådsgruppen sägsockså att betydande förenklingar kan förutses ledatill mer efektivt fungerande marknader och tillbättre markanvändning. Beredningsarbetet meddessa frågor i pågår, ochregeringen kommer att presentera sinaställningstaganden för våren 1991.Anf. 114 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga.Jordbruksminstern säger att han vill undvikamissförstånd. Tyvärr går detta inte att undvika,eftersom det uppenbarligen redan har inträffat.Men det går ju att rätta till. Det är möjligt attmissförståndet berodde på min bristandefattningsförmåga, men det hade nog också ett visstsamband med hur denna information var utformad.Den utgick från den europeiska integrationen ochtog upp jordförvärvslagstiftningen i detsammanhanget.Nu klargör jordbruksministern att det här handlarom en nödvändig förändring med utgångspunkt ivår egen nya livsmedelspolitik. Jag delaruppfattningen att jordförvärvslagstiftningenbehöver ses över. Den särskilda utredare somjordbruksministern hänvisar till har i sin utredningkonstaterat att jordförvärvslagstiftningen, som dentidigare har sett ut, inte har inneburit att människorpå landsbygden i någon större utsträckning harkunnat bo kvar. Den har däremot lett till attmänniskor från städer i stor utsträckning harhindrats att etablera sig på landsbygden. Det ärnaturligtvis mycket viktigt att korrigera den typenav fel, men det är också mycket olyckligt att detbara är av förvärven som berörs.Jordbruket i vårt land är i mycket hög grad ettdeltids- och fritidsjordbruk. Det får mannaturligtvis acceptera. Jag delar uppfattningen attdet är bra med en översyn, men själva kärnan ijordförvärvslagstiftningen är att förvärv av mark ikapitalplaceringssyfte inte skall premieras före detaktiva jordbruket. Det är också härberöringspunkten till Europaintegrationen finns.Är vi överens om att det är viktigt attupprätthålla det målet? Kan vi behålla målet iintegreringsprocessen, eller kommer kravet på frirörlighet över gränserna att innebära att vi får avståfrån på dessa viktiga principer i vårjordförvärvslagstiftning?Anf. 115 Jordbruksminister ():Herr talman! När det gäller jordförvärvslagen stården på egna ben. Den är icke diskriminerande ochpåverkas därför inte av Europaintegrationen. Detkan finnas andra lagar och andra omständighetersom påverkas, men inte den lagen.När det sedan gäller frågan hur vi skall kunnatillämpa jordförvärvslagen på det sätt somriksdagen avsett, finns det enligt min meninguppenbara svårigheter. Den tillämpning som skerär ett av skälen till att vi behöver se över den igen.Riksdagen har uttalat sig om jordförvärv ikapitalplaceringssyfte. Det handlar om attexempelvis förhindra att det blir storaprishöjningar i områden med expansivmarknadsutveckling och liknande.Det finns ju ofta mycket få köpare, och det ärganska sällan som den typen av ärenden kommerupp. Jag har faktiskt frågat lantbruksdirektörernaom några ärenden går vidare på dessa områden,men det är mycket sällan fallet. Det kan bero på attdet är fråga om mycket stora kapitalinsatser och attdet finns mycket få köpare. Jag har att hanteraöverklaganden som ofta gäller mycket småfastigheter där det handlar om att den ena ellerandra grannen skall anses mer lämpad för ettförvärv. Dessa frågor är mycket svåra vare sig detär lantbruksnämnderna, lantbruksstyrelsen ellerregeringen som skall fatta de besluten och avgörafrågan på ett välgrundat underlag.Det behövs förenklingar, och jag tror att vi äröverens om det. Vi får naturligtvis återkomma i våroch se vilka förenklingar som är möjliga inomramen för den jordbrukspolitik som vi måste utgåfrån i och med det livsmedelspolitiska beslut somfattades i somras.Anf. 116 ():Herr talman! Jag fick inte ett alldeles tydligt ochklart svar på frågan om det är viktigt attupprätthålla ambitionen medjordförvärvslagstiftningen. Jag tolkarjordbruksministerns svar som att han ändå anser attdetta är viktigt. Jag delar uppfattningen att heladenna lagstiftning bör ses över.Men det som förvånar mig litet mer är detjordbruksministern sade om att vårjordförvärvslagstiftning inte kommer att beröras avintegrationsprocessen i förhållande till EG. Detförvånar mig litet grand. Som jag tolkat det hela ärregleringen friare på detta område i de länder somredan är med i EG, medan vissa länder, t.ex.Danmark och , har begärt undantag frånrätten att förvärva mark i deras resp. länder. Menarjordbruksministern att vår jordförvärvslagstiftninginte kommer att beröras av dennaintegrationsprocess?Anf. 117 Jordbruksminister ():Herr talman! Så länge den är icke diskriminerandekommer den inte beröras. I finnsexempelvis en bo--bruka-princip i lagstiftningen. ISverige har vi skäl att se brukarprincipen i dentidigare lagstiftningen i ljuset av att vi tillsammans iriksdagen har ändrat skötsellagen och inte i ljusetav en Europaintegration.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på frågorna 1990/91:169 och 174 omsockerbruket i MörbylångaAnf. 118 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omstatens industriverks förslag att stödet tillMörbylånga sockerbruk och arealbidraget tillbetodlarna under detta bruk bör upphöra är ienlighet med uttalade vilja att stöd avregionalpolitiska skäl skall utgå till dettasockerbruk.Ingrid har frågat mig om jag ärberedd att arbeta för fortsatt sockerproduktion iMörbylånga och för att den viktiga betodlingen kanvara kvar på och i Kalmarområdet.Riksdagens beslut om en ny livsmedelspolitikinnebär bl.a. en avreglering av sockernäringen. Deadministrativt satta betpriserna samtarealregleringen av betodlingen slopas.Prisbildningen liksom produktionens storlek blir enfråga för marknaden att lösa. Effekten av enavreglering blir sannolikt att sockerproduktioneneffektiviseras så att både de företagsekonomiskaoch samhällsekonomiska kostnaderna minskas.Som också konstaterat i detlivsmedelspolitiska beslutet bör sockernäringen gesmöjlighet att utvecklas och göra nödvändigastrukturrationaliseringar.Med anledning av att sockerproduktionen påÖland och spelar en regional- ochsysselsättningspolitisk roll angav regeringen i sinproposition om livsmedelspolitiken att denfortsatta betodlingen och driften vid de bådaöbruken borde bli föremål för regional- ochsysselsättningspolitiska överväganden samt att enutredning av frågan skulle göras. utgår ettsärskilt stöd till sockerbruken på ochGotland och till sockerbetsodlarna under dessabruk. finansierades detta stöd inom ramenför jordbruksprisregleringen. I avvaktan påresultatet av utredningen finansieras det särskildastödet om totalt 28 milj. kr. över statsbudgetenunder innevarande budgetår.