prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Det sägs ju ofta attsocialdemokraterna när det gäller den offentligasektorn är delade i två grupper -- förnyarna på enasidan och de som står för stagnation och skydd avdet gamla på den andra. Det är bara att konstateraatt det i uppenbarligen är desenare som anger tonen. Jag beklagar det och yrkarbifall till reservation 4.Anf. 91 ():Fru talman! Det finns många frågor kring denkommunala verksamheten och den kommunalademokratin som bör diskuteras, oaktat att det förnärvarande pågår ett beredningsarbete för en nykommunallag. Den kommunala självstyrelsen harunder hela sin historia ständigt varit föremål för enförvandlingsprocess. Det har kanske hänt allramest . Storkommunreformenhar raderat bort hundratusentals kommunalaförtroendeuppdrag och gjort vägen tillkommunkansliet lång för medborgarna samt ökatavståndet mellan väljarna och de valda.Den gemensamma valdagen har tidigare berörtshär och likaså mandatperiodens längd i detanförande som tidigare höll. Jagskall inte uppehålla mig mer vid detta, men det hargivetvis också anknytning till frågorna om denkommunala demokratin.Det har också skett en utökning av verksamheten,vilket har fört med sig att många av de beslut somförtroendemännen tidigare hade ansvar för nu irealiteten fattas på delegation av anställda eller avgrupper av förtroendemän. Heltidsanställdakommunal- och landstingsråd dominerar denpolitiska debatten och våra fritidspolitiker har svårtatt orka med de tunga uppdragen.Det bör alltså i större utsträckning vara möjligt attlåta kommunerna själva bestämma sin organisationoch hur man skall uppfylla målen i den kommunalaverksamheten. Detta har också varit föremål fördiskussion i kommunallagskommittén. Jag villhänvisa till kommunallagskommitténs direktiv,eftersom så utförligt uppehöll frikommunverksamheten. Det var påriksdagens uppdrag som kommunallagskommitténarbetade. När man inte fick lägga fram ett förslagenligt sina direktiv med en fri nämndorganisation,konstaterade kommittén att det ändå är ganska småförändringar som behöver genomföras i denkommunala lagstiftningen för att medgefrikommunverksamhet.Sedan blir frågan hur vi skall ställa oss till dendiskussionen ur kommunaldemokratisk synpunkt.Det mest trendmässiga man kan säga i en kommuni dag är att antalet förtroendemän skall minskas ochatt man skall lägga ner nämnder och styrelser. Dendebatten förs både bland allmänheten och påtidningssidorna. En sådan frihet för kommunernaär i och för sig bra, men den står i dåligöverensstämmelse med de diskussioner som fördespå 70-talet om demokratin i bl.a. dekommunaldemokratiska utredningar som dågjordes.När nu debatten pågår om det sviktandeförtroendet för den demokratiska organisationenpå det lokala planet, borde man tvärtom förstärkaförtroendemännens och därmed medborgarnasinflytande. kommer väl argument för ochförslag om att man som högsta verkställande organbara skall välja en kommunstyrelse med enverkställande direktör, vilket förekommer i en delandra länder i vår omvärld. Den utvecklingen villinte jag se. Det är därför viktigt att dekommunaldemokratiska frågorna nu diskuteras,och man diskuterar i de kommunalaorganisationerna just förändringar avnämndorganisationen. Som jag tidigare sade harjag, fru talman, inte hört något annat diskuteras änatt begränsa antalet förtroendemän.Det kommer snart också att föras en annandiskussion här i , nämligen om ettetablerande av den s.k. Dalamodellen. Man är påväg att upphäva bostadssambandet, dvs. attväljarna skall kunna pröva de förtroendevalda somutses att leda en verksamhet. Det proportionellavalsystemet kommer att sättas ur spel. Detta harockså en anknytning till den debatt som tidigarefördes om valsystemet och det som avsocialdemokraterna anses vara ett problem,nämligen proportionaliteten.Från sida slår vi vakt omproportionaliteten i den kommunala verksamhetennär man utser de kommunala nämnderna ochstyrelserna. Det är på detta sätt som väljarnas i valuttalade vilja kan komma till uttryck.Fru talman! Jag skall inte gå närmare in på alladetaljer i detta betänkande. Vi har från de icke-socialistiska partierna avgivit ett särskilt yttrandetill kommunallagsbetänkandet, där det framgår attvi har synpunkter på en rad frågor som inte fick tasupp i direktiven till kommunallagskommittén.Ett exempel på detta är frågan om att delakommuner. Det är omvittnat att den tvångsvisgenomförda storkommunreformen har haftnegativa effekter på den kommunala demokratin.Det är inte bara det att antalet förtroendemänminskade kraftigt och medborgarnas möjlighetertill insyn försvårades, utan också att det i vissa fallblev klart olämpliga kommunbildningar.Socialdemokraterna har varit motsträviga när detgäller att vilja ta itu med denna fråga. Det skall nubli intressant att höra redovisavilken inställning man har . finns detju, vilket vi anger i vår reservation, förslag omkommundelningar som socialdemokrater lokalt harställt sig bakom. Det gäller exempelvis Örebrokommun och län samt ,och jag har sett i att diskussionerpågår i i Vänersborg.Trots att denna nästan 100-procentiga enighetföreligger på vissa områden säger ändåsocialdemokraterna att det av demokratiska skälnågon gång kan vara motiverat att dela enkommun. Men utskottet förutsätter att dekommunala demokratifrågorna i första hand lösespå annat sätt än genom ytterligarekommundelningar. Trots att man vet hurdiskussionen förs ute i landet är man beredd attsätta sig över de lokala kraven om ökad demokrati,större närhet mellan väljare och valda, hanterligareområden och därmed enligt vår mening ett ökatförtroende för den kommunala verksamheten ochden kommunala demokratin.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservation nr 1. Den ger ett direkt svar tillinvånarna och politikerna i dessa områden om att ivarje fall vi från är beredda att stödjadem i deras kamp för en bättre ordning.Vi har i detta betänkande också reservationer omdirektvalda kommunala organ. Jag har utvecklatdetta närmare i en reservation tillkommunallagskommitténs betänkande. Vi harockså förslag om större öppenhet, kommunalvårdnadsersättning och ökad länsdemokrati. Trotsatt jag inte yrkar bifall till dessa reservationer, tordecenterpartiets inställning i de nämnda frågornaklart framgå.Det är ytterst angeläget att ha med frågan om ökadlänsdemokrati i den diskussion som förs om hurden lokala indelningen skall vara. Det är precissamma trendmässiga innehåll i den diskussionen,nämligen att avskaffa landstingen, ta bort detfolkliga inflytandet, lägg samman länen till störreenheter och begränsa därmed också den visserligeninte stora men ändock politiska medverkan somfinns i länsstyrelseorganisationen och skapa sexeller tolv storlän, eller vad som föreslås idiskussionen.Jag anser att det också är angeläget att slå vakt ombeslutandefunktionen på den regionala nivån.Centerpartiet återkommer därför med förslag ochframställningar om den demokratiska ochparlamentariska förankringen på den regionalanivån.Anf. 92 BO ():Fru talman! I avvaktan på propositionen om en nykommunallag och annat beredningsarbete som nupågår i , har en rad motioner omkommunala frågor inte fått någon realbehandlingav . Jag skall därför intediskutera de här frågorna , utan bara göra någramarkeringar i all korthet.Fyra partier reserverar sig för enförsöksverksamhet med öppnanämndsammanträden. Jag är litet osäker påhuruvida detta skulle kunna bidra till en störreöppenhet och vitalisering inom kommunalpolitikenoch är därför inte beredd att ansluta mig tilldet kravet. Men, som framgår av ett särskiltyttrande, är vi från sida beredda atti en öppen och positiv anda pröva den här tanken isamband med att vi skall diskuteraen ny kommunallag.I några motioner har krävt en utvidgadbeskattningsrätt för kommunerna för att bekämpavissa svåra miljöproblem. Motionerna knyter bl.a.an till storstadstrafikkommitténs förslag om enregional bensinskatt. Jag tror att det nu krävsmycket radikala åtgärder om storstäderna inte skallkvävas av den ökade trafiken och bilismen. Därför,fru talman, yrkar jag bifall till reservation 8.Anf. 93 ():Fru talman! Den kommunala verksamheten är enviktig del av den svenska demokratin. En förnyelseav kommunallagen är viktig. Jag delar inte BengtKindboms farhågor över att utvecklingen i dagskulle gå mot kommunstyrelser ute i kommunerna.Och skulle den göra det, är det precis det som viskall förhindra genom kommunallagen. Vi skall ikommunallagen sätta upp ramar som förhindrar ensådan utveckling. Om vi ger fullt spelrum fördirektvalda kommundelsnämnder skapar viförutsättningar för fler politiker som är aktiva ute ikommunerna, ute i stadsdelarna och ute ikommundelarna.Ett problem är att vi lägger över ett ökatansvar på kommunerna, ett ökat ansvar över huvudtaget och ett ökat ansvar för miljöproblemen.Medborgarna kräver att kommunerna skall ta ettökat ansvar. Men för att ta ett ökat ansvar krävs detockså ökade möjligheter för kommunerna att självaförändra och bestämma. Vi måste minska statensinblandning i kommunernas verksamhet. Det krävsdecentralisering både från stat till kommun ochinom kommunerna. Det krävs ett ökat inslag avdelegering. Men för att detta skall fungera och föratt medborgarna skall känna trygghet och veta vadsom är på gång krävs en ökad insyn, ett ökat inslagav offentlighet.Det händer ändå vissa saker. Det betänkande somkommunallagskommittén kom med är ett litetframsteg, även om det inte når så långt som vi vill.Lagen om tillfälliga bilförbud som vi skall behandlasenare är också ett litet framsteg närdet gäller kommunernas ökade handlingsfrihet.Men det krävs mer. Det krävs frihet förkommunerna att organisera sinnämndorganisation. Detta behöver inte innebäraatt vi får ett fåtalsvälde i kommunerna. Vi måstesätta upp sådana ramar i kommunallagen att detinte blir så. Vi måste ha direktvaldakommundelsorgan. Jag tror, i motsats till BoHammar, kanske mer på öppna styrelse-, nämnd-och utskottssammanträden för att låtamedborgarna se vad som faktiskt händer även påden nivån.Det krävs en utvidgning av offentlighetsprincipen,speciellt när det gäller kommunala företag. Alltmerav den kommunala verksamheten döljs inom dekommunala företagen i dag.Det krävs en utökad beskattningsrätt förkommunerna, dels för att finansiera utbyggnadenav kollektivtrafiken, dels för att användas somstyrmedel för att skapa en bättre miljö, dels för attskapa en minskning av självkostnadsprincipen somgör det möjligt för kommuner att använda en aktivavgiftspolitik, speciellt inom energisektorn. Detkrävs framför allt en avveckling av all den statligastyrning som vi har dragit på oss sedan GustavVasas tid, alltså friare kommuner. Jag vill avslutamed att yrka bifall till reservationerna 4, 5, 6 och 8.Jag står bakom våra övriga reservationer.Anf. 94 ():Fru talman! Under den plenifria veckan har jagbesökt ganska många arbetsplatser inomKommunalarbetareförbundets avtalsområde. använder sig ibland av divisen:Kommunal först som sist, för att visa att man ägnaross sin omsorg från BB tillkyrkogårdsförvaltningen. I det avseendet uppvisarförbundet rent av en viss likhet medkonstitutionsutskottet som vid sitt senastesammanträde behandlade såvälfaderskapssekretess som eviga gravrätter. Det ärinte underligt att den kommunala verksamhetenengagerar och stimulerar till debatt. Regelverketkring den här verksamheten är föremål för KUsuppmärksamhet minst en gång om året.Nu håller, som flera talare har sagt här, en nykommunallag på att ta form efter ett ganskaomfattande förarbete vars resultat vi kommer att taställning till här i . Därför finnsdet, enligt min mening, inte så stor anledning attgöra en stor generaldebatt om kommunala frågorvid behandlingen av detta betänkande. Jag vill ändågöra några små kommentarer kring denkommunala demokratin.Bengt Kindbom nämnde här att det är inne att inuläget minska antalet förtroendevalda. Man talarom att avskaffa landsting osv. Jag tror att det är enriktig iakttagelse och en viktig fråga att begrunda.Däremot tror jag inte att det finns några enklavägar att, genom klubbslag i , ökaengagemanget för demokrati i landet.Som politiskt aktiva har vi alla ett ansvar i dettaavseende och det finns mycket som vi faktiskt kangöra. Vi som har engagemang i dessa frågorbehöver ta med oss mycket av de härdiskussionerna ut i våra resp.kommuner. Det ärinte alltid som de rikspolitiska uppfattningarnastämmer med de lokala. I min kommun, för attnämna ett exempel, har de lokala organen fallitdärför att den borgerliga majoriteten där inte harhaft någon lust att öka det lokala inflytandet.Jag tror inte heller att vägen till kommunalkontoretbehöver vara så lång trots sammanslagning tillstorkommuner om man t.ex. skapar lokalkontor.Det går alldeles utmärkt att göra det inom ramenför nuvarande lagstiftning.Jag skall vidare, fru talman, kortfattat kommenterade reservationer som avgivits. Beträffande delningav kommuner och beträffande beteckningarna stadoch stadsfullmäktige som benämning på vissa orteroch deras beslutande församlingar tänkte jagegentligen nöja mig med att hänvisa till tidigaredebatter i samma ämne. Det har ju varit åtskilliga,och utskottet har inte bytt uppfattning. Det har inteheller reservanterna som med något smärreundantag har lämnat exakt samma reservationer iår.Jag tror det var som ville ha redapå varför man inte kan dela kommuner. Det harsagts tidigare vid många tillfällen att delning avkommuner kan ske och förekommer. Jag trordäremot inte att detta är någon lättsam lösning somvi skall ta till så fort det uppstår en lokal opinion fören kommundelning. Jag tror i stor utsträckning påandra vägar för att öka det lokala inflytandet.Beträffande reservation nr 7 gäller egentligensamma sak: Det här har vi diskuterat . Det ärockså på den punkten nästan exakt sammareservation som . Höstens innovationinnebär att man nu har upptäckt att det också finnsnågonting som heter styrelser. Det är den endaskillnad jag har kunnat upptäckta.Hans Nyhage, som raskt begär replik, skall jagsvara, så att han får chansen att ta tillbaka sinbegäran, om det är det han är ute efter. Han hartydligen glömt skälet till att vi i utskottet tidigarehar gått emot det här. Jag skall svara Hans Nyhagemed en motfråga: Vad vinner man med öppnasammanträden som man inte redan med nuvarandelagstiftning kan åstadkomma?Reservation nr 9 hör också till avdelningen gamlabekanta. vårdnadsersättning verkardock, glädjande nog, få allt färre anhängare. Förstförsvann från scenen, och den härgången har också försvunnit.Reservation nr 4 är litet fräschare. Jag kan hållamed om att en friare nämndorganisation skulle fördelar. En uppföljning avfrikommunförsöket pågår som sagt just nu inomramen för stat- kommunberedningen, och denkommer att finnas med i underlaget till den nyakommunallagen. Utskottet återkommer alltså tillden frågan. Ett tillkännagivande blir faktisktingenting annat än ett slag i luften.I reservation nr 5 framförs en opreciserad önskanatt minska den statliga styrningen. Jag vet intevarför inte har uppmärksammat attutvecklingen här i landet redan går mot friarekommuner. Det är precis den vägen vi är inne på.Miljöpartiet är också ensamt om sin uppfattning iutskottet.Direktvalda kommundelsorgan ingick i arbetet iden parlamentariskt sammansattakommunallagskommittén, i vilken majoriteten avdagens debattdeltagare deltog, tror jag. Resultatetav det arbetet ingår i förarbetena till den nyakommunallagen, som vi alltså återkommer till. Jagkan i och för sig förstå att reservanterna vill påverkadet pågående arbetet. Jag har däremot svårt attförstå dem som tror att direktvalda organ skulle ökadet folkliga inflytandet. Jag tror att resultatet kanbli det motsatta -- det är också ett argument som nihar hört förut.Vänstern och har föreslagit rätt förkommunerna att ta ut bensinskatt. I första hand ärväl det inte vad är bäst på,men jag antar att undertecknarna av reservation nr8 är ute efter att vidga den kommunalakompetensen så att detta blir möjligt. Jag tycker attunderlaget i vårt betänkande är alldeles fördåligt för att fatta ett beslut om utökadbeskattningsrätt för kommunerna -- det är ju detdet handlar om. Storstadstrafikkommitténsbetänkande, som det här förslaget kommer ifrån,arbetar man nu med ikommunikationsdepartementet, och det bör manenligt min mening fortsätta med.Reservation nr 10 handlar om offentlig verksamhetpå entreprenad. Det är en komplicerad materia,som man efter folkrörelseutredningens arbete harfortsatt med inom . Det finnsingen anledning för utskottet att, som moderateroch folkpartister föreslår, göra någonting innan detarbetet är avslutat. Vi måste ju se till att de beslutsom vi fattar är väl underbyggda.Slutligen, fru talman, några ord om reservation nr11 om ökad länsdemokrati. Det är ,och som står bakom den ochsom där talar om länsparlament. I åretsbudgetproposition har regeringen klargjort att vigår mot en minskad detaljstyrning av denkommunala och regionala verksamheten och enrenodling av de statliga uppgifterna till främstregional utveckling och hushållning mednaturresurser. Jag vill som företrädare för landetsbefolkningsmässigt minsta län inte vara med om ensituation där länsparlament skall ha huvudansvaretför t.ex. regionalpolitiken. I en situation därlänsparlament på sina egna villkor slåss omutvecklingsmöjligheter, inte minst påarbetsmarknaden, kommer de små länen utantvivel på mellanhand. Det här handlar omsolidaritet. Det är min fasta övertygelse att detbehövs en statlig styrning och en riksomfattandeplanering i det avseendet.Den nya länsförvaltningen, som reservanterna ju ärmotståndare till, har ännu inte trätt i kraft. Detvore väl högst märkligt om en reform beslutad avriksdagen skulle kullkastas av samma riksdag innanden ens har fått någon verkan i praktiken.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess helhet ochföljaktligen avslag på reservationerna.Anf. 95 () replik:Fru talman! säger att derikspolitiska inslagen inte alltid slår igenom ikommunerna. Jag har försökt följa densocialdemokratiska debatten på det här områdetunder , och om jag har förstått rätt är detjust det man har hävdat när det gällt dengemensamma valdagen och i hela den debatt somförts omkring länsdemokratin efter det attsocialdemokraterna hadeändrat uppfattning i den frågan: Det är derikspolitiska inslagen som skall slå igenom, punktoch slut. Det skall inte finnas några utrymmen förlokala varianter.När det gäller frågan om kommundelning ochkommunal demokrati vill jag säga att det bara är attfölja den debatt som förs i massmedia och påandra håll i kommunerna för att kunna konstateraatt trenden är att minska denförtroendemannaorganisation som man har ikommunerna. Då gör det här till enannan fråga och säger att avståndet tillkommunkansliet inte är så långt, eftersom man kaninrätta lokalkontor. Det är ju entjänsteorganisationsfråga -- det är problemet medkontakten med de kommunala tjänstemännen somman kan lösa på det sättet. Men det jag hardiskuterat när jag bildligt har talat omkommunkansliet är ju demokratiinnehållet. Det ärfråga om att ha många människor engagerade i denkommunala verksamheten, så att det finnsförtroendemän i stadsdelar, i samhället, påarbetsplatser, osv., som man kan ha kontakt medoch som man kan vända sig till för att framförasynpunkter.Ulla påstod att jag har ställt frågan,varför man inte kan dela kommuner. Det var intemin fråga. Det går att dela kommuner. Det finnsinga legala hinder för det. Jag frågade vadsocialdemokraterna menar med det man skrivit pås. 6 i betänkandet.Jag har inte heller sagt att man springer i väg ochdelar kommuner så fort någon framställer detönskemålet -- det är inte det det handlar om. Dethar skett när kommundelar enhälligt gjort sådanaframställningar. I många fall hänger det på enkommunal -- kultur, kanske man kan kalla det, somhar hängt med allt sedan den tvångsmässigakommunsammanslagningen. Det var inte lyckligtatt slå ihop kommunerna. är man tillbaka vid enhälligt uttalat att man vill bli en egenkommun igen.Den fråga som jag ställde var: Vaderbjuder socialdemokraterna egentligen dekommundelarna?Man säger att det i första hand skall lösas på annatsätt än genom ytterligare kommundelning. Det blirväl i den frågan som i grundlagsfrågan, att desocialdemokratiska ledamöterna ikonstitutionsutskottet kommer att ändra sig förstnär den socialdemokratiska regeringen har beslutatmedge dessa kommundelningar -- i , iSödermanland och kanske på flera ställen.Så en kommentar om demokrati ochden länsförvaltning som vi har. att det inte går att kullkasta det beslut somriksdagen har fattat om den samordnadelänsförvaltningen. Det märkliga är ju att det redanär kullkastat genom förslaget på utbildningssidan.Och det kommer ytterligare förslag, så det är intemycket kvar av den samlade länsförvaltningenlängre.Anf. 96 HANS NYHAGE (m) replik:Fru talman! hänvisade enbart tillatt de kommunala demokratiproblemen kan lösaspå andra sätt än genom kommundelningar. Detvore bra om ändå ville redovisanågot sådant sätt, som alltså är bättre änkommundelning.Har verkligen kommuninvånarna fel när de, mederfarenhet av hur det har blivit i storkommunerna,begär att få en ändring till stånd och önskar att dettaskall ske genom en delning av kommunerna? verkligen fel i denna sin inställning?Som svar på min begäran att skulleanföra ett enda skäl för att gå emot detta frågadeUlla vad man vinner med öppnasammanträden. Helt klart vinnerkommuninvånarna en ökad insyn i det kommunalaarbetet. Deras kunskaper om hur arbetet går till ikommunerna ökas. De får möjlighet att lära sigmera om hur kommunen sköts. Med den insiktenkan kommuninvånarna i fortsättningen också varamed och påverka hur arbetet skall skötas. Jag villfråga: Hur är erfarenheterna från de öppnautskottssammanträdena som vi i KU har lanseratoch som också andra utskott numera har? Är inteeffekten av denna öppenhet positiv? Varför skulleman inte få samma effekt när det gäller öppenheteni kommunerna?Anf. 97 () replik:Fru talman! avfärdade en ökadlänsdemokrati med kravet på solidaritet. Det är juinte alls fråga om det. Om vi skall ha länsdemokratioch länsparlament kommer länsstyrelserna ochlandstingen att slås samman. Länsstyrelserna är enkvarleva från den gamla statliga administrationenoch förvaltningen från tid. finnsdet inte något lokalt, egentligen parlamentarisktinflytande på det sätt som det borde finnas. Detenda vettiga sättet att få ordning på den regionalastrukturen är att skapa länsparlament. Då finns detplats för både solidaritet och demokrati ute iregionerna. Detta är en förutsättning.När det gäller reservation 8 om utvidgadbeskattningsrätt för kommunerna, är det självklartatt det handlar om utvidgning av den kommunalakompetensen. Vad sjutton skulle det annarsinnebära? Det är viktigt att komma ihåg att det inteär som har hand omskatterna, utan har hand omlagstiftningsfrågorna. I det här fallet har vi haft enstorstadskommitté, som har suttit och funderat ochvarit på väg att t.ex. tillåta färdavgifter istorstäderna och delvis en regionalbensinbeskattning. Men regeringen har inte vågatta steget fullt ut. Man har inte vågat att använda sigav de styreffekter som kan erhållas med hjälp avden här typen av lokala, kommunala miljöavgifter,som skulle kunna hjälpa till att finansierakollektivtrafiken. Jag menar att detta är fegt, bådeav regeringen och av ledamöterna ikonstitutionsutskottet.Det har redan talats en del om öppnastyrelsenämndssammanträden och öppnautskottssammanträden. Jag tror att denväsentligaste fördelen med att göra sådanasammanträden öppna är att människorna ikommunen får en insyn i beredningsarbetet på etttidigare stadium. Annars blir ärendet offentligtförst när det kommer till fullmäktige, då alla parterredan har intagit sina ståndpunkter. Demokratinskulle vitaliseras om kommuninvånarna redan pånämndnivå kunde gå och se hur deras egnarepresentanter argumenterar. Det skulle innebäraett stort framsteg för den kommunala demokratin.Det är bara vi i som företräderreservationen om minskad statlig styrning,menreservationen blir inte sämre för det.