prot · GE0946 · 1990-12-14 00:00:00 — har detmärkliga inträffat att socialdemokraterna ganskaofta har talat om en sänkning av skattetrycket.Antagligen har man vid de kontakter som man harpå gräsrotsnivå, eller på basplanet, noterat attmänniskorna är trötta på de höga skatter somsocialdemokraterna har sett till att vi i harfått. Det är ju under socialdemokratiskamajoriteter i -- och då i samarbete medvänsterpartiet -- som skattetrycket har ökat till ennivå som är världsrekord. Man har alltså insettatt människor har tröttnat. Man har kanske ocksåinsett att det finns några sakliga skäl. Jagåterkommer till dessa saker i samband meddebatten om nästa betänkande som vi skallbehandla här i kammaren . Det finnssamhällsekonomiska skäl för en sänkning av dettotala skattetrycket i Sverige.Det är säkert mot den bakgrunden somfinansministern i samband med presentationen avdet krispaket som hade orsakats bl.a. just av detalltför höga skattetrycket, och det är ju en av defrämsta anledningarna till misstron till den svenskaekonomin och till svenskt skattepolitik, klart ochtydligt sade att krispaketet inte skall innefatta någrasom helst skattehöjningar. Men vadsocialdemokraterna än säger slutar det ändå på ettenda sätt: Det blir nya skattehöjningar.Vad som tas upp i detta betänkande är nästaskattehöjning -- en bland flera hundra under desenaste åren. Det handlar nämligen om en s.k.tillfällig höjning av fastighetsskatten. Men till nödsförsöker man motivera den föreslagna höjningengenom att säga att det behövs ett slags åtstramninginom den fastighetssektor som drabbas av dentillfälliga höjningen av fastighetsskatten. Men dettaär inte sant. Det finns ett enda skäl, och det är så till den milda grad har sett tillbudgetsaldot -- man har struntat i problemen iövrigt eller till orsakerna till våra ekonomiskaproblem -- att man har känt sig tvingad att kommamed förslag till åtgärder som skulle innebära enförbättring av statens budgetsaldo.När man inte kan genomföra några besparingaröver huvud taget -- eller om besparingar bara kangenomföras i mycket blygsam mån -- väljer manden gamla vanliga socialdemokratiska vägen:Människorna skall betala. Ingen fastighetsägarebetalar nämligen den här fastighetsskatten. Det härkommer att drabba kommersiella lokaler. Sedanvältras det hela över på konsumenterna. Det är jumänniskorna, medborgarna, som får betala varjeskatt som socialdemokraterna har infört, ochkommer att införa.Det finns därför, naturligtvis, bara ett sätt attstoppa skattehöjningarna, och det är att vi i Sverigefår en ny regering och en ny majoritet i riksdagen.Sakligt sett är alltså den föreslagna skattehöjningenfelaktig. Krisen skulle bara förvärras.Vad tror ni som lyssnar på debatten här i kammarenoch vad tror och , somskall representera socialdemokraterna i debatten,egentligen är orsaken till att svenska företaginvesterar miljardbelopp i utlandet, medan man iutlandet knappast investerar någonting i ?Vad är orsaken till exempelvis valutakriser ochräntechocker?Jo, veligheten och bristen på politik när det gällerEG. Självfallet är det så. Jag skulle också kunnanämna en del andra saker.Men inser ni inte att det är de ständigaskattehöjningarna som leder till att man inte kanlita på en stabil ekonomisk politik i ?Jag skulle vilja fråga , som snartkommer upp i talarstolen: Hur kommer det sig , trots löften om en sänkning av skattetrycketpå sikt -- dessutom skall ju skattetrycket absolutinte höjas -- vill införa en ny skatt? Ge oss enförklaring!I betänkandet behandlas också en del andra frågor.Socialdemokraterna har ju, med stöd från ett parpartier här, tyvärr, infört en investeringsskatt ochgenomfört en tillfällig höjning av fastighetsskatteni en viss region. Detta bör naturligtvis ses på sammasätt. När vi nu har tillfälle att behandla dessa sakerhär bör kammaren ta tillfället i akt och se till attinvesteringsskatten i dess helhet avskaffas och attden tillfälliga höjningen av fastighetsskatten iStockholms- och regionen försvinner.Herr talman! Ytterligare ett par frågor behandlasi propositionen och i betänkandet. En fråga gällerdetta med att man vill ta bort skattskyldigheten förallmänna pensionsfonden beträffandefastighetsinkomster. Det vore naturligtvis orimligtoch skulle gynna en enda aktör påfastighetsmarkanden.Det bör, som vi moderater och även folkpartietliberalerna säger i reservation 5, stå helt klart attAP-fonden inte skall ha skattefrihet vare sig förfastigheter eller för någonting annat. AP-fondenskall, naturligtvis, vara en aktör bland många.Vidare är det helt klart att den inte bör ha rätt attinneha aktier eller fastigheter.Avslutningsvis: Lagen om skatteflykt bör, enfråga som vi har debatterat ,avskaffas -- det får inte bli en förlängning, somföreslås i propositionen.Med tanke på den sena timmen och på det faktumatt resultatet av voteringen torde vara givet nöjerjag mig med att yrka bifall till reservation 1 iskatteutskottets betänkande nr 11.Anf. 76 ():Herr talman! Resultatet av voteringen torde varagivet, sade . Jag skall straxåterkomma till den saken och tala om varför jaginte tror att det torde vara givet i just det här fallet.Regeringens proposition nr 56 behandlas iföreliggande betänkande. Det är fem förslag somtas upp. Vi i yrkar avslag beträffandefyra av förslagen. Jag hänvisar till reservationerna3, 4, 5 och 7 som jag inte kommer att yrka bifall till.Inledningsvis yrkar jag i alla fall bifall tillreservation 1. Denna reservation handlar omfastighetsskatten. Som sade är det hären ganska underlig historia. framhölli finansdebatten tidigare att socialdemokraternaändrat ståndpunkt i sjukförsäkringsfrågan femgånger . Men det är inte så konstigt om manhåller samma takt som finansministern håller i dettaärende.På en presskonferens sade jufinansministern att det absolut inte skulle kommanågra skattehöjningar i och med krispaketet. presenterade han just enskattehöjning.Den här skatten får otroligt olyckligakonsekvenser. Jag har fått i min hand en skrivelsefrån , vilkentyvärr inte fanns när skatteutskottet behandladeden här frågan.Det som ligger till grund för fastighetsskatten ärden taxering som gjordes 1988. Då kodadesfastigheterna och åsattes en typkod. Fastigheterbyggda för blandad användning, som har bådelokaler och bostäder, fick typkoden 321.Fastigheter med enbart lokaler . Härsker ingen reducering av fastighetsskatten, utan fullfastighetsskatt utgår även för bostäderna i dessahus.Det finns egentligen ingenting i lagstiftningen somdefinierar kommersiella lokaler. Lokaler är allting.Det innebär att skatten inte bara kommer attdrabba rörelsedrivande verksamhet i privat regi,utan också verksamhet i offentlig regi; offentligamyndigheter, daghem, socialtjänst,arbetsförmedling osv. Detta är ytterligare ett skältill att inte införa den. Den får en orimligkonsekvens.I dag betalar man 200--/m2 i fastighetsskattpå större orter. Efter höjningen blir det ytterligare80--/m2. En lokal , som inte ärså förskräckligt stor, kommer alltså att belastas medmellan 80 000 och . Det kommersjälvfallet att slå på priserna, eftersom detta i denormala hyresfallen går att direkt föra hela kedjanut; fastighetsägare, hyresgäst, konsument.När vi utarbetade skattereformen lade vi ned ettmycket stort arbete på att få ett rimligt utfall för allagrupper. Vi gjorde beräkningar gällande dem sominte skulle ligga alltför bra till i skattereformen.Sedan vi gjorde dessa beräkningar har vi kunnatnotera väldigt kraftiga prisökningar. Jag måste sägaatt vi i är oroliga för hur pensionärermed låg inkomst skall klara sig. Vi gjorde enberäkning som vi då tyckte var acceptabel. Sedandess har priserna rusat iväg. gör regeringenytterligare pålagor. Därför vill jag ställa två frågortill : Delar ni den oro som vi ifolkpartiet liberalerna känner för en prisutvecklingsom slår hårt mot dem som har det besvärligt, t.ex.de människor som har de lägsta pensionerna? Omsvaret är ja, varför lägger ni då fram förslag som slårhårdast mot just dessa grupper?Herr talman! Min tid är snart till ända, när detgäller debattiden i vart fall. Vi har ytterligare någrafrågor, men eftersom har berört demganska väl skall jag ta upp dem mycket kortfattat.Det gäller AP-fondernas skattebefrielse. Vi tyckerinte i liberalerna att man skall geskattebefrielse. Vi tycker att det är en mycketolycklig snedvridning av konkurrensen gentemotandra fastighetsägare att just AP-fonderna skallslippa skatta för sina inkomster. Vi vill gå i heltmotsatt riktning. Vi menar att AP-fonderna överhuvud taget inte skall få äga realkapital i form avaktier och fastigheter.Generalklausulen kommer, eftersom det i dagsaknas prejudikat på en mängd områden, attmedföra en rättsosäkerhet i lagstiftningen. Dethade varit mycket klokt att slopa den vid dettatillfälle.Anf. 77 ():Herr talman! Dagens riksdagsbehandling, som ärden sista före juluppehållet, berör åtskilligabetydelsefulla frågor med allvarlig bakgrund ochinbördes samband. Flertalet har beröringspunktermed det s.k. krispaket som regeringen presenteratunder senhösten. Krispaketet har tidigare i dagdebatterats flitigt i kammaren. Det diskuterasockså flitigt ute i samhället, på arbetsplatser ochvarhelst människor träffas. Under det senastedygnet har det också, för att använda ett språkbruksom stundom används i ett välkänt ,diskuterats på höjden av nivå inom detregeringsbärande partiet.När vi i TV-rutan eller vid olika studiebesök möterbilder ur eller östländernas verklighet,ställer sig många frågan om vi har en kris eller ej iSverige. I det här perspektivet ter det sig, mitt uppei julhandelns , litet malplacerat att tala omkris i . Om vi har kris här, vad är det då viser i u- och östländer? Vilka ord måste där tillgripasför att beskriva deras verklighet? Nej, vid denjämförelsen lever inte svensken i kris.Ändock är det befogat att säga att den svenskaekonomin är i kris. Den är det framför allt för attsvenska folket har tillägnat sig en materiellkonsumtion som inte motsvaras av en produktivitetsom kan bära denna materiella standard. Vi leveröver våra tillgångar. Vi lånar till vår välfärd. Vilånar utomlands och vi lånar av kommandegenerationer. Vårt gemensamma arbetsresultatförmår inte bära de kostnader som vårt levernemedför. Därav består den svenska ekonomiskakrisen.I proposition 56 föreslås bl.a. en tillfällig höjning avfastighetsskatten för s.k. kommersiella lokaler med1 % vid 1992 och taxeringar. Skälet till dentillfälliga höjningen anges i propositionen vara attdet är en av flera åtgärder för att ''stabilisera ochstärka den svenska ekonomin''. På vilket sätt justden här åtgärden skulle medverka till enstabiliserad och stark ekonomi utvecklas däremotinte i propositionen. Det är i och för sig förklarligtatt det inte finns någon sådan redogörelse, eftersomdet svårligen går att finna ett sådant samband somman i propositionen anger skall finnas.Tvärtom finns det, precis som det utvecklats ireservation 1, en rad skäl som talar i rakt motsattriktning. Skattetrycket höjs med ytterligare 1miljard. Förslaget höjer kostnadsläget inom handeloch hantverk. Men det späder på en redan höginflation, en inflation som redan tidigare fått ett parrejäla puffar uppåt just genom politiska beslut. Jagtänker på dels skattereformens påverkan, delshöjningen av mervärdeskatten. Båda dessa besluthar fattats av socialdemokrater och folkpartisterliberaler i samverkan. Höjningen avfastighetsskatten hämmar också investeringar iberörda branscher.Alla dessa fördyringar kommer attövervältras på konsumenterna. Men eftersomdessa, dvs. konsumenterna, kommer atttyngas av många andra bördor kommerövervältringen att ske med en viss tidsfördröjning.Det kommer därför att leda till ännu mer pressadelönsamhetsmarginaler för en rad småföretag. Denhär åtgärden föreslås alltså då vikanske mer än någonsin har anledning att hålla nerskattetrycket, att bekämpa inflationen och attfrämja investeringar, framför allt för små- ochnyföretagande.För mig och för är det en gåta att dettaförslag har kunnat ges plats i ett krispaket. Kanmånne bringa ljus över dennafrågeställning och medverka till gåtans lösning? Jaghar av morgonens upprepade Ekosändningarförstått att är en sanningssökare.Har funnit sanningen kring det nuaktuella spörsmålet?I avvaktan på svaret ber jag att få yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 78 ():Herr talman! de gröna har ett flertalgånger försökt att få till stånd större satsningar påmiljövänlig kollektivtrafik, speciellt i tätorter. I detsammanhanget har vi också diskuterat enfastighetsskatt, som skulle vara högre i tätorter än iglesare bygder, någonting som är helt logiskt. Vihar i detta speciella betänkande haft tanken att detkanske skulle gå att få gehör för en sådanprofilering av en skatt. Vi hade kunnat ställa upp påen fastighetsskatt som gått till den typen avinvesteringar, vilket också storstadsutredningenfunnit helt logiskt.I fråga om satsningar på miljövänlig kollektivtrafikhar vi dock stått ensamma. Många partier pratarom miljön, men när det gäller att fatta beslut omsådana satsningar är vi ganska ensamma. Men, herr talman, jag yrkar bifall tillreservation 2 i betänkandet. Med tanke på att detäven med längre diskussioner torde vara svårt attförmå kammaren att stödja denna reservation,nöjer jag mig för dagen med detta.Anf. 79 ():Herr talman! Detta betänkande behandlarproposition /91:56. I propositionen föreslås attuttaget av den statliga fastighetsskatten för s.k.kommersiella lokaler tillfälligt höjs vid1992 och taxeringar, till avtaxeringsvärdet. Höjningen skall gälla generelltöver hela riket.Skälen till denna ändring är för det första att detunder har varit en påtagligöverhettning på detta område, främst inom denprivata tjänstesektorn. För det andra har deninternationella konkurrensen inte sammaåterhållande inverkan på priser och löner på justdet här området.Det är därför motiverat att -- i samband medstabiliseringsåtgärderna -- tillfälligt höja dennämnda fastighetsskatten. Jag yrkar bifall tillpropositionen i denna del och avslag på samtligamotioner och reservationer.I propositionen föreslås också att Nynäshamnskommun inte skall omfattas av investeringsskattenpå oprioriterade byggnadsarbeten, som påbörjatsefter . Som framgår avregeringens proposition om den ekonomiskapolitiken på medellång sikt, finns det inte hellerskäl att behålla investeringsskatten i Nynäshamnskommun.Herr talman! Jag yrkar bifall till propositionen idenna del och avslag på motioner ochreservationer.Beträffande Allmänna pensionsfondensskattskyldighet föreslås att fonden blir befriad frånskattskyldigheten för fastighetsinkomster. Skälet äratt fondens nuvarande skattskyldighet på ettolämpligt sätt snedvrider fondensplaceringsförutsättningar, då fonden nu fått rätt attplacera medel i fastigheter.Jag yrkar också här bifall till propositionen ochavslag på motionerna i dessa delar.I propositionen föreslås också fortsatt giltighett.o.m. av lagen om skatteflykt. Här föreslårjag bifall till propositionen och avslag påmotionerna.Anf. 80 BO ():Herr talman! De skäl angav för dentillfälliga höjningen av fastighetsskatten äregentligen rent nonsens. Att påstå att vi skulle haen överhettning i restaurangbranschen, somutskottsmajoriteten gör, när vi vet attomsättningsminskningen har gett problem som harpåtalats av såväl arbetsgivare som arbetstagare,nej, de argumenten håller inte. Det är den vanliga,gamla socialdemokratiska skattehöjningspolitikensom slår igenom.Ponera att det skulle ha varit relevant. Förklaradetta för mig, : Den 18 oktobersäger finansministern att vi inte skall höja någraskatter. , t.o.m. några veckortidigare, säger socialdemokraterna i skatteutskottetatt vi har haft en överhettning, somgör det väl motiverat att höja den här skatten. Hurkommer det sig att det inte var motiverat att göradet ?Anf. 81 ():Herr talman! Jag ställde två frågor och fick ingetsvar, därför skall jag upprepa frågorna. Den förstafrågan löd så här, : Delar nisocialdemokrater den oro som vi i folkpartietliberalerna känner för en prisutveckling som slårhårt mot dem som redan har det besvärligt? Omsvaret är ja, kommer den andra frågan: Varförlägger ni då förslag som slår hårdast mot dem somhar det värst, vilket fastighetsskatten gör?Jag skall illustrera detta. Låt mig läsa urFastighetsägareförbundets skrivelse: Dessabestämmelser leder till betydandekostnadsskillnader jämfört med debostadslägenheter som finns i hyreshusenheter medhuvudsakligen bostäder. Det handlar alltså om hussom också har lokaler.För hyreshus med huvudsakligen bostäder och medvärdeår 1977 och senare skall ingen fastighetsskattutgå . Det innebär att dessa fastigheter fåren kostnadsminskning jämfört med . Den kanberäknas till ca . per kvadratmeter förhyreshus byggda i slutet av 1980-talet.Hyreshus med både bostäder och lokaler, resp.med huvudsakligen lokaler, dvs. de som ärtypkodade 321 och 325 får ingen reduktion. Detinnebär att ett sådant hus, med sammataxeringsvärde i kr. per kvadratmeter som tidigarenämnda fastigheter har, får en fastighetsskatt om115 kr. per kvadratmeter.Till vill jag ställa frågan: Är dettaverkligen rimligt?Anf. 82 ():Herr talman! Jag måste konstatera att KarlHagström inte hade något ljus att sprida över denhär frågeställningen. Han hade ingen förklaring pågåtan och ingen redovisning av sanningen. Detenda han gav oss var en krystad förklaring att skäletskulle vara en överhettning under de senaste åren.Det är frestande att ställa frågan om denbedömningen kvarstår även , om överhettningenbestår landet över och om den kan väntas beståunder den tid detta krispaket är avsett att verka.Jag avstår dock från att ställa dessa kompletterandefrågor. Jag skall heller inte upprepa denursprungliga frågan. Jag vill inte strö ytterligare salti såren genom att göra det. Jag inser att det intefinns något relevant svar på den i det förstaanförandet framställda frågan.Anf. 83 ():Herr talman! Jag är verkligen nyfiken på varförsocialdemokraterna inte gick med på vårt förslagom att fastighetsskatten skulle satsas i miljövänligkollektivtrafik. Det hade varit en lämplig och logisköverenskommelse helt i linje med resultatet avstorstadsutredningens arbete. Kan man av dettamöjligen dra slutsatsen att socialdemokraternas talom att de vill gynna miljövänlig kollektivtrafik baraär tomt prat? Jag skulle vilja höra mig på den punkten.Anf. 84 ():Herr talman! Jag vänder mig först till BoLundgren. Jag fick just en artikel i min hand somhandlar om överhettningen inom hotellbranschen.Överskriften lyder: ''Investeringsboomen i hotell-och restaurangbranschen''. Artikeln fortsätter:''kommer att investeras i vårbransch och .'' Är inte dettaöverhettning?En isolerad åtgärd som denna leder totalt inte tillett höjt skattetryck. Däremot kommer budgeten attvisa en viss sänkning av skattetrycket i Sverige.De prisökningar som blir följden av denna höjningav fastighetsskatten skall beräknas på detgenomslag som dessa ökningar får påomsättningen. Det är en helt annan sak att jämföraprocentförändringar när det gäller denfastighetsskatt som redan finns. Om man använderdenna metod, , är jag säker på atthöjningen kommer att innebära att det blir nollorefter kommatecknen när man beräknarprisökningarna. Däremot har överhettningarnamycket större effekter på priserna inom den härdelen.Nog är det underligt att när man diskuterar skatter,det allmännas medel och skattesänkningenbeträffande de allmänna pensionsfonderna ärtongångarna annorlunda. Men det beror väl på attdet är skillnad mellan privata inkomster och detallmännas inkomster.Till vill jag säga att man skall varamycket restriktiv med att peka ut områden somskall finansieras med just inkomster frånskattehöjningar. Däremot ger en sådaninkomstökning oss större förutsättningar att viabudgeten uppfylla de miljöåtaganden som nuföreligger.Anf. 85 ():Herr talman! Jag har inte anmält mig till dennadebatt, men när jag lyssnar till den inser jag att detkan vara på sin plats med några kommentarer.Någon talare tog upp frågan huruvida det var kriseller inte i den svenska ekonomin. Det har idagarna talats om myter och realiteter.Förvisso råder det inte någon akut ekonomisk kris,men den ekonomiska utvecklingen pekar emot ettklart krisläge i ekonomin, om lönerna fortsätter attöka medan produktiviteten är ,som det inte går att höja exportpriserna --visst kommer detta att leda till ett krisläge.Vad är då orsaken till det krisläge som kan kommaatt uppstå? De flesta är överens om att en avorsakerna är den överhettning som har rått. Det hardessutom gjorts investeringar i äldre strukturer,vilket har gett inlåsningseffekter i ekonomin. Dettaär de två problem som vi inte har kunnat hantera.Var har då den kraftigaste överhettningenförekommit? Man har sagt att kommunerna harstulit resurser och utrymme från industrin och manhar därför velat strama åt i kommunsektorn. Menenligt KIs höstrapport vad gäller förändringar1988--89 av antalet sysselsatta ökade näringslivetstjänstesektor , och vad gäller antalettimmar var ökningen . Däremot ökadekommunerna antalet sysselsatta ochantalet timmar . Den statliga sidanvisade minus.Den överhettning som alla har talat om har alltsåicke varit påfallande inom kommunerna. Denstatliga sidan har varit helt i avsaknad av någonöverhettning. Var har vi då haft en spekulativmarknad, en transaktionsekonomi? Jo, vi vet allaatt det har varit inom byggsektorn och när det gällerfastighetsmiljardärerna.I min hemstad har man under de senasteåren byggt tre lyxhotell, men turisterna har inteblivit fler. Så har det sett ut.Vi i har talat om att styra ekonominpå ett tidigt stadium. föreslog vi höjdaarbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektorni storstadsregionerna. Om socialdemokraternahade antagit detta förslag, skulle en del av dehotbilder som vi nu har varit mindre reella.Nu kommer åtgärderna något sent, men det råderdock inte någon akut kris inom den privatatjänstesektorn eller inom hotellbranschen. Detförekommer överetableringar som kan vara så attsäga marknadssanerande av sig själva, och där skallman inte blanda ihop skatteomläggningen ochmarknadskrafternas spel. Man kan inte skylla alltpå staten i en marknadsekonomi.Törhända kan det visa sig nödvändigt att skapastödområden på industrisidan för att tryggaindustrisysselsättningen och framför alltkommunsidan. Men då måste det också finnasresurser för dessa satsningar. Man kan inte både hakakan och äta upp den. Det är därför som vi ivänsterpartiet stöder det här förslaget, menförslaget hade sett annorlunda ut om vi hadeutformat det.Det bästa får dock inte bli det godas fiende. Därföraccepterar vi denna åtgärd som syftar till att skapahandlingsberedskap för att man skall kunna mötaen sysselsättningskris inom industrin och för skall kunna sanera underskotten inom denkommunala sektorn. Dessa underskott är så storaatt många kommuner tvingas vidta icke ekonomisktmotiverade åtgärder för att sanera sina ekonomiskaunderskott.Det här kan säkerligen ställa till problem på vissaområden, men i det verkliga livet finns det inteenbart svart och vitt. Det finns inte heller någonpolitisk sida som förordar åtgärder som inte harnågra som helst bieffekter. De politiker som lever ien sådan värld kommer in i kammaren.Ibland tycks de dock göra det, och då kan de utgöraett ganska stort underlag. Men det blir inte godpraktisk handling av en sådan politik.Anf. 86 BO ():Herr talman! Av någon anledning fann sig LarsBäckström föranlåten att gå in i debatten och --såvitt jag förstod -- förklara varför man bör planeraekonomin. Förklaringen till varför man inte skallplanera ekonomin så, som f.d. vpk, numeravänsterpartiet, anser att man skall göra är lättast attfinna om man tar sig till och ser vadcentralstyrning och planering har lett till där när detgäller människornas situation, miljöproblem ochannat. Det är den politiken vänsterpartietuppenbarligen fortfarande förordar, och det ärbeklagligt.Gösta Lyngå ställde en fråga till är mycket enkelt. Man höjerfastighetsskatten för att få in pengar som skallpåverka budgetsaldot.