prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — Det fanns imotionen ingen kritik mot Gotlandstrafiken iövrigt. kräver att det ifortsättningen inte skall vara transportrådet somhar hand om Gotlandsstödet, utan att det skall varanågon annan myndighet direkt underställdregeringen. I det åtgärdspaket som regeringen ladepå bord antydsatt transportrådet skall avvecklas. Regeringen harkanske t.o.m. gått längre än vad i sin motion. Där kräver hon atttransportrådet skall befrias från Gotlandstrafiken,men detta förslag från regeringen innebär att det ärGotlandstrafiken som befrias från transportrådet.Gunhild har alltså till blivittillfredsställd i sitt yrkande som vi har haft attbehandla i trafikutskottet.Med det, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande nr 6.Anf. 103 () replik:Fru talman! Det är inget märkligt i att jag hartagit upp kritik mot rederibytet som jag inte haftmed i min motion. Debatten är ju ett tillfälle att geallmänna synpunkter i ärendet. Det handlar ju omfrågor som alla på ett eller annat sätt har behandlatsav dels riksdagsrevisorerna, dels trafikutskottet.Birger Rosqvist säger att mina yrkanden i motionenär beskedliga, och det gäller då bl.a. yrkandet omatt avtalet skall offentliggöras. Varför kunde då intetrafikutskottet ha gått med på detta yrkande om detnu är så beskedligt? Vidare säger en stor krets redan har fått se avtalet. Då är detännu mer beklämmande att vi riksdagsledamöterinte har tillgång till avtalet. Det är ändå vi sombeslutar om pengarna till Gotlandstrafiken.Regeringen har uttalat, precis som , att man nu ämnar utse en revisor iGotlandstrafiken. Man kan undra varför det skulleta innan man utsåg den här revisorn. Detförhållandet att regeringen har uttalat sig för en sakinnebär inte heller att man nödvändigtvis kommeratt handla i enlighet med sitt uttalande. Det har vimånga tidigare erfarenheter av.Birger Rosqvist säger att trafikutskottet har gjortsin bedömning med utgångspunkt från sammatidpunkt som revisorer. Varför har dåutskottet skrivit i sitt betänkande att man gjort sinbedömning ''utifrån de fakta som var kända vidtidpunkten för beslutet''? revisorer harsagt att man har gjort sin bedömning mot bakgrundav de förutsättningar som var kända vid avtaletsingående. Om ville svara på varförman har skrivit så här i trafikutskottets betänkandeså vore det bra.Anf. 104 ()replik:Fru talman! Jag uttryckte tidigare från talarstolenmin tillfredsställelse över att transportrådet skullebefrias från den här uppgiften. Det gäller tydligenmånga andra uppgifter också. Men när jag skrevmotionen var det Gotlandstrafiken som varväsentlig för min del. Det var faktiskt omöjligt attden veta att regeringen skulle lägga dethär förslaget. Jag hälsar det med tillfredsställelse.Anf. 105 () replik:Fru talman! återkommer ochfrågar varför trafikutskottet inte kunde säga attavtalet skulle offentliggöras. Men jag har ju försöktförklara för att det inte ankommerpå att uttala sig om hur sekretesslagenskall tillämpas i enskilda fall. Vi får väl följagällande lagar och förordningar som vi arbetar efteri detta hus. Det har vi gjort i trafikutskottet, och dettänker vi fortsätta med.När det gäller frågan om särskilda tidpunkter är detväl ändå ett hårklyveri, . Det finnsinte en tidpunkt för besluts fattande och en annanför avtals ingående, det är precis samma tidpunktsom vi avser. Så enkelt är det med det.Det gällde också detta med att utse en auktoriseradrevisor i som skulle se överengagemanget i Gotlandstrafiken. Regeringen harsagt att man skall utse en, och jag utgår ifrån att detkommer att ske ganska så omgående. Jag tror alltsåinte att behöver befara att han skallbli överspelad på den punkten.Kvar står ändå min fråga till omvarför i all sin dar går upp ochbullrar så kolossalt som han tidigare gjorde. JerryMartinger hade ju ändå en chans att skriva enmotion -- hade han på sig --, och sedanblev det till slut tre små klämmar, av vilka den enavisade sig omöjlig och de andra två redan har fåtten lösning och är på gång.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag gav från talarstolen en omfattandemotivering till varför jag anser att avtalet skalloffentliggöras. Det är ingenting konstigt med det,? Det är väl inte särskilt praktisktatt ha en att-sats beträffande varje kritisk synpunktman redovisar från talarstolen. Jag har radat upp enmängd omständigheter som enligt min meningutgör skäl till att offentliggöra avtalet.Birger Rosqvist säger nu att beslutet är detsammasom avtalet och att tidpunkten för beslut ochtidpunkten för avtal är densamma. Det är ju, frutalman, beklagligt att trafikutskottets ordförandesäger på detta sätt, eftersom det visar att han intealls har satt sig in i ärendet. Det är ju just detta somär det intressanta, nämligen att beslutet omrederibyte kom ochkonfirmerades . Avtalet skrevsinte förrän , alltså nästan ettår . Det är ju detta som är detanmärkningsvärda i sammanhanget! Och det harBirger Rosqvist över huvud taget inte satt sig in i.Jag förstår då varför han säger som han gör.Anledningen till att jag anser att skalluttala sig för ett offentliggörande av avtalet ärnaturligtvis att jag menar att , genom nu står inför så kraftiga yrkanden omhöjningar av transportstödet, måste få in meramaterial.Riksdagen har full frihet att uttala sig om detta.Riksdagen kan uttala sig om i princip vad som helst,. Jag anser att andra intressen fårvika i detta sammanhang, eftersom det handlar omså mycket pengar och om ett hemligt avtal, som viinte har någon annanstans inom trafikområdet. Jagsäger med anknytning till det jag sade i mitthuvudanförande: Varför skall Gotlandstrafikenvara bland det hemligaste vi har i ? Det finnsingen anledning till detta!Anf. 107 () replik:Fru talman! säger att riksdagenskall sätta sig över ett ärende som gäller ett enskiltbeslut, över vilket både kammarrätten ochregeringsrätten har uttalat sig. Vi skall alltså sättaoss över dessa båda rättsinstanser. Jag har faktiskten känsla av att inte brukar göra så, ochjag har också en känsla av att det är felaktigt attgöra på det sättet.Vi har i trafikutskottet gått efter samma materialsom har legat till grund för . Vi har dessutom grävt fram ytterligarematerial i det här ärendet -- vi har egentligen intebehövt gräva, utan material har kommit in i ganskarikliga mängder. Vi har sedan tagit del avalltsammans och prövat det inför vårt yttrande omdetta trafikutbud.Kvar står ändå det faktum att vi i utskottinte kan besluta om det som sedermera yrkas i att-satser från en talarstol -- om det nu är fråga omyrkanden från talarstolen; det var ju inte ens det.Vi har yttrat oss över motionerna, och vi har yttratoss över det som har tagits fram i riksdagensrevisorers rapport, och det är det vi nu diskuterar.Någonting annat har vi inte framfört i vårtbetänkande. Jag tycker emellertid att det vi hargjort är helt och fullt tillräckligt.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 108 ():Fru talman! Frågan om Gotlandstrafiken tyckshöra till de frågor som med jämnamellanrum har debatterat men som inte förefallerha kunnat lösas på ett tillfredsställande sätt. Mankan undra om alla dessa turer har motiverats avomsorg om gotlänningarna och deras rättmätigakrav på bra färjeförbindelser till låga priser.Vänsterpartiet har deltagit i dessadiskussioner och vid olika tillfällen kommit medkonstruktiva förslag till lösningar. Både ViolaClaesson och före henne har ägnatavsevärd tid åt just den här frågan.Jag skall därför med tillfredsställelse barakonstatera att utskottet har tagit den kritik på allvarsom , liksom revisorer,har riktat mot bl.a. transportrådet.Fru talman! För räkning vill jagklargöra att vi står bakom utskottets hemställan.Jag hänvisar också till det särskilda yttrande somViola har fogat till utskottets betänkande.Vi utgår ifrån att regeringens avsikt att avskaffatransportrådet, åtminstone i vad gäller dess ansvarför Gotlandstrafiken, nu ligger fast. Jag är glad attBirger Rosqvist här tog upp just den frågan, och jaguppfattade vad han sade som en klar bekräftelse påatt det är regeringens avsikt.Till slut, fru talman, vill jag instämma i GunhildBolanders synpunkter angående kostnaderna förGotlandstrafikanterna. Det måste självfallet ligga iriksdagens och hela svenska folkets intresse atthålla biljettpriserna nere både för attgotlänningarna skall kunna upprätthålla normalarelationer till fastlandet och för att turister mednormala inkomster skall kunna få ut den glädje detinnebär att som turist få besöka . Jag tyckeratt har ett ansvar för att se till att vi ävenfortsättningsvis kan göra det.Anf. 109 TOM ():Fru talman! Jag har inget yrkande i detta ärende,men jag borde ha haft det.Vi har från moderat sida tidigare krävt att avtaletskall offentliggöras. Men rederiet har begärt attuppgifterna skall vara hemliga, och detta har, somtidigare har nämnts, prövats av både kammarrättoch regeringsrätt.På juridiska grunder blir vi därför förhindrade attyrka på ett offentliggörande av avtalet. Detta, frutalman, är djupt olyckligt.Offentlighetsprincipen är en värdefull tradition isvensk förvaltning, men det finns tyvärr en tendenstill att kraven på större affärsmässighet inomstatsförvaltningen leder till en större benägenhetatt sekretessbelägga olika uppgifter.Myndigheterna jämför sig med det privatanäringslivet men glömmer att man där lever i enkonkurrenssituation.När monopolupphandling som görs av enmyndighet beläggs med sekretess, uppkommerockså misstanken att avtalet inte uppfyller de kravpå oväld och korrekt hantering som måste ställas påall offentlig verksamhet. I det nu aktuella avtalethar dessutom revisorer påtalat ett antalmärkliga brister som styrker dessa misstankar.Avtalet med Gotlandslinjen inverkar också på denstatliga budgeten, men genom att avtalet har gjortshemligt blir budgetbehandlingmeningslös. Vi kan här i kammaren ändå intebedöma rimligheten i de belopp som i kommandebudgetar kommer att begäras för Gotlandstrafikensom en följd av detta avtal.Fru talman! Vi är förhindrade att yrka något ,men jag vill ändå ha dessa åsikter antecknade tillprotokollet.Anf. 110 ():Fru talman! När vi nu åter i kammaren diskuterarGotlandstrafiken är det att beklaga att det ärtidigare åtgärder som lyfts fram i stället förframtidsfrågor. Men det är naturligtvis viktigt attskapa klarhet i hur det gällande avtalet har kommittill och vilket transportstöd som har utlovats.Avtalet löper ju till. Har avtalet tillkommitpå felaktiga grunder måste ta upp fråganigen. Varken revisorer eller utskottetanser dock att det finns belägg för att så skulle haskett. Däremot uttalas, som flera talare tidigareframhållit, att viss kritik kan riktas mottransportrådets upphandling. I denna kritikinstämmer också liberalerna.Vi har också i utskottet instämt i att det för statenfördelaktigaste alternativet valdes. Där råder dockviss osäkerhet, eftersom skillnaderna var så små.Något facit i denna fråga kan man tyvärr helleraldrig få fram. yrkar med detta bifall tillutskottets hemställan i betänkande TU6.När jag träffade de gotländska ombuden påfolkpartiets timade landsmöte, framhöll desom så tidigare hur viktig enfungerande trafik är. Den kraftiga prishöjning på35 % som transportrådet godkänt för nästa årbekymrar dem.Vi i är givetvis medvetna om att momspå kollektivtrafiken är en av finansieringsvägarnaför vår sänkta inkomstskatt, men vi anser att dentotala höjningen är för kraftig. Folkpartietsrepresentant i transportrådets styrelse reserveradesig också mot det höga procenttalet. För företagoch andra som får lyfta av momsen betyder intehöjningen så mycket, men för turismen och detnormala privatresandet kan den bli besvärande.I betänkandet står på s. 4: ''Utskottet vidhåller sintidigare framförda uppfattningen att det ärangeläget att åstadkomma ökad konkurrens iGotlandstrafiken.'' Tyvärr har utskottsmajoriteteninte den uppfattningen när det gäller turisttrafikenmellan och fastlandet . Kanske beror en del avgotlänningarnas oro för sin trafiksituation på att dekänner sig låsta och utlämnade till ett enda rederi,även om detta försöker bedriva en bra trafik. Denambitionen tror jag nämligen att har. Men en större flexibilitet åtminstoneunder turismens högsäsong skulle säkerligeninnebära en välkommen stimulans. Till dettaåterkommer vi som vanligt under den allmännamotionstiden.En annan möjlighet till viss konkurrensöppnades när linjen -- Rigastartade. skulle då också kunna angöras.Tyvärr kapsejsade företaget snabbt på grund avfinansiella svårigheter i . Utvecklingen iÖsteuropa får avgöra om trafik mellanÖstersjöländerna och deras öar kan återupptas.Fru talman! Detta betänkande behandlar jufrämst koncessionsavtalet. Jag vill avslutningsvissäga att jag instämmer med tidigare talare sompåtalat avtalstidens längd. I vår föränderliga världkan en tioårig avtalstid vara väl lång, även om vi vetvad som låg bakom detta. När SJ får stöd förolönsam järnvägstrafik sker det i taget.Det är å andra sidan för kort tid.Kollektivtrafik och transportstöd är svårhanterligafrågor. Kanske måste vi finna nya vägar att hanteradem.Anf. 111 ():Fru talman! Jag har på olika grunder kommit attintressera mig för detta ärende. Dessa grunder ärsådana att jag här inte alls vill delta i debatten omannat än den offentliga upphandlingens former idetta särskilda fall.Man kan konstatera att vi i på andraområden i vårt internationella engagemang just nuär djupt engagerade i att internationaliseraoffentlig upphandling. önskar i EG-sammanhang och i GATT-sammanhang en öppninginom andra länders offentliga upphandling tillförmån för svenska industrier och näringar.Samtidigt exponerar vi i ettupphandlingsärende som innehåller så mycket dåliglukt som detta ärende.Detta är allvarligt. Jag kan gärna hålla med dentidigare talaren Tom , som just pekade påatt egendomligheterna i detta ärende är sådana atten djup misstanke om oredlighet i hela ärendetkvarstår. En sådan misstanke om oredlig offentligupphandling får egentligen inte bestå i när vii andra sammanhang förhandlar om att få del avupphandlingen inom andra länders offentligasektor.Fru talman! Det är därför värt en visa att funderaöver vad som har hänt i detta ärende. Varför är ettaffärsavtal hemligt? Det kan egentligen bara finnasen enda anledning -- herr utskottsordförande ochfru talman. Den anledningen är att avtalet skulleavslöja en oredlighet, ty eljest finnes ingenanledning till ett hemlighållande. Vi har enoffentlig redovisning av företags bokföring ochårsresultat. Det skulle därför inte vara till skada attdetta avtal offentliggjordes. Men det måste alltsåfinnas ett skäl utöver de acceptabla.Jag anser därför, fru talman, att det vore olyckligtom skilde sig från detta ärende utan att iett yrkande hävda att detta avtal skalloffentliggöras. Jag vill därför registrera ett yrkandeom bifall till motion i dettaavseende. Jag vill förutskicka att jag inte kommeratt begära votering i frågan. Detta är från min sidaen demonstration av att frågan är mycket viktigt.Den kan inte få passera utan att dennamarkering görs.Anf. 112 ():Fru talman! Jag noterar att den kritik som NicGrönvall här framför riktar han mot en enigriksdagsrevision, som är sammansatt på sedvanligtparlamentariskt sätt, och han riktar kritik motdomstolsbeslut.Anf. 113 ():Fru talman! Det var bra att sadedetta, eftersom det gör det möjligt för mig att göraett viktigt tillägg. Jag anser att riksdag ärfri att göra de uttalanden som riksdagönskar i ärenden som handläggs i denna riksdag.Det måste stå fritt att till regeringenuttala, att regeringen i anständighetens,renlighetens och redlighetens namn skall kungörainnehållet i detta avtal. Det finns varken judiciellaeller konstitutionella hinder mot ett sådantuttalande.Anf. 114 ():Fru talman! Det nu säger innebär attriksdagen skall undanröja beslut som fattats avregeringsrätt och kammarrätt.Anf. 115 ():Fru talman! Det är möjligen så, att hörde vad jag sade. Jag säger att förregeringen skall uttala, att regeringen skall se till attavtalet blir offentliggjort. Detta är varken ettövergrepp mot regeringsrätt, hovrätt eller någonannan. Denna riksdag bör uttala sin mening i en förlandet viktig fråga, och ingenting annat.Anf. 116 ():Fru talman! Jag måste korrigera mig. Det NicGrönvall vill är att regeringen skall sätta sig överbeslut som regeringsrätt och kammarrätt har fattat,och då blir det ett ärende för KU.Anf. 117 ():Fru talman! Jag önskar att regeringen häversekretesstämpeln på detta avtal. Det har ingentingatt göra med den prövning som förekommit idomstolarna. Regeringen skall häva sekretessen,och det är inte ett ärende för domstolarna.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill säga till att denprövning som gjordes hos regeringsrätten var enprövning i ett enskilt fall på grund av att någon villese det hemliga avtalet. Det är självklart attregeringsrätten i ett sådant fall beslutar attvederbörande inte får se avtalet, just därför att detär hemligt.Det som har yrkats här i kammaren och som jaghar pläderat för är att skall uttala attavtalet inte skall vara hemligt. Det är ju inte attsätta sig över regeringsrättens utslag i det enskildafall som den hade uppe till prövning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 20 §. )18 § betänkande1990/91:TU7 Lastsäkringsintyg.Anf. 119 ():Fru talman! Grunden för utskottets betänkande ären viktig motion av Per . Utskottethar också instämt i motionärens uppfattning om attfrågan bör lösas.Det är betecknande att flertalet remissinstanserförordar införande av lastsäkringsintyg -- på frivilligeller obligatorisk väg -- men att utskottet ändåväljer att avstyrka motionen.Det är intressant att notera att de organisationersom stött förslag om att införa ett obligatorisktlastsäkringsintyg företräder de arbetare elleranställda som framför allt drabbas när olyckorinträffar till följd av dålig kontroll av lastning vidtransporter. De organisationer däremot somföreträder arbetsgivarna och näringslivet förefallernöjda med mer information och frivilligaöverenskommelser.För är valet lätt. Genom att införaobligatoriskt lastsäkringsintyg kan svåra olyckorvid transporter undvikas i högre grad än nu.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall tillvänsterpartiets reservation med krav på attriksdagen bifaller nämnda motion.Anf. 120 ():Fru talman! Betänkandet är, som vi hörde,föranlett av en s-motion. Utskottet har ansett detnödvändigt att behandla den motionen i särskildordning. Bara det tyder, anser jag, på att utskottetser allvarligt på de problem som motionären tarupp, nämligen säkringen av gods under transport.Utskottet har också låtit skicka ut motionen påremiss till ett stort antal transportörer ochorganisationer. Av remissvaren kan man klartutläsa att dagens situation när det gäller säkring avgods inte är tillfredsställande. Såväl utskottet somremissinstanserna anser att vi här har ett allvarligtproblem i transportkedjan som vi måste lösa. Menhur det skall ske har vi inom utskottet kanske någotdelade åsikter om.Som vi hörde kräver i sin reservationatt vi skall införa ett obligatorium när det gällerlastsäkringsintyg. Utskottsmajoriteten säger atteftersom alla parter är överens om att regler snarastmåste införas om lastsäkring och att intyg om detskall kunna införas är det inte meningsfullt attskriva till regeringen om ett obligatorium. Vi troratt vi kan få fram bra regler snabbare om vi låterbranschen -- alltså lastarna och transportörerna --själva utarbeta riktiga regler för hurlastsäkringsintyg skall kunna införas. Det är ocksåvad de flesta remissinstanserna vill.Problemet är allvarligt, men utskottsmajoritetensäger: Låt oss avvakta resultatet av deansträngningar som görs innan vi från riksdagenskriver till regeringen om ett obligatorium! Det ärvår uppfattning att man i följerden här frågan noggrant, likaväl som mycket annatsom händet ute i samhället. Man kommer att vidtade åtgärder som kan komma att visa sig erforderligaom de arbeten som pågår snart kommer till ettresultat.Fru talman! Jag yrkar med det här bifall tillutskottets hemställen i dess helhet och avslag påreservationen.Anf. 121 ():Fru talman! Från sida kommer vimed intresse att följa hur frågan utvecklar sig underåret. Vi har naturligtvis förhoppningen att denkommer att lösa sig på frivillig väg men kommer attbevaka den framöver.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 20 §. )19 § betänkande1990/91:JoU9 StrålskyddAnf. 122 ():Fru talman! Vi står nu i begrepp att behandlajordbruksutskottets betänkande nr 9 omstrålskydd. Jag tycker att det då är på sin plats attpåminna om kärnkraftens konsekvenser, inte minsti dag när energiförhandlingar pågår som mestintensivt. Kärnkraften bygger på en teknik som intetillåter några som helst misstag. Den teknikentillåter inga mänskliga felbedömningar. Hur långtframme vi än är när det gäller teknisk utvecklingkan vi aldrig säga att vi har några garantier för attinte någonting negativt kan inträffa. Det som intefår hända har ju faktiskt redan hänt!Vi har vidare hela problemet medavfallshanteringen. Det är fortfarande olöst.Kärnkraften måste bli en parentes i svenskenergiförsörjning -- det är viktigt attenergiförhandlingarna leder fram till det beslutet.I månadsskiftet april-maj ingick jag i enparlamentarisk grupp som deltog i en internationellmiljökonferens i . Där diskuterades hurman globalt kan rädda miljön och klaraöverlevnaden.Det som påverkade mig mest, fru talman, var närSovjets representant i den stora församlingen klartdeklarerade vilken enorm katastrofTjernobylolyckan innebar, vilken total förändringstora områden omkring Tjernobyl tvingadesgenomgå och hur det påverkade människorna, somvar tvungna att flytta, åkermarken blev obrukbar,osv. Det var ett klart rop på hjälp från sovjetisksida.Med den öppenhet som finns i får vi gångefter annan höra liknande beskrivningar, t.ex. attläkare på olika barnsjukhus ser ett klart sambandmellan ökade skador på barn ochTjernobylolyckan.Inte minst kärnkraftsolyckan i Tjernobyl visar att vii också kan utsättas och att det förradioaktiva utsläpp inte finns några gränser; det ärvindar och luftströmmar som avgör var nedfalletkommer att hamna. Vi har också sett attnedfallet kan transporteras mycket långa sträckoroch att det radioaktiva innehållet inte har nämnvärtmindre effekt där det landar.Oavsett de synpunkter som framfördes i sambandmed och som fortfarandeframförs om att nedfallet från olyckan inte behöverpåverka våra levnadsvanor är det viktigt att viförstår att en sådan olycka får förödandekonsekvenser. Det fick direkt konsekvenser när detgällde jordbruket, men de mest långvarigakonsekvenserna gäller situationen för jägare ochfiskare. När halterna av radioaktivitet ökar i ställetför minskar, vill inte jägaren gå ut i skogen ellerfiskaren sätta sig i båten och se om det blir någonfångst. Konsekvensen blir inte så liten beträffandet.ex. Jag vill påstå att det har blivit en rejälkulturkrock på jakt- och viltområdet.Radioaktiviteten kan vi människor inte upptäckamed våra sinnen, eftersom den inte syns, kännseller luktar. Därför behövs det speciellamätinstrument, så att man kan mäta utsläpp och deförändringar som äger rum. Det är också viktigt attreaktionerna kommer snabbt.Det är just detta som vi i vill peka påi vår reservation i betänkandet nr 9. Det finns ettantal mätstationer utplacerade i vårt land. SSI harockså meddelat oss att man tänker öka antaletmätstationer från 26 till 31 för utplacering i södraSverige. Men det här räcker inte, vilket ocksåframhålls i flera motioner. Jag håller med densittande utredningen som har arbetat medutgångspunkt i kärnkraftsberedskap. anser man att det behövs åtminstoneytterligare tio mätstationer för placering i norraSverige. Det behövs ytterligare resurser, eftersomde äldre mätstationerna måste bytas utkontinuerligt. svarar utskottsmajoriteten attregeringen håller på att arbeta med frågan och attmotionerna av den anledningen avstyrks.