prot · GE0918 · 1990-11-06 00:00:00 — Men i dethär gränslösa EG är det utan tvivel det mestkonkurrenskraftiga som vinner på det mindrekonkurrenskraftigas bekostnad, och då inte minstpå kvinnornas bekostnad.I den norska rapporten sägs också att medanmännens arbetslöshet inte har stigit i EG somhelhet utan är mer präglad avfluktuationer inom industrin, så ökar kvinnornasarbetslöshetstal kontinuerligt som ett resultat av delångsiktiga strukturella förändringarna, och dåsärskilt i tjänstesektorn och i den offentligasektorn. I är det så illa att av de ungakvinnorna nu är arbetslösa.Den svenska modellen, som har kännetecknats avlåg arbetslöshet, pension och sjukvård till allamedborgare, kräver att vi betalar skatt som ärhögre än skatten inom . Men vi gör detdärför att vi har eftersträvat social trygghet för allaoch en solidarisk välfärdspolitik.Är socialdemokraterna nu beredda att offra densvenska modellen på EGs altare?Anf. 22 ():Herr talman! Inför den månghövdade frånvaranderegeringen -- det är ju inte bara Bildt ochWesterberg som är frånvarande , utan helaregeringen har ju sjappat från folkets tribun närfolkets frågor skulle diskuteras -- och inför dennaförsamling som har en mycket konstigproportionalitet just , vill jag ta uppförfattningsberedningen, som man i krispaketet hartalat om och som har berörts av många talare härtidigare under eftermiddagen.Motiven för en sådan författningsberedning hämtasfrån en uppfattning att kanstyras med de mandatperioder, det valsystem ochden proportionalitet vi har, alltså inte i dennakammare , men för övrigt, antar jag.Förslaget om en författningsberedning tyder ju påatt regeringen ändå kanske inser vad klockan ärslagen, att krisen inte är ekonomisk utan politisk,såsom tidigare sade här och sommiljöpartiets språkrör i olikaartiklar har påpekat.20 % av de svenska väljarna kan inte säga vemde vill rösta på. Många ungdomar vänder politikenryggen. Grumliga anarkistiska idéer vinner ettoroväckande gehör hos många ungdomar. Och deskulle väl litet förtjust fnittra åt oss miljöpartistermed vår naiva tro att vi från denna talarstol skallkunna påverka samhället. Men besluten fattasuppenbarligen långt bort och rum från demsom berörs.Vad gör då och regeringen åtdetta? Ja, länge har man förstått att det är vajsingmed delaktigheten i samhällsbygget. Bo Hombergfick asom civilminister börja laborera medfrikommuner. Och många här känner till vad somhar skett med dem och vad de har lett till. Men harde lett till en fördjupad demokrati?Numera har somcivilminister tagit över socialdemokraternasproblem med den demokratiska strukturen. Han äri full färd med att via s.k. samordnadlänsförvaltning på ett exempellöst sätt förstärkastatens styrning av länen och regionerna.Nu kan man faktiskt i dagens höstläge undra: Ärdet och strukturella lekarsom vägleder regeringen, eller kommerstrukturrationalisten att ta över? Ja,den frågan hade jag inte räknat med att få svar påäven om statsministern hade varit kvar ikammaren.Mot bakgrund av den passivitet inför detdemokratiska politiska systemet somuppenbarligen finns, t.o.m. i denna kammare, ochsom på ett övertydligt sätt demonstreras av Bildtsoch frånvaro, hur kan statsministernkomma på idén att i en författningsberedninglaborera så att proportionaliteten i vårrepresentativa demokrati ytterligare minskar? OmIngvar tummar på proportionalitetenytterligare, då kan man inte längre tala om honomoch hans regering som socialdemokratisk, möjligenspecialdemokratisk. Har alltså för avsikt att minska proportionaliteten,som han i pressmeddelanden kring krispaketet harsagt? Då är det ju ganska fantastiskt.Jag vill avsluta med att åter påpeka att jag trivsväldigt bra med den proportionalitet som finns häri kammaren just , t.o.m. en grön talman.Anf. 23 ():Herr talman! Tanken med mitt inlägg var att jagskulle ställa några frågor till regeringen, som dessvärre inte är representerad här . får ta på sig uppdraget.När man studerar den skrivelse som vi har fått påremiss i ser man inledningsvis attregeringen oroar sig över att de offentligautgifterna kommer att öka, beroende på att detfinns automatiskt verkande regler som pressar uppkostnaderna.Bland förslagen till besparingar dyker det upp ettmärkligt förslag, tycker jag, och det är attregeringen vill minska bidragen till köp avinterregional tågtrafik. Detta har varitförstasidesstoff i tidningarna runt om i landet densenaste veckan. Det innebär att man nedrustarinfrastrukturen i stora delar av landet. Manförvårar för företag och enskilda att ta sig fram, attvälja effektiva transporter. Det är också socialtsnett, eftersom de som är mest beroende avjärnvägstrafiken också har sämst med pengar. Detslår undan fötterna på en del av de investeringarsom föreslås på andra ställen i järnvägssystemet,för vi är beroende av ett heltäckandejärnvägssystem i hela landet. Det finns alltidbandelar som är mer svaga i den meningen att detinte alltid finns tillräckligt många passagerare. Detär alltså viktigt att också de bankdelarna fungerar.Förslaget innebär vidare att regeringen öppettrotsar beslut som fattades så sent som ivåras. Då fattade vi ett beslut här att anslaget tillköp av interregional persontrafik på järnvägenskall vara tvåårigt. Detta gjorde vi för att få enbättre planering, en bättre tidtabellsplanering inteminst inom järnvägstrafiken. Det går inte att hattahit och dit, utan man måste ha enframtidsplanering. Då hade regeringen också insettdet. går man alltså in och ändrar och skaparnaturligtvis väldigt mycket oro och osäkerhet runtom i landet. Det är inte bara just den trafik somstaten köper som drabbas utan även den trafik somkommuner och landsting köper på länsjärnvägarna,som ju ofta är beroende av den trafik som statenköper.Det är ganska svårt att begripa varför detta skall ini det här krispaketet. Dessa kostnader för köp avinterregional tågtrafik har inte ökat dramatiskt,egentligen inte alls. I själva verket sedan reformen1988 har de minskat kraftigt, närmare halverats omman räknar i dagens penningvärde mot vad somgällde 1987. Det gäller anslaget till själva trafiken.Min fråga är helt enkelt: Varför har man plockat indet här? Är det möjligen så att regeringen vill passapå att i de krisstämningar som skapats av inte minstmassmedierna försöka få igenom impopulärabesparingsbeslut? Jag tycker att de dock ärkortsiktiga besparingar. Det finns kanske enallvarligare brist i förslaget, nämligen att manöverger det samhällsekonomiska synsättet när detgäller trafiken. Järnvägstrafiken betalar sinasamhällsekonomiska kostnader fullt ut, även enligtkommunikationsdepartementets beräkningar. Menvi har också sett exempel på mycket snävaföretagsekonomiska beräkningar, där man struntari den samhällsekonomiska nytta som järnvägen ger.Där har man kommit fram till att den skallsubventioneras, vilket samhällsekonomiskt är fel.Jag uppfattar att man tar upp förslaget nu såsomsom att regeringen är på väg att överge detsamhällsekonomiska synsättet på trafiken. Detvore mycket allvarligt. Det skulle snabbt leda till attvi får ökad miljöförstöring, ökad förbrukning avnaturresurser och därmed också smalareekonomisk bas att leva på i framtiden.Det finns ett annat inslag när det gäller självainvesteringen i infrastrukturen. Där talar man omatt koncentrera resurserna för investeringar tillstora projekt. Man talar om att vi skall identifierade större projekten och koncentrera resurserna dit.Såvitt jag begriper betyder det att man skall satsaännu mer pengar på motorvägar och ännu mindrepå det redan bristfälliga vägnätet i skogslänen.Då är min fråga till : Är det så manmenar med resonemanget om att koncentrerainvesteringarna på transportsektorn till störrestrategiska projekt?Anf. 24 ():Herr talman! Vi lever i en märklig tid, då det mestaställs på ända. Under århundraden har vi utvecklatett folkstyre som vi med rätta kan vara stolta över.Vi går till val, och vi röstar in de personer som skallföreträda oss inom landet och i våra relationer medutlandet.På senare tid har det skett en stor förändring. ärdet inte längre medborgarnas vilja som styrpolitiken i praktiken. Det är en anonym skarapenningtransaktörer, som förflyttar storakapitalmängder åt dess ägare. Förflyttningarnasker på bråkdelar av sekunder dit kapitalet kanförökas snabbast. Kapitalägarna är främst lojalamot sitt kapital. De är inte solidariska mot sitt land,mot medborgarna, framtiden och miljön.De snabba kapitalrörelserna innebär att pengarhanteras väldigt kortsiktigt. Långsiktigainvesteringar som inte snabbt ger vinster göre siginte besvär. Miljöinvesteringar tar stryk. Att det ärså bekräftas av vad som har skett i ochAustralien sedan valutaregleringen avskaffades.Regeringars politik bedöms nu främst beroende påvad penningmarknadens aktörer anser. Vadmedborgarna tycker och tänker har helt kommit iskymundan.Vi står inför ett sammanbrott för demokratin närpolitiken alltmer styrs av penningmagnaterna.Denna vändning, som drabbar alla länder, harkommit smygande.För mig är det viktigt att vi värnar vårsjälvbestämmanderätt och att medborgarna i valtalar om vilken politik som faktiskt skall föras.Trots allt har vi aldrig någonsin varit så välutbildade och kunniga att välja framtid som . Idet skedet tar ett fåtal i kraft av sinapenningmängder i praktiken över den beslutandemakten i landet. Vad har detta med levandedemokrati att göra?Jag vill fråga regeringspartiets representant om han inte känner ett djupt bekymmeröver att demokratin urholkas och om han somgruppledare är villig att ta initiativ tillinternationella förhandlingar för att komma tillrätta med storkapitalets överrörlighet, så att vi kanfå ordning på vår framtid och att framtiden bestämsvia demokratiska beslut och inte av hur mycketpengar man har.Anf. 25 ():Herr talman! Jag skall försöka att ge svar tillsamtliga de sex miljöpartister som har deltagit idebatten, även om jag knappast kan ge svaren inomde som jag har till mitt förfogande idetta inlägg. Därför får jag fortsätta ireplikomgången och återkomma med svaren tilldem som är upptagna senare på talarlistan.Jag vill börja med att göra en kommentar till självaformen för debatten. Vi har diskuterat noggrantuppläggningen av den här partiledardebatten i dag.Vi började och fortsatte itorsdags. I går var det två överläggningar mellanpartigrupperna. Fyra partier var positiva till enpartiledardebatt, två var starkt tveksamma,nämligen och . Dethuvudskäl som anfördes var att det nog inte var såstort intresse för en riksdagsdebatt om regeringensekonomiska program. Med tanke på de enormadebattinlägg som har gjort just om denhär saken höjde jag på ögonbrynen. Han har gåttut i radio, TV och tidningar och sagt att regeringenbluffar, att det är politiskt oanständigt att riksdagenfår vänta på skrivelsen, att KU bör se påhanteringen, och tillsammans med BengtWesterberg har han presenterat ettregeringsprogram omfattande sex punkter. Därtalas det om att det är en allvarlig ekonomisk ochpolitisk kris. Trots detta var det inte så intressantmed den här debatten, likafullt föredrar sitta i sin kammare framför att sitta här iriksdagens kammare.Miljöpartiet tillstyrkte förslaget om enpartiledardebatt, men jag vill säga attmiljöpartiet inte antydde att partietdessutom tänkte göra en massanmälan av talare tilldebatten. Vi hade gemensamma överläggningar omdet här så sent som i går . Men då hördesinte ett knäpp från . Därför får nifaktiskt finna er i att ni sedan ni överraskat oss intekan säga att regeringen sjappar och attstatsministern inte vill bevärdiga medinlägg, osv. Vi hade faktiskt fyra överläggningar omdetta. Ni kunde ha anmält intresse tidigare och intekomma med denna överraskning . Tyvärr är detinte den enda gången som ni har hemfallit åt enjippoliknande politik.Nu till sakfrågorna. gav enfelaktig beskrivning av skattereformen och sade attden drabbade de lägre inkomsttagarna, medan detblev fördelar för de högre inkomsttagarna.Verkligheten är tvärtom att vi med skattereformenutmanar avdragsmiljonärer, nolltaxerare ochskalbolagsdirektörer. Vi sänker skatten på arbeteoch pensioner och betalar detta bl.a. med 30miljarder kronor i skärpt skatt på aktievinster ochandra privata kapitalinkomster.Carl höll ett brandtal mot kapitalägarnasmöjligheter att göra sig gällande. Jag skulle viljafråga som tog upp saken: VillRagnhild Pohanka verkligen förneka att tillföljd av skattereformen får en rättvisare skatt påarbete och kapital än något jämförbart land?Förnekar detta, skulle jag varamycket intresserad av att få veta vilket land som harkommit i närheten av denna rättvisa, alltså när detgäller att behandla arbete och kapital likvärdigt iskattehänseende.Ragnhild Pohanka sade också att det totalaskyddsnätet visserligen missbrukas och det kanbehöva göras ändringar. Men här, menade hon,raserar man den sociala välfärden. Dennabeskrivning är helt felaktig. om de utslagna och andra hårt drabbade.Verkligheten är ju den att med den förändring somvi nu gör beträffande sjukförsäkringssystemet ochrehabiliteringen tar vi bort en del av de hinder somhar funnits för långtidssjukas återgång till arbetet.Det nuvarande systemet har ju fördröjtåteranpassningen i arbetslivet. Det har inte varitavpassat för att gynna en snabb återgång.Dessutom går vi nu in med arbetslivsfonden ochextra insatser. Vi förbättrar arbetsmiljöerna ochpåskyndar rehabiliteringen. Detta är en reform avutomordentligt stor betydelse för just personer somriskerar att helt och hållet bli utslagna i arbetslivet.Per tog upp frågan om EG. Jag blev inteöverraskad av att han valde detta ämne. Han ställdeen konkret fråga: Vad är det som har ändrats närdet gäller socialdemokratins politik? Jag gör enmera positiv bedömning . Det går att få tillstånd en sådan säkerhet i att det kan blimöjligt att blir medlem utan attneutralitetspolitiken träds för när. Vi vet inte hurutvecklingen blir. Det är inte fråga om någonvillkorslös anslutning. Vi säger nej till ett militärtsamarbete, men vi gör alltså en annan bedömning.Per ville göra gällande att det varsjälvklart att det blev fråga om ett militärtsamarbete. Vi delar inte bedömningen att det ärsjälvklart att det inom EG kommer att utvecklas ettmilitärt samarbete.Anf. 26 TREDJE VICE TALMANNEN:Min bedömning är nu den att frågestunden inte kankomma att påbörjas förrän klockan 18.00.Anf. 27 ()replik:Herr talman! Vi ser positivt på att nolldeklarerare,skalbolag och finansbolag hålls efter. Även vitycker att man skall ha lägre skatt på arbete än påresurser och energi. Vi ser positivt på arbetslinjeninom socialförsäkringen. Det är viktigt att manpremierar arbete och hjälper människor att fåarbeta när de kan eller kanske återgå till ett annatarbete efter en arbetsskada. De långa väntetidernaär ett problem. Allt det här vet den slopade värdesäkringen av pensionernadrabbar lågpensionärerna. De som har en hög ATPklarar problemet, eftersom det får enskattesänkning. Bestämmelsen om när detgäller sjukförsäkringen drabbar låginkomstagarna.De som har en högre lön klarar problemet, men desom inte har några marginaler drabbas.Bestämmelsen om för vård av sjukt barndrabbar dem som har flera barn' som är sjuka ofta.Det kan gälla öronsjuka barn, krupp-barn ochdiabetesbarn. Med en högre lön problemet.Hela tiden gäller att de som har små marginaler inteklarar det hela, och resultatet blir att de får gå tillsocialvården, när det kostar några hundralapparmer . Även sjukavgifterna höjs vid besökhos läkare. Eventuellt kommer ocksåmedicinavgifterna att höjas.Allt detta drabbar inte dem som får enskattesänkning, dvs. de personer som har eninkomst på . Man kan klara sigredan när man har ca . utan attdet blir sämre. Men de som inga marginaler har --delar av skattereformen betalar dessa människor --är inte betjänta av att gå till socialnämnden ochbegära socialbidrag. Det är förödmjukande närvederbörande egentligen skulle kunna klara sigsjälva med generella bidrag som bostadsbidrag ochbarnbidrag.Jag vill tillägga att jag inte på något sätt har yttratmig negativt om att socialdemokratin hade enannan företrädare i debatten än statsministern. Jagtycker att det är bra att gruppledaren är här ochbesvarar frågorna. Tack för ordet!Anf. 28 PER () replik:Herr talman! Det är klart, , att jagtar upp EG-frågan, eftersom detta är den stora ochövergripande fråga som kommer att betyda enomvälvning för det här landet. Enligt vårt partisinterna organisation har jag också huvudansvaretför bevakningen av denna fråga. Dessutom sitterjag i utrikesutskottet.Nyss sade att socialdemokratin gören mer positiv bedömning när det gäller att få en nysäkerhetsordning. Det skulle kunna vara förenligtmed säkerhetspolitiken att vara medlem av EG.Men vilka fakta kan man stödja sig på? Ni har jutidigare gjort bedömningen att EG inte skullebedriva någon gemensam utrikespolitik. visardet sig att EG gör detta. Vidare har ni gjortbedömningen att EG inte skulle bedriva någongemensam säkerhetspolitik. visar det sig att EGgör det inom ramen för den politiska unionen. Dethar blivit bestämt. Det skulle inte bli någotbindande utrikespolitiskt samarbete. blir det ettsådant. gör ni bedömningen att det inte blirnågot militär-politiskt samarbete. I själva verkethåller det redan på att växa fram ett sådantsamarbete. har ju redan skickattrupper till Gulf-området -- även om det formelltinte har skett inom ramen för EG. Dessutom skullejag kunna citera EGs rättschef som klart och tydligthar talat om att man inom uppfattningen att en stormakt inte bara kansyssla med handelspolitik och vad man för övrigthittills sysslat med utan också med miltitärpolitik.Bedömningar kan man göra rakt ut i luften, men nihar ju haft fel i era bedömningar. Erabedömningar av hur EG skulle utvecklas hargenomgående varit felaktiga. fortsätter EG attutvecklas i den riktning vi från sidahar förutspått under hela vår existens. I varjeväsentlig bedömning om EGs utvecklingsriktninghar vi haft rätt och ni fel. Då måste ni väl ändå hanågonting att stå på, när ni nu gör denna oerhörtradikala förändring och när ni utan utredningar ochdebatt plötsligt meddelar , att riksdagenskall vara så vänlig att fatta det beslut somregeringen beställt.När man då från vänsterradikalt och högerliberalthåll säger att detta i själva verket är en beställningfrån näringslivet, är det inte så konstigt att vi frågar,i synnerhet som vi dessutom vet att ni träffarföreträdare för näringslivet i det hemliga rådet förEuropafrågor. Det rådet är så hemligt att t.o.m.konstitutionsutskottet har kritiserat dess grad avhemlighetsmakeri. Jag undrar om det inte faktisktär sant att ni i detta sammanhang har fått enbeställning av näringslivet inom ramen för rådet förEuropafrågor och att det är den beställningen ni nueffektuerar. Det är av ganska stor betydelse förförtroendet för demokratin i allmänhet och försocialdemokratin i synnerhet att vi får väldigt klarabesked om vilken beslutsgången i verklighetenvarit, . 29 () replik:Herr talman! Jag vill bara helt kort ta upp fråganom debattreglerna, så att det inte kvarstår någramissförstånd.Jag har i talmanskonferensendeltagit i beslut om särskilt anordnade debatter ochpartiledardebatter. Vi har alltid respekterat deöverenskommelser som då har träffats. Någontingannat är faktiskt inte sant. Men detta är ingensärskilt anordnad debatt. Detta är inte ens någonpartiledardebatt, utan det är en vanligremissdebatt. Dessutom bestämdes det, såvitt jagkan förstå, inte förrän på det sista mötet i måndagshuruvida det skulle bli en partiledardebatt medsärskilt fastställd taletid eller om det skulle bli enremissdebatt. Det blev en remissdebatt.I dag har ledamöter från andra partier uttryckt sinöverraskning över att man inte fått veta att detskulle bli en remissdebatt. Det tycker jag är väldigttråkigt. I vårt parti har vi en rak och demokratiskdialog med varandra. Varje riksdagsledamot imiljöpartiet får själv avgöra om han vill delta i endebatt när reglerna det tillåter och inga andrauppgörelser har träffats.Som sagt: Detta är en remissdebatt.Anf. 30 () replik:Herr talman! Vad jag vänder mig mot är att vi iförra veckan hade en diskussion, där vi från deolika partiernas sida gjorde bedömningen att detinte skulle bli inlägg från några andra änpartiledarna. representant sade dåingenting, och alla utgick från att det skulle bli så.Det står er självfallet fritt att anmäla tjugodeltagare i denna debatt. Men kom då intesamtidigt och anklaga andra för att ha sjappat ochför att de inte bevärdigar debatten med sin närvaro.Tiger man still i fyra överläggningar, bör man sedaninte gå ut och anklaga andra för att inte varanärvarande. Ni kunde ju ha sagt någonting så sentsom i går.Per säger: Vi har helt rätt, och ni har heltfel. Med en sådan motdebattör tror jag inte att detär någon idé att fortsätta diskussionen. Vi gör debedömningar som vi anser vara grundade påmycket noggranna genomgångar. Vi harförhoppning om att ESK-mötena om en nysäkerhetsordning i skall nå framsteg. Det ärpå den grundvalen vi har dragit vissa slutsatser.Till vill jag säga att hon iskattereformen blandar in saker som inte har medskattereformen att göra och säger att detta ocksåblir en belastning. Vi måste reda ut vad som är detena och vad som är det andra. Verkligheten är denatt skattereformen ger en rättvisare beskattning.Genom att vi får ett nytt och bättre skattesystemlägger vi en bra grund för en solidarisk finansieringi fortsättningen av skola, pensioner och sjukvård.Herr talman! Jag hade nu på mig attbemöta nio minuters repliker. Jag har fortfarandenågra av miljöpartisterna kvar att bemöta, och jagfår därför återkomma senare under debatten medett anförande.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag måste, , upprepa attdet var så sent som som detbestämdes huruvida det skulle vara enpartiledardebatt med begränsning av taletiden ochantalet repliker eller om det skulle vara enremissdebatt. Det beslöts då att det skulle vara enremissdebatt. Jag tycker då att det är självklart attde som deltar i debatten rättar sig efter de reglersom gäller för debatten. Det blev en remissdebatt,och det kände man i regeringen till. Sedan kan detnaturligtvis hända att man hade bundit sig för andrauppgifter, men inte beror det i så fall på oss att manvar tvungen att gå härifrån utan det beror på inte tagit konsekvenserna av att det blev enremissdebatt.Anf. 32 PER () replik:Herr talman! Med den oerhört slarviga syn pådemokratin här i som harbörjar jag förstå att man också kan föra in landet iEG utan någon omfattande demokratisk debatt.Det är tyvärr illavarslande.Citatkonsten är inte heller så väl utvecklad hos JanBergqvist. Jag sade inte att vi har rätt -- baraframtiden kan avgöra vem som har rätt . Jagsade: Vi har haft rätt i alla väsentligabedömningar om hur EG skulle utvecklas. Det ärnågonting som empiriskt kan ledas i bevis. Man kangå tillbaka och se vad vi har sagt. Vi trodde att EGskulle bli en politisk union och en monetär unionoch att EG skulle ha ett utrikespolitiskt ochsäkerhetspolitiskt bindande samarbete. Det är nusedan Rommötet under helt klarlagtatt våra bedömningar var riktiga. Man kan ocksåleda i bevis att ni sagt tvärtom. Det är också ganskaenkelt att konstatera att ni har haft fel. Ni har gjorten annan bedömning av EGs utveckling. Ni harhela tiden undeskattat de centralistiska ochöverstatliga inslagen. Ni har talat om EG som enmer löst sammanfogad federation och trott attsådana riktningar skulle vinna. Ja, hypotetisktskulle de ha kunnat vinna, men de har inte vunnit.Då blir slutresultatet att era bedömningar de factohar varit felaktiga och våra bedömningar de factokorrekta. Det leder inte med nödvändighet tillslutsatsen att vi måste har rätt också . Men detökar ju en liten aning sannolikheten för att vi harrätt när vi säger att vi tror att det blir enmilitärpolitisk union. När vi då kan hänvisa bl.a. tillEG-kommissionens rättschef, har sannolikhetenför att vi har mer rätt än ni ökat en aning, särskiltsom ni inte kan ange ett enda sakskäl för att viskulle ha fel i vår bedömning. Kan på en enda sak som tyder på att EG inte skullebli ett militärpolitiskt samarbetsorgan?