prot · GE0945 · 1990-12-13 00:00:00 — Då gäller det att hitta någontingannat som gör att man kan upprätthålla en socialbostadspolitik och ändå göra olika avvecklingar.Var litet försiktigare i fortsättningen, ,när det gäller både kritiken av subventionerna ochatt vi ingenting skulle ha gjort för att komma tillrätta med detta. Vi lägger nu fram förslag sominnebär att man kan komma till rätta med det somErling ondgjort sig över. Men då ärförslagen, enligt , för långtgående, försent komna, m.m. Men ställ gärna upp bakom vårtförslag, , så åstadkommer vi en del avdet som egentligen vill åstadkomma.Stödet till underhållet gör att vi får en neutralitetmellan olika upplåtelseformer. Den som kan lånatill underhållet får en 30-procentig subvention denvägen. Då är det inte orimligt att de som bor ihyreshus får samma subvention i form av ett bidrag.Detta är ju inte knutet till att man inte får ha någrareparationsfonder. I stället får man dennasubvention oavsett om man lånar upp pengarnaeller om man tar dem ur en reparationsfond. Detbör naturligtvis även i fortsättningen stimulera tilluppbyggnaden av reparationsfonder av olika slag.Anf. 41 ():Herr talman! Rent sakligt är det inte riktigt avbostadsministern att påstå att man håller fast vid desociala målen i bostadspolitiken med den politiksom nu bedrivs.När det gäller Hultsfredshus är det klart att densnabba nedgången beror på två hot som de boendeoch de som står i begrepp att bygga känner:skattereformens effekter på boendet och det nyabostadsfinansieringssystemet. Det är helt klart blir försiktig inför framtiden.Det rör sig om betydligt större belopp än 50 000 kr.när det gäller topplån, bostadsministern, med husetsom säkerhet. Det är ju denna betalningsförmågasom begränsas genom dessa räntelån. Chefen förStadshypotek, , har här åberopats.Han har också uttalat sin tveksamhet införmöjligheten att finansiera boendet med de villkorsom nu gäller, att -- som bostadsministern sade --kreditgarantin skall utgöra den säkerhet som allakan luta sig mot.Som jag sade i mitt inledningsanförande förutsätterdetta att staten är beredd att garantera och täckaalla förluster som uppstår vid försäljning, förlustersom härrör sig från att värdestegringen har varitmindre än skuldökningen. Om bostadsministernoch regeringen är beredda att justerakreditgarantin i den meningen, undanröjer man ettstort problem.Jag tror inte att de boende är beredda att se så lättpå saken som socialdemokraterna och OskarLindkvist gör genom att säga: När det här sätts isjön, då tar vi också ansvaret.De enskilda vill nog inte göra några chansningar ifråga om familjeekonomin. De riskerar att förloraallt genom att de inte har säkrare garantier än så.Därför vill jag upprepa min andra fråga: Är niberedda att också lösa in skulderna på samma sättsom staten gjorde med de havereradeparitetslånen?Det har frågats efter alternativ. skall vidiskutera det förslag som ligger på bordet och ingetannat. Men reservation 1 innehåller ett förslag ifyra punkter som kan utgöra grund för ett nytt ochbättre system. Förslaget bygger på principen omenhetslån, en upptrappning av räntebidragen enligtnu gällande princip, en omfördelning över tiden avkostnaderna och på ett ökat sparande. Ireservationen står det också att det som har anförtsom utformningen av ett nytt finansieringssysteminte får innebära några drastiska förändringar av deboendes villkor.Anf. 42 ():Herr talman! sade tidigare attkritiken saknade varje förankring i verkligheten.Sedan redovisade han vad har uttalat.Då tvingades han erkänna att det faktisktförekommer kritik mot detta förslag. Menbostadsministern anser att man inte behöver ta såallvarligt på att det har framförts kritik från demsom verkligen är insatta i frågan, ,osv.På nyårsaftonen 1992, , försvinnerräntebidragen i ett enda slag genom ert system. Vimoderater anger som alternativ att räntebidragenskall avvecklas gradvis. Vilket förslag får störsteffekt för de boende? Vi vill ha engradvis upptrappning av räntan och därmed enneddragning av subventionerna.Det är alltså lögn att säga att vi lägger fram ettförslag som innebär en hyreshöjning på . imånaden för en bostad belägen i ett hus byggt 1985eller . Den enda förklaringen är att UlfLönnqvist inte vet vad han talar om.Bostadsministern sade vidare att det inte kommeratt möta några hinder att bygga på landsbygden.Han åberopade också . Jagrekommenderar bostadsministern att slå upp s.120i utskottsbetänkandet. Där säger :''Jag anser att det finns många områden där enfördjupning behövs för att vi skall vågata kreditrisken. Vi kan peka på sådana uppenbarasituationer, t.ex. i de fall när vi hjälpt till att byggaegna-hem i . ''säger helt klart att det inte kommer attgå att bygga på landsbygden. Den saken äruppenbar för envar som inser att det kostar 1 milj.kr. att bygga ett enkelt småhus och att det blir enskulduppräkning, som innebär att man har en skuld på 1,5 milj. kr., varavmarknadsvärdet kanske kommer att utgöra hälften.Man blir livegen, kan konstatera att bostadsministerns tal omfallskärmar handlar mera om fall än om skärmar.Anf. 43 ():Herr talman! Bostadsminister sig till mig när han i sitt inlägg tog uppstorleken på bostadssubventionerna under deborgerliga åren. Det är riktigt att subventionernaökade. Anledningen var inte minst oljeprisetsdramatiska höjning och den räntepolitik som denframtvingade. Med det skyddsnät som då fannsinom bostadspolitiken ökade subventionernaautomatiskt. , , nåddesubventionerna gigantiska höjder.Men, , redan under den borgerligaregeringsperioden började vi med att lägga framförslag och genomföra en extra upptrappning avden garanterade räntan. Detta kritiserades hårt avsocialdmeokratin. Vi pekade på en väg att gå närdet gällde att trappa ned, och den vägen har viunder alla dessa år följt. Ni socialdemokrater hargång efter annan kritiserat oss för detta. Eftermånga år började ni äntligen inse att det inte ärbostadspolitik på högsta nivå att hanterabostadssubventionerna så som ni har gjort. Dennainsikt har kommit fram till i denproposition, vars förslag vi nu behandlar. 9påpekar :''Enligt utredningens bedömningar är det främstbostadsbidragen som har en hög fördelningspolitiskprecision. Det generella bostadspolitiska stödet,räntebidrag och skattesubventioner, sänkervisserligen relativpriserna på alla bostäder, meneftersom hushåll med höga inkomster har en högrebostadskonsumtion får dessa hushåll en störreandel av det generella stödet än andra hushåll.'' Dethar tagit för socialdemokraterna atterkänna hur felinriktade bostadssubventionernahar varit.I mina inlägg har jag påpekat att ni ochlångt därutöver har kritiserat den borgerligapolitiken. När ni kom i regeringställning kritiseradeni förslagen i våra motioner om hur man skall sänkasubventionerna.Riksbankens kritik går ut på att ert förslag ärinstabilt och att det råder stor osäkerhet. Jag skullevilja att bostadsministern redovisar hur han ser påinte minst kritik mot betydande delar idetta förslag, Jag skulle också vilja attbostadsministern kommenterade den kritik somHSB och har riktat mot förslaget.Anf. 44 ():Herr talman! Även om vi i de grönahyllar tanken att den politiska diskussionen skallföras i kammaren och i utskotten, vill jag för tredjegången upprepa min fråga: Varför har intebostadsministern och socialdemokraterna långttidigare kunnat konstatera att det fanns enparlamentarisk majoritet för förslaget? Då hadeförslaget på ett konstruktivt sätt uppenbarligenkunnat diskuteras åtminstone mellan tre partier,och det hade kunnat ske under en längre process änvad som blir fallet.Anf. 45 Bostadsminister ():Herr talman! Jag tror att det för att klaraträhusföretagen runt hembygdervore välgörande om värnade om attge dem som skall bygga och bo i det här landet, ochväljer att bo i småhus, en bra och riktig informationom det som vi talar om.Det är naturligtvis ett illusionistiskt konststycke attsäga att man skall trappa upp den garanteraderäntan och avveckla räntesubventionerna nu ochatt det inte skall leda till några drastiskaförändringar. Det som man från ochde andra borgerliga partiernas sida vill sätta i ställetär sådant som vi inte kan läsa ut av vad ni säger.Agne talar om ett enhetslån, men ettenhetslån löser ju inte den här sortens problem. Dåman inte talar om huruvida det finns eller inte finnsnågon subvention, då man inte talar om var detskall tas ut och enligt vilket system det hela skallutformas, blir det närmast -- och det är det somAgne och jag utvecklar i entidningsartikel -- fråga om vilken typ avlånegranskning som man skall ha.Lånegranskningen skall vi se över. Vi hade ju engång enhetslån, men det gick vi ifrån. Det visade sigman att på den yta som huset byggdes på fick takostnaderna för både marken och taket på huset.Då var det mera lönsamt att bygga på höjden. Detär kanske så, att och centernnumera vill förse landsbygden och andra delar avlandet med ett antal mycket höga hus.Så ni får väl försöka redogöra för vad ni menar. Detsom sägs är ganska dimmigt.Till . Det handlar ju om en avvecklingav räntebidragen utan att någonting annat sätts istället. Då blir det de konsekvenser som jag hartalat om. Ni kan ha vilka skrivningar ni vill, är niinte beredda att sätta någonting annat i stället höjsbostadsutgiften för den enskilde dramatiskt. Det ärprishöjningar som vi talar om. Det som gör att manefter genomförande av vårt förslag kan genomföraen socialt riktig bostadspolitik är ju detta att det,om man jämför med det nuvarande systemet, inteleder till någon höjning av bostadsutgifterna förden enskilde. citerade litet av vad LarsWohlin yttrat, men jag vill fortsätta att citera,eftersom avbröt när det passadehonom. Det står i utskottsbetänkandet bl.a.följande: ''Denna regel har stor betydelse förmöjligheten att erhålla lån speciellt i glesbygd.Enligt bostadsutskottets mening bör denna regelföras över till det nya bostadsfinansieringssystemetpå så sätt att en möjlighet att fördjupakreditgarantin av fastighetenspantvärde införs. En sådan ordning står för övrigt iöverenstämmelse med vad som i propositionenanförts om att kreditgarantin är avsedd att täckaden del av lånebehovet som täcks medbostadslån. ''Därmed har jag svarat tänker oss att vi bygger ett hus med en nominellskuld på 1,2 milj.kr., varvid räntan uppgår till 14 %och inflationen till , och låter det hela gå underen skulduppbyggnadsperiod på ungefär . Dåblir skulden efter skulduppbyggnadsperioden realtinte ens hälften som stor som ursprungsskulden.Den reala skulden minskar alltså med dethär systemet, och det är ju det som gör att man intebehöver hamna i de skuldfällor som ni på olika sätthar talat om. Om man likväl skulle hamna i denolyckliga situationen utlöses garantin --fallskärmen. säger att det då är frågaom mer fall än skärm. Jag kan naturligtvis uttalaförhoppningen att någon tar bort den skärm somskyler klarsyn i denna fråga.Pedagogiskt kommer vi kanske att lyckas såsmåningom.Erling , det som vi har kritiserat i eraresonemang är att ni har verkatför ökade hyror och ökade bostadsutgifter,eftersom ni har velat ta bort bitar avsubventionssystemet. Då bitarna har blivit för storahar vi haft anledning att rikta kritik mot er. Orsakenhar då varit att det inte har funnits någonting annati stället, varför förslagen skulle ha letttill en kraftig ökning av bostadsutgifterna. Dettavill vi undvika när vi nu tar bort subventioner ellerdelar av subventioner. Vårt förslag till system klararden saken. Därmed kan det också läggas en grundför fullföljandet av en social bostadspolitik, och detär det som är syftet med systemet.Anf. 46 ():Herr talman! Jag skall inskränka mig till detta sistainlägg, eftersom det finns mycket annat attdiskutera i dag.Vi sätter någonting annat i stället när vi föreslår engradvis minskning av räntebidragen. Bl.a. föreslårvi ju skattesänkningar och avskaffande avfastighetsskatten. Genom en sänkning av skatternablir det möjligt för de enskilda hushållen att betalaökande boendekostnader. Socialdemokraternaökar boendekostnaderna som de höjerskatterna.Under dagen har socialdemokraterna prisat SBABmycket. Därför dristar jag mig till slut att någotberöra vad , verkställande direktören,säger apropå detta att bygga på landsbygden. Hansäger att marknadsvärdena i större delen av landetredan med dagens system ligger underproduktionskostnaderna. Man kommer alltså attstå inför den alldeles uppenbara risken, att om manbygger ett småhus enligt det nya systemet, kommerman att ha skulder som är så höga att vill man säljafår man inte tillräckligt mycket betalt för att kunnabetala sina skulder. Man sitter i en skuldfälla, manblir livegen. Resultatet av detta, herrbostadsminister, blir, om man är en klok person, inte försätter sig i denna situation och hoppaspå socialdemokraternas s.k. fallskärmar. Manavstår, och det är beklagligt för det kommer att gåut över tiotusentals människor som i det nyasystemet aldrig kommer att kunna förverkliga sinönskan om att få bo i ett eget hem. De blirhänvisade till allmännyttan, och det är ditbostadsministern vill fösa dem.Anf. 47 ():Herr talman! Inte heller jag skall nämnvärtförlänga debatten. I dagens debatt har jag försöktatt peka på det regelverk och de subventioner somhar försvårat situationen på bostadsmarknaden ochsom också har bidragit till att höja kostnaderna förbostäder. Jag tycker att det är fint att ocksåsocialdemokraterna med många års fördröjninginser att den förda politiken inte har varit en socialttillfredsställande politik med fördelning mellanolika kategorier. Snarare har de som byggt destörsta och lyxigaste bostäderna fått mestsubventioner. Det är bra att socialdemokratinsuccessivt backar här och att socialdemokraternafår en annan syn på detta som vi under många århar kritiserat.Slutligen konstaterar jag att de frågor som harställts av mig och om riksbankenskritik av det förslag till reform som läggs framlämnas obesvarat av bostadsministern.Anf. 48 ():Herr talman! Egentligen kan jag uttrycka mig såhär: Jag avstår från att för fjärde gången frågabostadsministern varför inte han eller hanssocialdemokratiska riksdagsgrupp sökerparlamentariskt stöd för förslagen. Det är oroandeatt inte socialdemokraterna tar tillfället i akt ochutnyttjar det parlamentariska underlag som faktisktfinns för goda förslag. Om man inte gör det är juutgången för socialdemokraternas deltagande ilämpliga majoriteter klar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )5 § Teckning av aktier i , m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU7 Teckning av aktier i , m.m.(prop. 1990/91:25 delvis).Anf. 49 ():Herr talman! Min partivän har i denprecis avslutade debatten på ett föredömligt ochkort sätt redovisat den moderata synen när detgäller . Vi tycker att man skall avvecklaSBAB. Det har vi framfört i en reservation i det härbetänkandet. Jag tänker bara yrka bifall till denreservationen.Anf. 50 ():Herr talman! och moderaternasreservation och dess yrkande är ett eko avstatshypoteksföreningens och i hansanda. Vi är mycket stolta över . Vi tycker attbolaget har en bra administration. Det är effektivtoch kommer att bli en konkurrenskraftig part närdet gäller bottenlåneinstituten och kreditinstituten.Vi går ut med 550 miljoner till aktieteckning, ochdet är nödvändigt för att skall kunna hävdasig på marknaden.Därmed yrkar jag avslag på den reservation somfinns och bifall till hemställan i betänkandet i desshelhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § Ersättningar till sjukvårdshuvudmännenFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU7 Ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen (prop. 1990/91:51).Anf. 51 ():Herr talman! är verkligen det svenskasjukvårdssystemet ute på ett gungfly.Dagmarsystemet är på väg mot sin bankrutt. Detärende som vi skall behandla visar att densocialdemokratiska regeringen inte längre har rådatt hålla den socialdemokratiskalandstingsmajoriteten under armarna. Av denmiljard som socialdemokraterna iLandstingsförbundet anser sig behöva för sjukvårdfår de en tiondel eller 100 miljoner.Det här sker i när landstingen, som för någraår sedan hade 14 miljarder i reserver, nu har 3miljarder i skulder. Underskotten i verksamheten ilandstingen rullar bara vidare. Den här krisen ärallvarlig. Somliga landsting övervägde attsälja sina sjukhus och hyra tillbaka dem för att klaradriften. Vi är snart där.Allt rullar vidare i landstingen utan att derationaliseringar som skulle tillåta att man tärde påreserverna på det här sättet har gjorts. Sjukvårdenär på väg in i en kris som är mycket närmare än vadden socialdemokratiska majoriteten anar.Detta sker inte i en statisk situation utan i ensituation där antalet äldre ökar i snabb takt och därvi vet att en 80-åring har sexton gånger störrevårdbehov än en 60-åring. Socialdemokraternasaningslöshet här är ett hot mot välfärden. Man harsjälv ställt till med köerna till hjärtoperationer,höftoperationer och starroperationer. Det rör sigom prevalensköer här, dvs. att när en ny teknikkommer finns det ett antal människor som förkanske 5, 10, 15 eller skulle ha behövtgenomgå den aktuella operationen och som allaställer sig i kö i hopp om att få den utförd. Könsvarar inte för det årliga behovet som tillkommer,utan det är en sammanlagd kö betingad av att en nyteknik har kommit till.När nu socialdemokraterna envist har vägrat att tatill flexibla lösningar genom att hyra utoperationssalar, tillåta privata initiativ eller gestimulans till övertidsinsatser för att kapa detillfälliga topparna, blir dessa naturligtvispermanenta, och folk får lida år . Manfunderar i stället på att bygga ut för att klara detillfälliga topparna, och då får man en kostym somär för stor efteråt. Det blir också fel.Sverige är ett litet land -- det finns bara plats för enåsikt i taget. var åsikten den att vi skulleåstadkomma hart när det eviga livet genom att satsapå länsdelssjukhusen. skulle vi få deteviga livet genom att satsa på primärvården och justnu skall vi få det eviga livet genom att satsa på denhögteknologiska vården. Det lyckas inte. I bästafall kan vi räkna med att få leva till mellan 80 och90 års ålder.Politiker har, och det ser man alltför väl ilandstingen, svårt att flexibelt anpassa vårdutbudettill föränderligheterna i sjukvårdspanoramat ochtill tillkomsten av ny teknik. Man vågar helt enkeltinte ta de obehagliga besluten. Man skapar i ställetonödiga regelverk som R-listor, regionvård ochsjukvårdsdistrikt som alla både hämmarutvecklingen och skapar revir som sedan skallförsvaras.Grundfelet i den svenska sjukvården ärpolitikerstyrningen. I nästan hela västvärlden är detmycket ont om politiker ute i verksamheten. Jagtror att det är en styrka för dessa länder att inte hasin sjukvård så genompolitiserad. Politiker hardessutom en märklig dubbelroll. De är bådekonsumentföreträdare och producentföreträdare.Det blir en situation som närmast ter sig schizofren.Behovet av sjukvård borde egentligen vara ganskaväl täckt i det här landet. Vi lägger ner mycketpengar på vår sjukvård -- av BNP och drygtdet. Det är en internationellt sett hög siffra.Efterfrågan på sjukvård är inte detsamma sombehovet av sjukvård. Efterfrågan är om inteomättlig så åtminstone omätlig.Vi går till doktorn i . IKuwait går man , iTjeckoslovakien och i 15gånger . Alla dessa länder har köer. Dettavisar väl att produktiviteten i inte är mycketatt skryta över. Det visar också att det är ganskahopplöst att försöka ge sig på att på konventionelltsätt bygga ut för att svara mot efterfrågan.Efterfrågan beror utöver på behovet, på priset, påavståndet och på utbudet. I harsocialdemokraterna helt och hållet koncentrerat sigpå att styra med enbart utbudet. Om man väljerutbudet som styrmedel väljer man köerna somstyrmedel och då får man köer när pengarna tryter.Därigenom har vi skapat ett kösamhälle i det härlandet också, precis som i många andra socialistisktstyrda länder.En tjänst som inte har ett pris konfsumeras alltid iöverkant. Det kan i och för sig vara någonting gott,men det är dyrt på sluträkningen. Som jag sade går9 % av BNP till sjukvården, men folk skall faktisktockså ha råd att äta, bo och klä sig. Man kan alltsåinte expandera hur mycket som helst. Dettaförsöker i och för sig regeringen nu göra klart förlandstingen.Sjukvården kan knappast få mer pengar, utan manmåste ge sjukvården incitament att ta till varapengarna bättre, att bli effektivare. Då är detviktigt att stimulera effektiviteten och inteproduktiviteten. Den kan man få upp ganskamycket utan att förbättra effektiviteten. Då fårman, enligt min mening, börja med att fundera påvad som är det väsentliga i sjukvården. Det gör förövrigt de flesta västeuropeiska länder . Detprimära i vården är patienten och intesjukvårdsapparaten. Det är kanske överraskandeför många politiker, men det är faktiskt patientensom skall sättas i centrum.Det är därför som vi moderater vill ha en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring där alla är med,men där patienten själv får bestämma hur pengarnaskall användas, inte politikerna. Det finnssjälvfallet en risk för att detta kan varakostnadsdrivande, det skall inte förnekas. Men detfinns många exempel ute i världen på hur man kanstyra upp detta och få en kostnadskontroll.Kan sedan patienten och hans läkare i samråd frittvälja att använda sjukhusvården på det sjukhus därde får den bäst och billigast, kan man skötasjukhusen professionellt. Då är det patienternas valsom avgör vilka sjukhus som skall kunna utvecklasoch vilka som inte har följt med i tiden. Det behövsinga politiska beslut, och då behövs heller ingalandsting, eftersom de bara har blåsorkestrarnakvar. Vi uppnår en vård på patienternas villkor, ochen effektiv vård.Vi är inte där , och inte heller året därefter.I ett övergångsskede till ett sådant system behövsdet akuta åtgärder, och vi har pekat på en radsådana. Det behövs en vårdgaranti -- att vi lovarmedborgarna i detta land att de skall få den vård påsjukhus som de behöver, även om det egnalandstinget inte är berett att åstadkomma detta.Det är en väsentlig rättvisefaktor, en garanti somgör att patienten kan få sin vård i ett annatlandsting, utomlands eller privat -- men han skall fåsin vård, trots att det egna försökerstyra med köer.Vi har här diskuterat ett stopp företableringsbegränsning för läkare ochsjukgymnaster. Det är viktigt för att skapa en ökadvalfrihet för patienterna. Vi har också gång på gångpåpekat att rehabiliteringsåtgärder är viktiga förmånga patienter. Här kan medel föras över frånförsäkringen och ge stora samhällsekonomiskavinster.Vi anser att det är viktigt att ge även de psykisktsjuka rätt till adekvat vård. Psykoterapeutisk ochpsykologisk vård bör föras in undersjukförsäkringen. Även andra vårdgivare --sjuksköterskor, barnmorskor och ävenlegitimerade dietister -- bör få ansluta sig tillförsäkringen. Undersökningar med modernametoder i privat regi, som t.ex. MRI-undersökningar, skall också kunna ersättas frånförsäkringen.Vi anser också att den eftersläpande taxan börjusteras och att man skall stimulera etablering iglesbygd genom att där ha en högre taxa. Vi villanvända moroten i stället för somsocialdemokraterna piskan och regelverket.Möjligheten att få hjälpmedel är mycket olika iolika landsting. möts patienten av beskedetatt medlen är slut för året, och det är bara att väntatill . Detta är oacceptabelt. Vi vill ha enutredning om hur ett statligt huvudansvar skall seut. Det behöver inte nödvändigtvis vara ettmedelsansvar, men det skall finnas ett ansvar för attdessa patienter får en likvärdig behandling oavsettvar de bor och oavsett under vilken del av året debehöver sitt hjälpmedel.Jag har velat understryka att den svenskasjukvården är inne i ett kritiskt skede. Det är ett hotmot välfärden att vi nu uppenbarligen inte kanklara av de nuvarande sjukvårdssystemen, utan måste sätta landstingen i beråd. Det finnsingen verklig trygghet om vi inte vet att vård finnsvid svår, kronisk och invalidiserande sjukdom.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla demoderata reservationerna, men jag vill här i dagyrka bifall endast till reservationerna 1 och 33.Anf. 52 ():Herr talman!