prot · GE0942 · 1990-12-10 00:00:00 — När den s.k. bensinrevolten pågick ihöstas, var vi ute på barrikaderna. Jag skrev självett antal debattartiklar och pläderade för debensinskattehöjningar som har varit och att mansnarast behövde höja dem ytterligare om man skallkunna få en vettig kostnadsrelation i förhållande tilljärnvägen. Hela partiet var engagerat i frågan dåoch det är vi naturligtvis fortfarande. Vi har intevikit en millimeter på den punkten!Jag vill ändå betona att det väsentliga är de relativakostnaderna, i det här fallet mellan järnväg ochbiltrafik. Det bör tas full hänsyn till densamhällsekonomiska aspekten avmiljökostnaderna så att man får rätt relation på denpunkten. Det kan man uppnå antingen genom atthöja bensinskatten, vilket varinne på, eller genom att sänka kostnaderna förjärnvägen. Det var därför jag tog upp frågan ommomsen i mitt anförande.Momsen innebär att man lägger på en ny kostnadpå järnvägen trots att den befinner sig i enrekonstruktionsperiod. På så sätt har manförsämrat de ekonomiska förutsättningarna för SJsrekonstruktion. Det är naturligtvis alldeles galet,sett ur samhällsekonomisk synvinkel!Det finns två vägar att gå. Det är inte nödvändigtatt höja bensinskatten, när man alternativt kanskeminskar belastningen på järnvägen i stället.Naturligtvis måste vi ha en rimlig kostnadsnivå förvår industri i förhållande till andra länder. Men detär den totala nivån som är intressant.En fin tanke som ändå fanns med i denskattereform som har genomförts i stort sett i sinhelhet, är att man sänker skatten på arbete och föröver den till konsumtion. Det är en princip som vihar hävdat . Det innebär inte att det totalaskatteuttaget förändras, utan att man ändrarprofilen på skatteuttaget. Den linjen bör man gåvidare på för att på det viset i högre gradmiljöanpassa skattesystemet. Gör man det på ettbra sätt, behöver det alltså inte betyda att manförsämrar vår industris möjligheter att konkurreramed utlandet.Sedan vill jag ställa en fråga med anledning av detsom kommunikationsministern tog upp i slutet avsitt svar och som gäller de 5,5 miljarderna. Så sentsom beslutade om ettengångsanslag på till järnväg ochkollektivtrafik. Är det dessa 5,5 miljarder somGeorg pratar om som ''nya pengar''?I så fall måste det betonas att det inte rör sig omnågra nya pengar. Beslutet om dessa pengar ärredan fattat av det är faktiskt så attregeringen har underlåtit att komma med enproposition i denna fråga . Tanken varju att man skulle kunna börja använda pengarnaden enligt beslut.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1990/91:101 ommetanolproduktionAnf. 35 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kan tänka sig att arbeta för ettfullskaleprojekt för metanoltillverkning och omregeringen är beredd att verka för att en sådananläggning förläggs till Ljungaverk.Roy har vidare frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att stimuleraintroduktionen av biobränslen och vilken rollmetanolen kan spela i detta sammanhang.Regeringen är väl medveten om den allvarligasituationen i och somhelhet. Regeringen har därför vidtagit enrad åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget ilänet.När det gäller frågan om metanoltillverkningdiskuteras internationellt möjligheterna att i storskala ersätta oljebaserade drivmedel med metanolproducerad ur naturgas. Ett ökat intresse har ocksånoterats att kartläggaförutsättningarna att producera motoralkoholer urförnybara råvaror.Det beror på en ökad medvetenhet om de globalamiljöproblem som är en följd av användningen avdrivmedel som baseras på icke förnybara råvaror.En produktion av motoralkoholer ur inhemskaråvaror är dessutom fördelaktig frånberedskapssynpunkt i händelse av störningar iutrikeshandeln.Inom ramen för forskningssamarbetet inomInternational () i Pariskommer det att startas ett projekt som syftar till attjämföra tekniska och ekonomiska förutsättningaratt producera metanol och etanol ur förnybararåvaror. Förutom deltar bl.a. ,, och i detta samarbete.Motoralkoholkommittén () konstaterade år1986 i sitt slutbetänkande (SOU 1986:51 s. 187) attmotoralkoholer är det alternativ som bör ägnasstörst uppmärksamhet i det fortsattautvecklingsarbetet med alternativa drivmedel.En förutsättning är härvid att dessa alkoholeråtminstone kan baseras på förnybararåvaror. Från tekniska utgångspunkter är etanoloch metanol i stort sett likvärdiga. Det finns enligtmotoralkoholkommittén inte anledning att ensidigtta ställning för någon av dessa alkoholer. krävs det fortsattforskning och utveckling för att göramotoralkoholerna till ett konkurrenskraftigtalternativ till olja.Inom ramen för det statligaenergiforskningsprogrammet har fram till mitten av1980-talet stöd lämnats till forskning omproduktion av metanol genom förgasning avbiomassa och torv.Denna forskning har dock avslutats därför att detinte bedömdes vara möjligt att med denna processproducera metanol till en, jämfört med andraalternativ, konkurrenskraftig kostnad. Denforskning om alternativa drivmedel som f.n. stödsinom energiforskningsprogrammet gällerproduktion av etanol ur cellulosahaltiga råvarorgenom hydrolys.Enligt statens energiverk har hydrolysteknikenbättre förutsättningar att avsätta praktiskttillämpbara resultat än förgasningstekniken.Insatserna på detta område stöds för övrigt aktivtav bl.a. () iÖrnsköldsvik.Svaret på frågor är därför att detkrävs fortsatt forskning och utveckling omalternativa drivmedel baserade på inhemskaråvaror skall kunna bli konkurrenskraftiga. Detförefaller enligt statens energiverk som attetanol producerad med hydrolysteknik har de bästaförutsättningarna att bli konkurrenskraftiggentemot olja.Det bör i första hand ankomma på berördamyndigheter, främst statens energiverk, attbedöma inriktningen på fortsatt forskning ochutveckling rörande alternativa drivmedel. Enligtverksförordningen (1987:1100) skallmyndigheterna i sin verksamhet beakta de kravsom ställs med hänsyn bl.a. till regionalpolitiken.När det gäller lokalisering av en anläggning förproduktion av motoralkoholer i större skala,ankommer det i första hand på den berördaindustrin att fatta beslut. Frågan omregionalpolitiskt stöd bör utgå till en sådananläggning får prövas i ett sådant sammanhang.För närvarande pågår ett arbete med att bl.a.analysera behovet av åtgärder för att stimuleraintroduktionen av biobränslen. Jag är därför inteberedd att nu kommentera denna fråga.Anf. 36 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet försvaret. Såvitt jag förstår instämmer iatt fordonstekniken för alkoholdrift i stort sett ärlöst och att stötestenen är själva produktionen avdessa alkoholer, av vilka metanol är ett intressantalternativ vid sidan av etanol. Problemen medproduktionen är dels tekniska, att hitta bättre ochmer energieffektiva sätt att framställa dessabränslen från helst biobränslen, dels ekonomiska,att få ekonomi på verksamheten.Det var också utgångspunkten för mininterpellation. Det är nämligen först när manbygger i fullskaleprojekt som man verkligen kan sevar man hamnar processtekniskt och hur mycketman kan pressa priset.Jag är av den uppfattningen att det går alldelesför långsamt. Jag tycker att regeringens politik pådet här området är väldigt defensiv. Tyvärr måstejag konstatera att detta är fallet. RuneMolin hänvisar i sitt svar till statens energiverk.Han konstaterar att den forskning och denutveckling som har funnits på detta område harlagts ner, och han redovisar ingen vilja att försökadriva på verksamheten.Det här är inte bra. Jag tror verkligen inte att mankan administrera fram en bra politik på det härområdet. Det sker inte av sig självt. Vi har ju ocksåav den debatt som har förekommit på senare tidkunnat konstatera att just statens energiverk integärna arbetar särskilt mycket för alternativen i formav biobränslen, vindkraft och liknande, utan där har det synsättet att det bara gäller att påbilligaste sätt få fram så mycket energi som möjligttill dem som efterfrågar den. Man vill där inte höratalas om att ta andra hänsyn.Jag menar därför att regeringen nog måste ta tag iden här frågan och driva på. Det vore då utmärktatt bedriva en bra och aktivregionalpolitik, eftersom vi framför allt har vårabiobränslen i skogarna. Där finns en oerhördpotential för många bra arbetstillfällen, och detgäller inte minst de delar av landet där det nu råderbrist på arbeten. Mycket talar också för att bristenkan komma att bli större. Vi är på väg in i enlågkonjunktur, och då skulle man också kunnaanvända t.ex. ett metanolprojekt som ett sätt attskapa arbetstillfällen.Jag har i min interpellation tagit upp justLjungaverk, där det sker en nedläggning som blirmycket besvärlig. Orten ligger dessutom i ett länsom redan har en mycket besvärlig situation, medflera större nedläggningar på gång och en ökandearbetslöshet. Här finns i hög grad denprocesstekniska kompetensen. Här finnskompetent arbetskraft att tillgå.När Miljöprojekt --har lagt framsin slutrapport konstaterar jag att man även därfaktiskt börjar tänka litet grand i de här banorna.Där pläderar man för användning av biobränslen ikollektivtrafiken i och kanske även förövrigt i regionen. Man pläderar för att högskolan iSundsvall/skall satsa mer på en miljöprofiloch då utnyttja den processtekniska kunskap ochden forskning och utveckling som redanförekommer i den industri som finns i området.Detta ligger väldigt nära till för ettmetanolproduktionsprojekt.Jag vill ändå resa frågan om inte kantänka sig att bedriva en mer aktiv politik för att fåfram alternativa bränslen för fordon. Vi vet ju att viinte slutgiltigt kan lösa de miljöproblem somförorsakas av trafiken med mindre än att vi går övertill biobränslen. Transportforskningsberedningenhar lagt fram en rapport som mycket tydligt visar attjust biobränslen har en mycket bra och högpotential att klara trafikens miljöproblem.Man skulle alltså på detta sätt slå många flugor i ensmäll, eftersom detta, som själv säger,också är bra från beredningssynpunkt.Anf. 37 Industriminister ():Herr talman! säger att stötestenen äratt det finns tekniska och ekonomiska problem.Det är ju detta som är anledningen till att det inteprecis är någon som står i kö för att sätta i gångsådana här anläggningar. Mycket arbete återstårinnan vi kommer så långt att vi kan börja diskuteraen lokalisering till . För detta krävs attvi har klarat både de tekniska och de ekonomiskaproblemen men också att det finns någon som ärintresserad av att lokalisera verksamheten dit.Jag är intresserad av att det sker en utveckling närdet gäller att få fram drivmedel som kan ersätta defossila drivmedel vi nu har, vilka skaparmiljöproblem. I de diskussioner som pågår om detframtida energisystemet i utgörbiobränslena en viktig del av lösningen. Dettakommer vi att redovisa förriksdagen. pågår fortfarandeförhandlingarna, och jag kan därför inte säga merpå den här punkten. Jag kan ändå utlova att ökadesatsningar diskuteras när det gäller användningenav biobränslen i vårt energisystem.Om det sedan är möjligt att ta fram metanol, ellerom det är etanol som kommer att vara framtidensdrivmedel, det återstår att se. Just nu förefallerintresset att vara större för etanol än för metanol.Vi har ju också gjort försök i bussflottamed etanol. De som är intresserade av avsättningför biobränslen talar mycket om etanolen mennästan ingenting om metanol.Anf. 38 ():Herr talman! Det var ett bra förtydligande. Det ärtydligen någonting på gång åtminstone när detgäller biobränslen. Vi får väl hoppas att det blirkraftfulla tag, så att någonting positivt händer.Självfallet skall vi inte ägna oss åt att exakt taställning till olika bränslen, som metanol ochetanol, utan det gäller att över huvud tagetstimulera sådan här utveckling. Problemet när detgäller metanol är att det inte pågår någonutveckling.Framför allt när jag besöker bilindustrin men ävennär jag befinner mig på andra håll i och utei och i , hör jag ofta sägas att justmetanol är väldigt intressant och ett mycket brabränsle. Det finns ju möjligheter att, förutom denförgasningsteknik som har studerats iSverige, utnyttja biogas från rötningsprocesser ochockså spillbiogas från viss processindustri, fråncellulosaindustri. Man kan då med en ganska enkelteknik förvandla den biogasen till metanol.Det finns alltså rent tekniskt en rad möjligheter attgå vidare. Eftersom det inte finns någon kö avpersoner som är intresserade av att bygga sådanahär anläggningar, är det nödvändigt att regeringengör någonting och driver på. Som jag sade förut harinte heller redovisat något störreintresse för just den här typen av satsningar.Ett sätt att driva på verksamheten kan också varaatt se över skattesystemet så att vi får engynnsammare beskattning av användningen avbiobränslen. Jag kan förstå att kanskeinte direkt vill säga något om detta, men detta ärju ändå en nyckelfråga, eftersom det rör sig om ettekonomiskt problem. Möjligheterna att nå ut medbiobränslen, med metanol och etanol, hängerdelvis ihop med skattesystemet, med svårigheternaatt hävda sig.Jag kan peka på ett exempel. I har manlyckats mycket bra med sin etanolsatsning, även omdetta sällan rapporteras i . Det visar sig nuatt större delen av deras bilflotta faktiskt går enbartpå etanol. Bland resten, de s.k. bensinbilarna, äretanolet inblandat i 10--av fallen. Man kannaturligtvis göra precis likadant med metanol omman vill. I bägge fallen kan man med mycket storfördel tillverka det från biobränslen, och det kankombineras med en aktiv regionalpolitik.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:87Anf. 39 Industriminister ():Herr talman! Jag vill meddela att jag inte inom denföreskrivna tiden kommer att kunna besvara KjellEricssons interpellation om sysselsättningen iVärmland. Anledningen till detta är att KjellEricsson är förhindrad att ta emot svaret vid detplanerade tillfället. Jag har kommit överens medKjell om att interpellationen skallbesvaras fredagen den 11 januari 1991.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:64 till konstitutionsutskottet12 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /91:JuU8 ochJuU9Utrikesutskottets betänkanden /91:UU8 ochUU11Jordbruksutskottets betänkanden /91:JoU15,JoU16 och betänkanden /91:NU12 ochNU17AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till då de till dagens bordläggning aviseradeutskottsbetänkandena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionen1990/91:66 Ersättare för justitieråd ochregeringsrådKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU18 Oförändrade arvoden till riksdagensledamöter m.m.Finansutskottets betänkande1990/91:FiU8 Nordiska investeringsbankensprojektinvesteringslånSkatteutskottets betänkanden1990/91:SkU6 Fastighetstaxering av lantbruk1990/91:SkU7 Omprövningsregler vid uppbörd avskatter och avgifterSocialutskottets betänkande1990/91:SoU5 HIV/aids m.m.Kulturutskottets betänkande1990/91:KrU9 Tilläggsbudget betänkande1990/91:UbU4 Ansvaret för skolanNäringsutskottets betänkanden1990/91:NU15 Insiderhandel1990/91:NU16 Ändrade kapitaltäckningsregler förkreditinstitut, m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU15 Tilläggsbudget I14 § Kammaren åtskildes kl. 15.00.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 7 § anf. 28 (delvis),av tredje vice talmannen därifrån t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen från förhandlingarnasåterupptagande till sammanträdets slut.