prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — Där skriver vimoderater att det är ''sålunda enligt utskottetsmening inte försvarbart att prioritera utredningarom ekonomisk brottslighet''.Vad menar vi med det? Jo, vi menar att när landethar en polisbrist, och då säger attden är allvarlig, skall vi i första hand inte prioriteraekobrott, dvs. när man har en minskandeuppklarningsprocent när det gäller mord, grovarån, våldtäkter och liknande brott.Om jag förstår kritik så skullemotsatsen, dvs. socialdemokratisk politik, vara attpolisen skall strunta i brottslighet av typ mord,dråp, grova rån och våldtäkter och i stället ägna sigåt ekobrott. Om det finns bara ett begränsat antaltjänster får man prioritera dem på de områden somär mest väsentliga för människor. Det är våruppfattning.Sedan ställde jag två frågor i mitt huvudanförandesom gällde de lokala polisnämnderna. Jag skallupprepa frågorna.Min första fråga löd: Kommer regeringen attkompensera polismyndigheterna för de kostnadersom de kommer att få för de nya lokalapolisnämnderna, eller skall dessa pengar tas frånpolisverksamhet?Min andra fråga, som också måste besvaras, löd: Ärregeringen beredd att till priset av ett antal lokalapolitiker ytterligare försämra polisens möjligheteratt svara för människornas säkerhet till liv ochegendom?Herr talman! Polismästaren i upplyste migför ungefär om att han därest skulleförlora en polistjänst kan upprätthållabevakningen i . Om man skallunderhålla lokala polisstyrelser med papper,sammanträden och föredragningar, kommer manförmodligen att behöva ta i anspråk åtminstone enhalv polistjänst, för nya poliser får man ju inte. Dethar departementschefen sagt. Nya resurser tillförsinte. Jag vill ha svar på mina frågor.Anf. 10 () replik:Herr talman! I kommunerna avförs polisfrågorfrån dagordningen med hänvisningen att de är enstatlig angelägenhet och att det i är svårtatt få en rejäl sakbehandling av polisfrågor,eftersom det handlar om lokalapolisangelägenheter. Det är då väldigt viktigt attdet blir bättre arbetsförhållanden. Jag har träffatmånga som säger att det var bättre förr närpolisorganisationen var men att vi bordekunna hitta en linje, där man kan förena det somvar bra före förstatligandet med det som är bra medatt ha en statlig polismyndighet. Även när skolanvar statlig fanns det helt andra förutsättningar attbehandla skolfrågor på nivå.Jag vill vidare ta upp vår reservation angåendesamarbetet med utländsk polis. Under täckmantelnterrorism och narkotika får inte andra saker tasupp. När det gäller flyktingars väg från sinahemländer till ett annat land kan jag inte se att detfinns någon anledning att utifrån brottssynpunkt hapolis stationerad på utländska flygplatser för att gåigenom resedokumenten. våras efter det attjag själv hade upptäckt när jag kom från attdet stod en ensam, som jag antar, svensk polis ochplockade ut människor ur kön och ville se derasdokument, ställde jag en fråga tillinvandrarministern om detta. Hon visste inte omdet, hon hade inte hört talas om det. står det häratt vi har haft det så ända . Vi har också,efter vad jag förstår, en polis i . Jag skullevilja be civilministern att förklara dessa saker litetbättre än vad som framgår av propositionen.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag lyssnade väldigt noga, BrittaBjelle, och jag har läst er reservation som handlarom rikspolischefens ställning. Ni skriver så här:''Som det är nu är rikspolischefen förhindrad attpåverka de regionala och lokalapolisorganisationerna annat än rent ekonomiskt,som han likväl har ansvaret för attverksamheten skall fungera. En tänkbar förebildkunde vara försvarsmaktens organisation med ensammanhållande ÖB som rikspolischef med få menstarka regionala polischefer. ''Jag har tolkat detta med sammanhållande ÖB ochkopiering av försvarsmaktens organisation som enlångtgående centralisering av polisväsendetsoperativa ledning. ÖB är ju den högsta operativachefen för försvarsmakten och har rätt att ledaförsvarsmakten. Är det denna modell som ni villåstadkomma, alltså en kraftig centralisering, och ärdet dit ni vill, tycker jag att det är synnerligenbeklagligt. Då har ni själva intagit en annanståndpunkt än den som ni intog när ni medverkadetill att genomföra polisreformen i sina huvuddrag1984/85. Det skulle vara angeläget att få ettförtydligande på denna punkt av det gäller forskningsanknytningen menar jaginte att professorn på skall leva inågon sorts isolerad miljö. Utskottet har vidupprepade tillfällen slagit fast -- det har ocksådepartementschefen gjort -- att det är viktigt attinnehavaren av tjänsten är knuten till denakademiska verksamheten vid Stockholmsuniversitet genom att exempelvis ingå i fakultets-och sektionskollegium för att på det viset få kontaktmed den akademiska världen i övrigt. Jag tycker attdet är angeläget att professuren är placerad påpolishögskolan, för att bygga upp enforskningstradition när det gällerpolisutbildningen, en forskningstradition som viinte har i så särskilt stor utsträckning men somjag tycker är alldeles nödvändig för att vi skall få enbättre polisutbildning.Jag beklagar, , att jag koppladesamman och i dettaavseende -- det var ju bara en folkpartireservation.Göran säger att det nog är bra med ordmen att handling uteblir. Jag tycker att GöranEricsson litet grand borde fundera på det som harhänt när det gäller reformeringen av polisväsendet.Det har varit en kraftig reformering avpolisväsendet . går vi vidareunder 90-talet. Det har skett en upprustning avtekniska hjälpmedel och adminstrativa resurserinom polisväsendet. Efter det att det uppstod enpolisbrist har vi kraftigt ökat intagningen tillpolishögskolan. Det visar att det finns ett mycketnära samband mellan ord och handling, GöranEricsson.Anf. 12 () replik:Herr talman! Om vi så att säga skall gå baklängesså tar jag upp frågan om professur först.Jag har inte hävdat att det är en isolerad miljö -- jagtror inte heller det var så -- om man finns i ett universitet och sedanhar anknytning till utbildningen. Men jag tror attom vi skall få en litet vidsynt och kreativ miljö fören polisprofessur där man kanske inte tänker i såtraditionella banor kan det vara bra att till vardagsvara avskild från den yrkesutbildning som, så somtanken väl ändå var, bitvis skall kunna förnyas. Detär skälet till att vi tycker att en professur skall finnasi den akademiska miljön men ändå haforskningsanknytning inom räckhåll, som tankenvar i högskolereformen, nämligen att man harkontakt med utbildningen.Jag har inte hunnit titta färdigt på vad vi hadeskrivit i vår motion, men vi har inte skrivit sådrastiskt som ville hävda. Sedankan man diskutera om ÖB var ett bra exempel. Vadvi menar var att man behöver större och starkareregioner. Det har man inom försvaret. Det ärkanske så att riksåklagarens organisation är ettmellanting. Där har man skapat starkaorganisationer genom att slå ihop flera län till störreenheter. Det var så vi menade. är gränsernamellan de olika länen för starka närdet gäller trafikövervakning och annat. Dessutomär det tveksamt om man behöver så många chefersom varje län medför, med stora och starkapolisdistrikt inom länet och dessutom en starklänspolischef.Vi menar att det rimliga vore att man hade störreenheter som i sig hade en god förmåga att leva sitteget liv och utveckla verksamheten inom sig.Samtidigt tycker vi att man inte skall fråntarikspolischefen den möjlighet som behövs att ispeciella situationer -- och säger jag speciellasituationer -- ändå ta ''befälet'' och ha detövergripande ansvaret när det gäller t.ex.terroristverksamhet och annat som polisen skallmedverka i.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag höll på att säga att mycket skallman få höra innan öronen ramlar av. säger att man har reformerat polisväsendetalltsedan budgetåret 1983/84. Det är nog dessbättre ensam om i det här landet.Vad man har gjort är att man har nedrustatpolisväsendet /84. Men nihar talat om reformering hela tiden.Den 28 februari 1986 stod jag i denna kammarestalarstol, i en interpellationsdebatt medjustitieminister . Det var innanlandets statsminister sköts på öppen gata. Och dåfick jag veta att aldrig hadepolisväsendet haft så fantastiska resurser som manhade 1986.Nu, 1990, säger att läget ärmycket allvarligt. Polisväsendet befinner sig i kris.Och har plötsligt regeringen uppfattat att detsaknas poliser. Det är ju en fantastisk upptäckt. Nuskall man snabbt börja återanställa. Jag måste sägaatt detta är en verkligt magstark beskrivning av enreformation av ett polisväsende.Jag ställde två frågor, och jag hoppas att jag får svarpå dem av civilministern. Frågorna kansammanfattas så här:Det ges utrymme för lokala polisnämnder. Skallkostnaden för dessa polisnämnder stanna inom deramar som polisdistrikten har ? Eller skallregeringen tillskjuta pengar för dessapolisnämnder? Det är nämligen viktigt för landetspolischefer att veta om man skall frånhända polisenännu mer resurser och ersätta polisen medpolitiker.Anf. 14 ()replik:Herr talman! Man kan undvika att besvara frågorav olika skäl. Ett kan vara tidsbrist, och jag utgårfrån att det är skälet till att intebesvarade de frågor som jag ställde -- för jaghoppas att de inte är alltför besvärliga att svara på.De var ju ganska korta.Är regeringen beredd att även se till att det blirresurser till administrativa tjänster i polisdistriktsom inte har vakanta polistjänster? Ja eller nej?Den andra frågan: Var vi verkligen så överens omhur det var med prioriteringen av de s.k.vardagsbrotten? Det står faktiskt ingenting ibetänkandet om att man ämnar prioritera ävenutredning av sådana brott. Det är detta vi begär ivår reservation. Var står regeringen?Anf. 15 () replik:Herr talman! En gång till om den regionalaorganisationen och rikspolischefens ställning,!Den regionala organisationen är ju nu föremål föröversyn, och får återkomma till dendiskussionen. Men vad jag här vill markera är attdet inte kommer i fråga att på nytt åstadkomma encentralisering av polisväsendet och dess operativafunktioner. När man läser den reservation som niavgivit, får man ett bestämt intryck av att det är justdet ni är ute efter, och det måste jag vända mig motmed skärpa.När det gäller bekämpande av terrorism ochliknande verksamhet har vi en särskildorganisation, som känner till.Till : Det har skett en fantastiskreformering av polisväsendet /85 årsbeslut om polisreform. Det har skett endecentralisering; det har blivit ökat lokaltinflytande över polisväsendet, det har blivit bättremöjligheter att lokalt styra och bestämma överresurserna. Vi går vidare i den riktningen i dethär förnyelsearbetet. Detta har lett till eneffektivare och bättre svensk polis, GöranEricsson. Därom råder inget som helst tvivel.Att vi sedan har fått en situation med polisbrist ärjag den förste att beklaga. Så sent som i början av1988 fanns det i landet ett överskott påfärdigutbildade poliser i förhållande till antaletpolistjänster. Detta överskott berodde på att manhade mycket svårt att uppskatta avgångarna inompolisväsendet. Det var framför alltrikspolisstyrelsen som hade svårt att göra debedömningarna.Nu har vi fått ett underskott när det gäller antaletpolismän, och det vill jag som sagt beklaga. Och detär ju därför som regeringen och majoriteten iutskottet har förordat -- och också genomfört -- enkraftig utökning av polisutbildningen. Jag sade imitt tidigare inlägg att jag har den uppfattningen attvi måste ha kvar ett högt intag till sålänge vi har polisbrist.Sedan har det skett en utbyggnadinom polisväsendet i övrigt med administrativatjänster. Det har skett en icke obetydligupprustning på den tekniska sidan. Polisväsendethar stora resurser till sitt förfogande. Det gäller attse till att de resurserna används på effektivastemöjliga sätt, som det naturligtvis ärviktigt att vi ser till att avhjälpa den polisbrist somhar uppkommit till följd av de stora avgångarnainom polisväsendet.Talmannen anmälde att , och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 16 Civilminister talman! Det här ärendet skiljer sig en del frånmånga andra som vi har att hantera här i riksdagen.Det är inte en rad av ställningstaganden på precisapunkter som krävs, utan mera av enpositionsbestämning och riktningsangivning förpolisverksamheten . Jag är glad attutskottet har ägnat frågorna stor uppmärksamhetoch försökt ge dem en allsidig belysning.Statsmakterna har gett polisen i uppdrag att hahand om viktiga uppgifter i samhället. Det ärgrundläggande i varje ordnat samhälle att det skallfinnas trygghet. Att vi skall kunna vistas ute pågator och torg utan att varje stund frukta för brott,att vi skall kunna känna oss trygga i våra hem, attvår egendom inte stjäls eller utsätts för vandalism --detta är grundläggande i ett varmt och mänskligtsamhälle. Polisen har en central roll när det gälleratt hävda dessa värden. Därför kan man säga attpolisen är en viktig välfärdsfaktor i det svenskasamhället.Detta är viktiga frågor för människor -- det framgårnär man är ute och träffar folk i olika sammanhang.Stsmakterna har utrustat polisen med särskildabefogenheter. Polisen har getts rätt, och skyldighet,att i vissa situationer använda tvång eller t.o.m.våld. Även på andra sätt har statsmakternamarkerat att vi lägger stor vikt vid att polisen harmöjlighet att fylla sin funktion.Vi har ett väl utbyggt polisväsende, vi har enkraftfull organisation som tillförts stora resurser, vihar en mycket väl utbildad poliskår, och vi harresurser för en god teknisk utveckling.Men vi befinner oss i den situationen att ocksåpolisens verksamhet måste utvecklas ytterligare.Behovet av att effektivisera polisen och anpassapolisens organisation och arbetsformer eftersamhällsutvecklingen har varit vägledande för debeslut om förstligande som fattades ochför den polisreform som genomfördes på 80-talet.Erfarenheterna av vad som då gjordes visar attreformens principer är riktiga men att vi behöverutveckla dem vidare.Framför allt är vi nu i färd med att avveckla en delav den detaljstyrning av verksamheten inomspeciellt det administrativa området och avresursanvändningen i övrigt som på mångaområden har hämmat en effektiv polisverksamhetoch en effektiv användning av de resurser sompolisen har.Budgetsystemet inom polisen är så utformat attdet inte svarar mot dagens krav på god hushållningoch ett effektivt utnyttjande av resurserna. Det harblivit bättre, men det är ändå inte bra. Deorganisatoriska och administrativa strukturernainom polisväsendet har heller inte alltid medgivit ensådan flexibilitet och smidighet som är önskvärd föratt man skall kunna bedriva arbetet effektivt. Detlokala medborgarinflytandet kan också fördjupasoch utvecklas, menar jag.Det här är bakgrunden till den proposition som vihar lagt fram, och det är detta som debatten gäller.Att vi måste förnya verksamheten inompolisområdet har också ett samband med attpolisen befinner sig i samma situation som denoffentliga sektorn i allmänhet: Det finns inteutrymme för ett genomförande av stora reformersom kräver stora nya resurser, stora nya pengar. Vimåste på det här området, i likhet med all annanoffentlighet verksamhet, under överskådlig tidräkna med en begränsad tillgång på reala resurser.Dessutom måste vi genom ändringar i organisationoch i arbetsformer försöka få ut mera avpolisverksamheten, mera av det som vi förfogaröver.Ett sådant här arbete måste ske på bred front. Mankan säga att det i första hand finns tre viktigahuvudområden.Det första huvudområdet gäller det grundläggandemålet för polisverksamheten, och det hardiskuterats här redan -- och den inriktning avpolisens arbete som föranleds av det. Det rådersamstämmighet om att ett grundläggande mål förpolisens verksamhet är att värna om människorstrygghet, liv, hälsa, egendom och personligintegritet. Verksamhetens mål och inriktning börstyra resursutnyttjandet och polisens roll på detkriminalpolitiska området. Som ett uttryck fördetta och för att nå målet att minska brottslighetenskall polisens verksamhet i ökad utsträckninginriktas på brottsförebyggande åtgärder i vidmening och, givetvis, på brottsförhindrandeåtgärder. En större del av polisens resurser skall tasi anspråk för den preventiva verksamheten. Jag harsett så mycket av bra förebyggande verksamhet hospolisen att jag tror att det finns väldigt mycket meraatt göra i de polisdistrikt där man har varit merapassiv på det här området.För att klara denna inriktning av verksamhetenmåste vi föra bort en del uppgifter frånpolisväsendet som inte nödvändigtvis skall ligga påpolisen och som inte kräver dess kompetens ochbefogenheter. Vi måste också diskutera denpolisutbildade personalens yrkesroll och klara utvilka uppgifter inom polisväsendet som kan utförasav andra personalkategorier inom organisationeneller av andra yrkesgrupper som kan behövatillföras verksamheten -- en del sådant har vi redansett. I det här arbetet skall vi undersökamöjligheterna att utsträcka systemet medavgiftsfinansiering till att gälla nya områden avpolisens verksamhet.En annan viktig fråga gäller polisstyrelsernasuppgifter. Det finns ett intresse av att fördjupa ochutvidga de förtroendevalda ledamöternasinflytande. Det har också kommit till uttryck idebatten . Som ett led i det arbetet föreslår vien ändring i polislagen som ger polismyndigheternamöjlighet att inrätta en eller flera polisnämnder föratt under polisstyrelsen leda polismyndigheteninom vissa delar av polisdistriktet.Det andra huvudområdet rör strukturella ochorganisatoriska frågor inom polisen. Det arbetesom vi nu bedriver är inriktat på att finna former fören ökad samverkan mellan de lokalapolismyndigheterna. Vi måste också finna metoderoch former för att få till stånd en meraändamålsenlig resursfördelning mellan de 118lokala polismyndigheterna. Det kan finnas skäl attändra indelningen i polisdistrikt. Behovet avförändringar bör i första hand övervägas avlänsstyrelserna och polisstyrelserna, och ytterst ärdet en sak för länsstyrelserna att ta ställning ochinitiativ till de förändringar som är nödvändiga. Detär sedan regeringens uppgift att besluta ompolisdistriktsindelningen. Till de organisatoriskafrågorna hör också uppgiften att bestämma vilkenorganisationsform som skall gälla förpolisverksamheten på regional nivå och vilkauppgifter som de regionala polisorganen framdelesskall ha. När det gäller detta område är vi redan ifärd med utformningen av direktiv för enutredning.Det tredje huvudområdet för förnyelsearbetetgäller olika frågor som är förknippade medomläggningen av budgetsystemet förpolisväsendet. Det nya budgetsystem som skallinföras över hela statsförvaltningen innebär förpolisväsendets del att man kommer att få en treårigbudgetcykel. Resurserna kommer att anvisas i formav s.k. ramanslag. Till systemet skall kopplas en nymodell för verksamhetsstyrning ochresultatuppföljning. Det skall ske --och gäller alltså fr.o.m. /93. Vihåller på med det arbetet. Jag ser här en viktigkoppling mellan resursstyrning via de ekonomiskaresurser man har och den större frihet som polisenbör ha när det gäller att utforma sin egenverksamhet och att effektivt utnyttja de resursersom finns i polisdistriktet.Jag ser propositionen och behandlingen här av densom ett slags startskott för ett mera intensivtförnyelsearbete för 90-talet. Det arbetet pågårvisserligen redan. Men det är ganska viktigt att manpå det här sättet i riksdag kan angeriktlinjer och utvecklingsvägar på viktiga områden.Det är viktigt för att vi själva skall få en grund fördet vidare arbetet. Men det är också viktigt förpolisen och polisorganisationen.Jag har haft möjlighet att träffa polischeferna påderas konferens. Jag har förmedlat de synpunktersom finns i propositionen och redovisat vårautgångspunkter. Jag tror att det har stor betydelseför deras bedömning att veta var vi står nu och vadsom är utvecklingsvägarna. Jag har också haftmöjlighet att på redovisadet här arbetet. Jag tror att det är viktigt för bådepolischefer och polispersonal att man på det sättetfår klarhet i frågor om var statsmakterna står ochvilka regler som gäller. Men det handlar ju ocksåom att man får en ökad frihet och att det kommeratt ställas nya krav. De kraven innebär nyaarbetssätt för polisen. Det kommer att ställas kravpå att polisen bättre skall kunna utnyttja deresurser som finns i dag.Det är med stor tillfredsställelse som jag ser att detråder bred enighet i de här frågorna i . Det är inte i stora principfrågor som detfinns avvikande meningar. I allt väsentligt ser jagutskottets betänkande som ett uttryck för att vi harsamma uppfattning dels om polisens viktiga roll,dels om hur man skall arbeta. En rad olika frågorhar tagits upp i betänkandet. Majoritetenstalesman har dock redan gått inpå dem. Därför nöjer jag mig med att säga att jagkommer tillbaka till de frågorna i en replik om såerfordras.Herr talman! Det är med stor glädje som jag ser attvi nu ger riktlinjer för 90-talet beträffandepolisverksamheten och att det råder stor enighetdärom i riksdag.Anf. 17 () replik:Herr talman! Det har vid olika tidpunktertalats om att vi går vidare i reformarbetet. Det ärdå ganska intressant att konstatera vad som sägs idiskussionen om reformarbetet och om detta nåtten nivå som innebär att man kan gå vidare. Därsäger själv i sinanslagsframställning att man egentligen inte harkunnat tillgodogöra sig det reformarbetet. Ett skälsägs vara att myndigheternas uppmärksamhet ochplaneringsförmåga i allt större utsträckning har fåttägnas åt att hantera den växande obalansen medefterfrågan på polisiär service och resurser fördenna. Med andra ord har man en annan nivå attstarta från än vad i varje fall regeringen kanskeibland funderar över.Jag lyssnade till civilministern och jag måste sägaatt det var ett ganska intressant anförande. Jagnoterade att han sade att regeringen nu har lagtfram en proposition och att man skall diskutera vadpolisen skall göra . Man skall ocksåutreda hur det skall bli med avgiftsfinansieringen.Vidare diskuterar man det strukturella arbetet, ochför närvarande diskuteras vilken organisationsformsom skall finnas. Ytterligare ett par diskussionernämndes. Det jag tycker är litet säreget är att närregeringen kommer med en proposition som heterFörnyelse inom polisen, har polispolitiken inte enklar utformning som man kunde ha följt upp medkonkreta förslag. Det hade man förväntat sig. Istället sägs det att man skall diskutera och utredaoch sedan komma med konkreta förslag.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det var ett stillsamt och i mångastycken bra anförande som civilministern höll i dag.Det vill jag inleda med att säga. Men det är en saksom förbryllar mig. Det är polisens resurser. Somjag tidigare i mitt huvudanförande har sagt och somrikspolisstyrelsen konstaterar, befinner sig landetspolisväsende , genom socialdemokraternaspolitik, i ett utomordentligt allvarligt läge.Propositionen säger på s. 19 så här:''Polisen bör särskilt inrikta sin verksamhet pååtgärder som går ut på att värna om människornastrygghet till liv, hälsa, integritet och personligegendom. ''Litet längre ner på sidan står det, vilketcivilminstern också var inne på: ''En större andel avde totala polisresurserna bör således tas i anspråkför den preventiva verksamheten.'' -- En störreandel.Längst ned på sidan står det så här:''Vad jag nu sagt innebär inte något principielltavsteg från reglerna om att det är en avhuvuduppgifterna för polisen att utreda brott somhör under allmänt åtal. Det är självfalletnödvändigt att tillräckliga resurser även ifortsättningen avdelas för denna verksamhet. ''Herr talman! Den här ekvationen går inte ihop.Man kan nämligen inte sitta på alla stolar samtidigt.Man kan inte ha bra yttre tjänst med tillräckligtmånga poliser ute på fältet, öka insatserna ibrottpreventivt hänseende och ha likamånga poliser kvar som utreder brott.