prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Sverigekan ju inte leva som en isolerad ö här uppe i norrmed en flykting- och invandringspolitik som skiljersig avsevärt från flykting- och invandringspolitikeni övriga . är ju en del av , endel av en värld som av alla tecken att döma kommeratt ge upphov till flykting- och migrationsströmmarav mycket stor omfattning under de närmaste åren.Sverige kan inte ensamt klara detta. Vi i Sverigemåste samarbeta med andra länder.Världen omkring oss är fylld av kriser, svält, våldoch förtryck. Och även om vi i vår nära omgivninghar kunnat glädja oss åt att murar har rivits, att folkhar kastat av sig det kommunistiska oket och söktfriheten, så har vi, bl.a. genom Kuwaitkrisen, blivitpåminda om att freden i världen är bräcklig. Vilider alla med dem som har tvingats fly till tältlägeroch leva under de vidrigaste omständigheter. Vi harhaft detta inpå oss i våra vardagsrum. Ändå vet viatt människor har tvingats leva i flyktingläger runtom i vår värld , främst i fattiga delar avvärlden.Fru talman! Det finns ca 15 miljoner människorsom har flytt från sina länder och nästan lika mångasom lever som flyktingar i sina egna länder. Somledamot i har jag medmycket stort intresse konstaterat att regeringen harlämnat direktiv till en utredning omförutsättningarna för och inriktningen av ensammanhållen flykting- och immigrationspolitik.Den bakgrund som har tecknats och den diskussionsom förs där är intressant och pekar på ett delvisnytt sätt att gripa sig an frågor om flykting- ochinvandringspolitik.Den internationella utvecklingen harvarit dramatisk och på många sätt hoppingivande.Men vi skall inte blunda för att vår del av världenkommer att utsättas för att nytt tryck, ett troligtimmigrationstryck från öst där människor flyr frånden fattigdom och miljöförstöring som enkommunistisk kommandoekonomi har förorsakat.Samtidigt kommer flyktingströmmar från en fattigoch sjukdomshärjad befolkning i syd att söka sig tillEuropa och vår del av världen.Tiden medger naturligtvis inte att jag här ger mig ini någon mer inträngande diskussion kring detpåbörjade utredningsarbetet.Låt mig endast ta upp ett par frågor som jag anservara särskilt viktiga i detta sammanhang, nämligenflyktingbegreppet och den europeiskasamordningen. Det är nödvändigt att vi har ett såklart definierat flyktingbegrepp som möjligt. Detbör vara förankrat i en konvention, en ömsesidigöverenskommelse mellan FN-länderna, om dennya flyktingkonventionen går mot en förändring.För övrigt anser jag liksom tidigare att många av deflyktingfrågor som vi möter i vårt land borde lösas ieller i närheten av flyktingarnas hemländer, i derasegen kultur, genom FNs flyktingkommissariatsförsorg. Jag beklagar naturligtvis att UNHCR i daglever under så svåra ekonomiska omständigheter.Jag hoppas att frågan om flyktingkommissariatsekonomiska resurser verkligen förs upp pådagordningen i världssamfundet. Tyvärr är inteinvandrarministern här, för jag skulle gärna viljaveta om denna fråga har förts upp som enangelägenhet, t.ex. i FN. Kanske utskottetsföreträdare kan ge besked.Så ett par aktuella frågor rörande vår egenflyktingpolitik. Jag vill särskilt ta upp en fråga somvi moderater länge drivit, nämligen möjligheten tilltemporärt arbetstillstånd. Vi har kunnatkonstatera att AMS har kommit med ett förslag omtillfälliga arbeten, t.ex. vägarbeten, vaktmästerieller andra uppgifter. Jag delar inte helt AMSsynpunkter därvidlag, men det är ändå ett nytt sättatt tänka. Tyvärr har jag också kunnat konstateraatt såväl invandrarministern somarbetsmarknadsministern i en artikel i sade nej till möjligheten till arbete för våraasylsökande. ''Jobba nej, städa ja'', lydde rubrikeni artikeln.Jag tycker att den nuvarande inställningen är alltförrigid. Jag noterar faktiskt att deninterdepartementala skiss som har gjorts införutredningen är betydligt mer framåtsyftande. Därtycker man faktiskt att det skulle kunna gå att ta ettsteg i ny riktning. Detsamma gäller en annan viktigfråga som vi har framfört, att vi skulle kunna göradet litet lättare att söka sig hit som invandrare. Därär politiken alldeles för rigid. Det är baranågra utländska forskare och speciella tekniker,inalles ett par hundra personer , som fårsöka sig hit som invandrare.Tyvärr tvingas många att ställa sig i kön förasylsökande i stället, vilket inte skulle behöva varanödvändigt om vi litet grand lättade på möjlighetenatt söka sig hit som immigrant. Jag skulle vilja hörautskottets företrädares syn på denna fråga, somuppebarligen har ett visst stöd i departementet.Anf. 79 ():Fru talman! När skapadesefter krigets slut i hoppades man attflyktingproblemet skulle vara övergående. Men , när äntligen faktiskt hartagit slut, överfylls ändå av flyktingvågor.Såvitt vi kan se kommer de inte att upphöra.Flyktingfrågan är mer brännande aktuell ännågonsin i , men diskuteras inte någrakonventionsförslag om att garantera de flyendenågra rättigheter. I stället överlägger de europeiskaländerna under en intensiv konferens- ochmötesverksamhet om hur man på bästa sätt skullekunna hålla ett maximalt antal flyktingar utanförEuropa. var enbekräftelse på denna utveckling.Dublinkonventionen, som reglerar vilket land somskall ta emot asylansökan, är ytterligare ettexempel. förväntas en konvention omgränskontroll undertecknas.Det finns en stor risk för en nedåtgående spiral iutvecklingen. När ett land tvingas att behandla enasylansökan innebär det att de andraländerna förbjuds att behandla sammaasylansökan. Så länge som vi har olika regler i deolika europeiska länderna, blir det nästan en ryskrulett för den flykting som råkar välja fel land attlägga in sin asylansökan i. Mångafrivilligorganisationer är starkt oroade över dennautveckling.De nämnda överenskommelserna utgör en naturligförlängning av den ständigt hårdnandeattityden gentemot flyktingar. Kraven på attflygbolagen skall avvisa människor som saknarvisum, de trängre definitionerna på vem som ärflykting, den hårdare lagstiftningen och den ökadegränskontrollen är exempel på saker som hargenomförts i och som syftar till just atthindra flyktingar från att ens söka asyl.Den europeiska samordningen kan vara på bådegott och ont. Vilken roll skall spela i densamordningen? Vi har grovt sett två val. Det ena äratt ägna oss åt en samordning av politiken i Europai syfte att bli av med åtminstone en del av de mångaflyktingar som kommer till . Det andra är attverka för en mer human och rättssäker politik.Regeringen har valt att huvudsakligen hakapå och förstärka de negativa tendenserna i Europa.Några exempel från vår interna lagstiftning ärnaturligtvis sanktionerna mot flygbolagen,införandet av en rad viseringstvång, återsändandetav asylsökande till länder som inte har skrivit underGenèvekonventionen, frysning av paragraferna omde facto-flyktingar, asylsökande av humanitära skäloch krigsvägrare, och andra mycket oroandetendenser.Ett ytterligare exempel är det anförande somstatssekreteraren höll vidUNHCRs årsmöte i häromsistens. Som enhuvudorsak till flyktingproblemet nämnde hanunderutveckling och sociala orättvisor. Ytterligareett exempel på oroande tendenser finns iriktlinjerna för den nya utredningen omimmigrationspolitiken. Där nämns som enhuvudorsak till de stora flyktingrörelserna i världenatt dessa sker av ekonomiskt nödtvång, t.ex. pågrund av felslagna skördar. Ett annat exempel ärden troliga strategi som regeringen har att intenågonsin återinföra den flyktinglag som detbeslutades om men som hann fungerabara . I riktlinjerna för den sittandeexpertutredningen sätter man nu ett frågeteckenför om vi ens skall ha ett skydd för de facto-flyktingar.Dessa två saker är särskilt bekymrande. Det ena ärtalet om ekonomiska folkvandringar från nord tillsyd. Jag skulle vilja fråga regeringens representantvilket underlag regeringen har för talet omfattigdom som en av de viktigaste grunderna förflyktingströmmarna till Sverige.Det andra problemet är regeringens syn på defacto-flyktingar och deras skyddsbehov. Där ärSveriges position mycket oklar. finns ingetlagligt skydd, eftersom regeringen fryste denparagrafen . Kan regeringen utlovaatt man inte umgås med några funderingar på att iden nya lagstiftningen avskaffa skyddet för deflyktingar som flyr undan krig och konflikter?Tråkigt nog drar åt fel håll i Europa.Regeringen bidrar aktivt på detta sätt till attEuropas nya Berlinmur kan komma att gå mellanå ena sidan de välmående demokratiernas invånareoch å andra sidan offer för diktaturer och konflikterstrax utanför gränser.Det finns andra krafter att samarbeta med iEuropa, såsom de frivilligorganisationer som jagtalade om . Också i Europaparlamentetfinns det krafter som verkar i motsatt riktning. 1987antog en mycket långtgåenderesolution, där man slog fast bl.a. att de facto-flyktingar måste få skydd. Man talade om denafrikanska flyktingdefinitionen, och man talade omatt länder inte skulle tillåtas använda sig avvisumreglering för att stänga ute asylsökande.Det finns en diskrepans mellan olika åsikter iEuropa. Det gäller för oss att ställa oss på rätt sida.De asylsökande behöver förvisso en samordning avasylpolitiken i , men en samordning av heltannat slag.Jag undrar : Vad är den socialdemokratiskavisionen av den europeiska flyktingpolitiken? Ärdet ett stängt eller ett öppet ? Ärdet fler murar eller färre murar?Anf. 80 ():Fru talman! har vi kunnatse hur murar har rivits, hur stängsel och vakttornhar monterats ned och gränser öppnats förmänniskor, vilket gett dem möjlighet att resa frittöver gränserna. Detta har varit en mycket positivutveckling för områden i vår omedelbara närhet.Men den demokratiseringsprocess som pågått iÖsteuropa har också öppnat våra ögon för hur storaskillnaderna är mellan och ,inte minst när det gäller de ekonomiskaförhållandena.Levnadsförhållandena i öst är betydligt sämre än iväst. När människorna i sin nyfikenhet påförhållandena i väst har kommit att resa och besökaväst i större omfattning, har man naturligtvis insettatt det kommer att ta innan man når i fattden standard som råder i . Detta harskapat ett ökat migrationstryck. Människor sökeren bättre framtid än den man kan vänta i sitt egetland -- i varje fall under de närmaste åren.Det finns också i de här länderna kuvademinoriteter, minoriteter som har levt underbetydligt sämre förhållanden änmajoritetsbefolkningen. Även dessa grupper harett intresse av att söka sig bättre förhållanden.Det paradoxala är nu att bara något halvår efter detatt murarna rivits, skapas det nya murar i Europa.Vi hörde för sedan hur det nu enade Tysklandsom en av sina första åtgärder faktiskt inför hårdaviseringsregler gentemot . skärpergränskontrollen, ökar bevakningen, för attförhindra illegal invandring. En stor del av detösterrikiska valet kom att handla om hur man skallhantera immigranterna som kommer frånÖsteuropa.Inte heller i har vi särskilt mycket att yvasöver i det här sammanhanget, eftersom vi harmycket hårda viseringsregler mot folk.Vi tillåter ju knappt släktbesök, och när det gällerturistvisum är vi mycket restriktiva mot ett antalländer.Vi känner också av migrationstrycket. Vi har fåtten spirande debatt här och var i landet om illegalarbetskraftsinvandring från . Och vi har depolska ''affärsmännen'' som agerar i Sydsverige.Men hur vi än ser på dessa två företeelser, är dekanske dags att vi funderar över hur våravisumregler skall fungera mot . Hur stårdet egentligen i överensstämmelse med allt annatsom vi har sagt om ökade kontakter, ökat utbyteoch ökat samarbete med folk? Jag troratt vi på allvar måste börja fundera på hur vi skallha den här viseringspolitiken organiserad, om vimenar något med allt tal om ökat samarbete. Detär en fråga som vi från sida gärna vill lyftafram i det arbete som pågår för att ökakontakten med länder.Migrationstrycket är alltså en av 90-talets storafrågor i . Vi kan då konstatera att ännu harinte det största landet i , ,öppnat sina gränser. Frågan är bara i sin linda, ochdet kommer att bli ännu större svårigheter atthantera frågan under resten av 90-talet. Samtidigtkan man konstatera att det enda som hindrarmigrationstrycket är en utjämning av deekonomiska förhållanden mellan väst och öst.I förs nu en diskussion om avvecklingav gränser. Det får effekter för viseringspolitiken,asylpolitiken och gränskontrollen. Det har i densvenska debatten till och från riktats kritik mot attSverige med observatörsstatus har deltagit i dessaförhandlingar. Jag har för min del mycket svårt attförstå denna kritik. Om vi skall vara med iutvecklingen av , så måste vi ju med vårtsynsätt när det gäller flykting- och invandrarfrågorsöka påverka det övriga sätt att fatta beslutoch välja regelsystem. Är vi inte närvarande i defora där man diskuterar detta, kommer vi inteheller att kunna påverka utvecklingen.Vi inom tycker att man från svensk sida idet här Europaarbetet borde ta både nya och flerinitiativ för att lyfta fram dessa frågor, så att dekommer högst på den politiska dagordningen. Detgäller hur vi hanterar migrationsfrågor i ,hur vi hanterar en solidarisk fördelning i fråga omvärldens flyktingproblem. Det gäller dem somsöker sig till , och det gäller hur visolidariskt fördelar kostnaderna för att hjälpaövriga regioner i världen som har storaflyktingproblem. Skall vi kunna påverka detta, såmåste vi som sagt vara med i de olika sammanhangdär frågorna kommer upp till diskussion. Annarskan vi inte påverka utvecklingen och föra vårtsynsätt vidare.Fru talman! Risken är uppenbar, när man nu hållerpå att skapa nya system i , att man är på vägatt skapa isolerade öar. Man bygger nya murarkring områden, och det i ett som heltnyligen har rivit sina synliga murar. Det är mycketolyckligt om vi får den utvecklingen. Vi måste frånsvensk sida göra allt vad vi kan för att förhindra ensådan utveckling.Anf. 81 ():Fru talman! I största tysthet -- ja, rent av ihemlighet -- genomför EG-staterna i samverkanmed bl.a. en harmonisering av flykting- ochinvandringspolitiken. undertecknade elvaEG-stater en konvention i , som reglerarvilket land som skall vara skyldigt att behandla enasylansökning. Huvudprincipen är att det land somutfärdat visum blir skyldigt att göraasylprövningen. Genom att den principenkombineras med sanktioner mot transportföretagsom medför passagerare utan nödvändigainresehandlingar kan man på ett effektivt sätthindra skyddsbehövande människor att fly. Idecember skall mellan EG-staterna ingåsytterligare en överenskommelse som i högsta gradberör flyktingarna. Det kommer att gälla förstärktkontroll vid EGs yttergränser, gemensamviseringspolitik och gemensamma regler omsanktioner mot transportföretag. ''Vi hoppas attSverige kan vara med'' säger ,, i senaste numret avLO-tidningen -- nr 40, den 5 oktober 1990.Hela harmoniseringen av flykting- ochinvandringspolitiken inom EG har rent formelltförlagts till organ utanför EG-maskineriet. Ett syftemed detta är att förhindra insyn i vad som pågår.EG-parlamentet gick i en resolution till hårdattack mot denna mörkläggning, och manuppmanade att upphöra attdelta i samarbete med regeringar på ett sätt somstrider mot EG-fördraget när det gällerämnesområden som är gemenskapens ansvar, ochinte underminera EG-organens ställning.Kommissionen borde besinna sin roll som väktareav EG-fördraget, slutar EG-parlamentet sin kritikmot EG-kommissionen.En av de hemligaste institutioner som bl.a. sysslarmed harmonisering av EGs flykting- ochinvandringspolitik är TREVI -- Terrorisme,Radicalisme, Extremisme, Violence International.TREVI är inget formellt EG-organ, och därför harEG-parlamentet ingen insyn. TREVIs främstaarbetsfält är att bekämpa terrorism, bekämpastörande av den offentliga ordningen, bekämpainternationell kriminalitet samt ägna sig åtasylfrågor. och några andra stater som inteär medlemmar av EG deltar som observatörer iTREVI-samarbetet.Jag vill fråga regeringens representant: När skallden svenska , de folkvalda, fåinformation om roll i detta arbete? Vadanser regeringen om EG-parlamentets kritik motmörkläggningen av harmoniseringen av EGsflyktingpolitik och kringåendet av EG-fördragetsom detta agerande innebär?Vad anser regeringen om SIS, , som består av en centraldatorsom kan samköra befintliga dataregister emellan, detta för att kontrollerapersoner som anses hota säkerheten, ochkontrollera oönskade flyktingar?Slutligen, fru talman! Enligt uppgift skall Sverigeoch andra EFTA-länder sammanträda nu påmåndag i medordföranden i den s.k. koordinationsgruppen förflykting- och invandrarfrågor. Syftet lär vara skall gå igenom vilka konventioner påimmigrationsområdet som EFTA-länderna kanansluta sig till.Min sista fråga blir: När kommer attinformeras om detta?Anf. 82 ():Fru talman! Jag skall börja med att återge en diktav länge vi har vatten där fisken lever,så länge vi har land där renen betar ochvand rar,så länge vi har marker där det vilda gömmer sighar vi tröst på denna jord.När våra hem ej mera finnsoch vår mark är förödd -- var ska vi då bo?Man räknar med att det finns ca 15 miljonermänniskor som av olika anledningar är på flykt ivärlden. Lika många sådana människor finns detinom de egna länderna. En viktig orsak är krigen ivärlden. Men det blir allt vanligare att människorflyr därför att miljön på en plats är så förstörd attdet inte går att leva kvar där.Från regeringshåll framhålls det ofta att haren generös flyktingpolitik jämfört med de övrigavästeuropeiska länderna. Det uppfattas naturligtvisgeneröst om man inte känner till den situation sområder i och i världen . De länder somhar den mest generösa flyktingpolitiken är deallra fattigaste länderna. har via förbundit sig att ta emot dem som avolika anledningar flyr. Det innebär naturligtvis enenorm belastning för redan skuldtyngda och fattigaländer.Det nya öppnar nya möjligheter, säger viofta i våra debatter -- men hur är det medhandlandet? I förmiddagens debatt kunde vi hörade olika partiernas företrädare tala sig varma närdet gäller hur positivt det är med det nya öppnaÖsteuropa, hur fint det är att det äntligen finns enfrihet för människorna. Men hur är det alltså medhandlandet? vägrar ta bort visumtvångetför . Vi fick inga partier med oss på vårbegäran . Regeringen fortsätter att införanya visumtvång när får för mångaflyktingar -- senast gentemot . Österriketar t.o.m. sin armé till hjälp för att hindra människorfrån att använda sig av sin nya och avVästeuropa applåderade frihet.Men vad tänker regeringen göra för att upprätthållaen generös flyktingpolitik och ett fortsatt värnandeav de mänskliga rättigheterna här hemma och isamarbetet med EG?Europa står inför ett vägval när det gäller demänskliga rättigheterna. Skall regeringen drivafrågan om en generös flyktingpolitik, eller skall dekrafter som vill ha en hårdare flyktingpolitik få taöver?Schengendokumentet talar sitt tydliga språk:hårdare gränskontroll med harmoniseringbeträffande viseringspolitiken. De strängavisumkraven kombineras med straff för deflygbolag som för med sig passagerare utan visum.Även övriga transportmöjligheter straffasnaturligtvis.Dessutom vill man införa ''one chance only''-regeln, som innebär att en person som sökt asyl i ettland och som fått avslag inte kan söka asyl i ettannat EG-land.Detta i kombination med hårdare regler för att enperson skall anses vara flykting gör att allt meratalar för att vägvalet med det nya öppna ,som vi alla gläds åt, kan bli något helt annat. Jag villdärför fråga:Tänker regeringen gå med på dessaharmoniseringar?Vilka möjligheter anser regeringen sig ha attpåverka, så att vi får ett öppet ?Är det rimligt att visumreglerna kvarstår mot östoch att nya krav beträffande visum införs när visamtidigt talar om människors rättigheter i frågaom att få röra sig och resa fritt?Jag kunde bevittna hur en nära kvinnligsläkting, som hade inbjudit en polsk familj, fickintyga både att hon var svensk medborgare och atthon tänkte stå för alla kostnader vid eventuellsjukdom när det gällde gästerna. Vad är det förfrihet talar om? Är det barafriheten för oss att åka till när vi vill somär viktig?Tidigare kunde man bjuda hit släktingar från öst,om man garanterade att det inte skulle kostaöststaterna något. är det vi som sätter upphindren!Kommer regeringen att fortsätta att driva en politiki humanitetens tecken enligt vår svenskafolkrörelsetradition, eller kommer regeringen attöverge sin ambition på det humanitära området föratt få delta i ''Festung ''?Det nya öppnar inte dörrar till en störregemenskap, om inte vi politiker kämpar för detpositiva i de nya möjligheternas . Riskenfinns att nya murar byggs. har en generösflyktingpolitik statistiskt sett i jämförelse medEuropa, därför att EG har en alltför snålflyktingpolitik.Vi måste arbeta för ett öppet , där allaEuropas stater finns med och där vi har råd attbetala tillbaka en del av vår skuld till de fattigafolken.Genom vårt sätt att leva har vi sugit ut de fattigafolken och bidragit till miljöförstörelse och krig. Numåste vi tillsammans skapa ett positivt , därvi bryr oss om varandra.Anf. 83 ():Fru talman! I regeringsförklaringen framhöllstatsministern:''Genom en generös och samordnad migrations-och flyktingpolitik måste agera för ettgemensamt förhållningssätt inför framtidabefolkningsrörelser. ''Hur kommer då de framtida migrations- ochflyktingströmmarna att se ut?Vi har sett hur migrationen totalt settökat från syd till nord. Det finns ingen anledning atttro att migrationstrycket gentemot kommeratt minska om inte klyftan mellan nord och syd,mellan rika och fattiga, minskar på ett påtagligtsätt.En del av migrationen sker av flyktingskäl. Men del av dem sker av ekonomiska och socialaskäl. Migrations- och flyktingströmmarna kommeråtminstone med störstasannolikhet att vara av ekonomisk art -- det handlarom flykten från fattigdom och om drömmen om enbättre framtid.De flesta länder i för en politik som intetillåter någon som helst invandring eller bara enmycket begränsad sådan. Därför är det verkligenförståeligt att många av dem som söker sig tillEuropa utnyttjar rätten och möjligheten att sökaasyl. Det finns ingen annan chans att komma in i ettland.Även utvecklingen i har lett tillbefolkningsrörelser som man inte kunde förutse förett år sedan och som i viss utsträckning berörSverige.Det förekommer ibland i diskussionernapåståenden, som vi hört här , om att håller på att bygga murar för att hindramänniskor från andra delar av världen att kommain. ''Fästning '' har ju blivit ett talesättmyntat av frivilligorganisationerna, ett begreppsom används innan vi vet om det över huvud tagetblir några likartade visumregler och hur de i så fallskall se ut eller om det blir en likartad behandlingav asylansökningarna.Det är viktigt att komma ihåg i diskussionen att dethittills inte finns någon enhetlig flyktingpolitikinom EG. Varje land ansvarar för sin egen politikpå det här området, och inom EG-kommissionenfinns inget mandat att driva en gemensamflyktingpolitik. Det är möjligt att ett steg mot ettmer utvecklat samarbete kan vara det avtal somundertecknades i av 11 EG-länder.Det finns naturligtvis ett stort intresse från Sverigessida att delta i diskussionerna om migrations- ochflyktingpolitiken. Frågan om ett mer struktureratsamarbeta har väckts och diskuterats mellan EFTAoch EG.För del gäller liksom tidigare attgrundläggande migrations- och flyktingpolitiskafrågor skall hanteras genom ett aktivtinternationellt samarbete.Sverige, som har en strävan att föra en solidariskoch generös flyktingpolitik, arbetar för att få framett konstruktivt samarbete på europeisk nivå kringbehandlingen av asylsökande och mottagande avflyktingar. Intresset för samarbete i flyktingfrågorhar inte varit särskilt stort för övrigaeuropeiska länder. Men det borde i finnasett gemensamt förhållningssätt inför framtidabefolkningsrörelser. En ökad öppenhet i ärnödvändig av bl.a. solidaritetsskäl. Av 15 miljonerflyktingar i världen finns iEuropa.