prot · GE095 · 1990-10-09 00:00:00 — Men det kan vi inteöverblicka eller göra någonting åt här i kammaren.Ingbritt Irhammar talar om behovet av en effektivoch välfungerande trafikövervakning. Därom råderinga delade meningar. Jag tycker att man skall sedet så här: I situationen med höjda bensinpriser,som ju aktivt berör oss alla både somprivatpersoner och som nation, bör polisen givetvisrunt om i landet pröva vilka besparingar som kangöras inom polisdistrikten när nu bensinen kostarmer, se vad man dra in på och vad som under allaförhållanden måste göras -- övervakning,utryckningar m.m. Sedan får vi centralt bedöma --om bensinpriserna skulle fortsätta att ligga högt --om det krävs särskilda beslut för att underlättasituationen för poliser. Jag är väl medveten omsituationen, särskilt i de stora glesbygdsdistrikten.Anf. 68 ():Herr talman! Jag har talat med representanter förrikspolisstyrelsen som säger att man redan i vårassåg att det skulle bli problem med högabensinpriser. Så egentligen har det framförtssignaler mycket tidigt om att pengarna inte kommeratt räcka. Man säger nu inför nästa budgetår att detfaktiskt saknas uppemot 13 milj. kr. Man harförklarat för mig vad man skulle kunnaomprioritera och vad det troliga resultatet avomprioriteringarna skulle bli. Här blir jag mycketrädd när jag hör att det troligtvis är en minskningav polisövervakningar på landsbygden som blirresultatet, därför att pengarna inte räcker. Man fåri stället satsa på fotpatrulleringar i tätorterna.Resultatet kommer alltså att bli en ytterligarecentralisering av polisens resurser och en försämradservice på landsbygden. Hur ser civilministern pådetta? Kan det ligga någonting i dessa farhågor?Anf. 69 Civilminister talman! Jag tycker att vi får låta den härfrågan anstå tills vi har sett vilka åtgärder sombehöver vidtas. Jag menar att polisen naturligtvishar möjligheter och ett ansvar att pröva vad somkan göras utan att eftersätta den viktigaverksamheten. Det finns alltid saker som kan görasi ett sådant här läge för att också spara in på bensin.Sedan kan det bli tal om omprioriteringar inompolisen och i fråga om de möjligheter som vicentralt har. Men det får vi återkomma till.Anf. 70 ():Herr talman! Ett alternativ i stället för att ge merresurser är faktiskt att ompröva skattereformensfinansiering. är av en bensinkrona 70 öreskatt. Om man tar bort momsen på bensinen ochgår över till punktbeskattning, skulle man få enrättvisare fördelning över huvud taget, och manskulle få en bättre helhetssyn på bensin och miljö.Är detta en fråga som har diskuterats inomregeringen, eller är det att avslöja för mycket attsvara på den?Anf. 71 Civilminister talman! för diskussionen ändå litet vällångt. Vi tycker att man skall ha en ansvarsfullfinansiering av skatteomläggningen. Det har vi ståttför i , och sedan får andra partier tala försig.Anf. 72 ():Herr talman! Det verkar som att det vi är överensom är att man skall ha en ansvarsfull finansiering,för det ställer vi oss i också bakom.Däremot vill vi ha en helhetssyn, och det tycks viinte få gehör för.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1990/91:5 om den treårigaförsöksutbildningen vid vårdgymnasiumAnf. 73 Utbildningsminister talman! har frågat mig hurregeringen avser att lösa frågan om tillträde frånden treåriga försöksutbildningen vidvårdgymnasium och när eleverna kan få besked idenna för dem så viktiga utbildningsfråga ochvarför inte denna fråga var löst redan innanförsöksutbildningen startade. Enligt frågeställarenfinns det en oro bland eleverna att de skulle kommai underläge gentemot sökande från den tvåårigavårdutbildningen och från gymnasieskolansteoretiska linjer.På de yrkesinriktade treåriga försökslinjerna gesinga betyg i karaktärsämnena, utan eleverna får istället kompetensbevis som visar vilka s.k. modulerde genomgått med godkänt resultat. Den särskildabehörigheten för tillträde till de allmännautbildningslinjerna fastställs av universitets- ochhögskoleämbetet. Efter vad jag erfarit har UHÄbeaktat de nya treåriga vårdlinjerna igymnasieskolan när man fastställtbehörighetskraven för hälso- och sjukvårdslinjen.Generellt gäller enligt bestämmelserna ihögskoleförordningen att en motsvarandebedömning av de formella behörighetsvillkorenalltid skall göras. Självfallet är det så att sökandefrån de treåriga försökslinjerna skall anses haförkunskaper som motsvarar utbildning frånnärmaste reguljära linje i gymnasieskolan.När det gäller meritvärderingen och urvalet avsökande från försökslinjerna beslutade regeringenförra hösten att sökande från dessa linjer skallplaceras i en särskild grupp inom ramen för detbetygsurval som ingår i det nya systemet förtillträde till högskolan och som skall börja tillämpasfr.o.m. Det ärden tidpunkt när de första studerande frånförsökslinjerna har möjlighet att söka tillhögskolan.Kompetensbevisen på försökslinjerna kan intejämföras med betyg i en femgradig skala. Vidmeritvärderingen tar man därför endast hänsyn tillbetygen i de allmäna ämnena. Av den anledningenjämförs eleverna från försökslinjerna endast medvarandra i en egen grupp till resp. högskolelinje.Fördelningen av utbildningsplatser mellan de olikaundergrupperna i betygsurvalet sker i förhållandetill antalet sökande i varje grupp. Ju fler sökandedet finns i en undergrupp, desto fler platser får dengruppen.När regeringen fattade beslut om den särskildaurvalsgruppen för studerande från försökslinjernabeaktades problemet med platsfördelningen. Detbeslut som fattades bedömdes vara mest rättvist.Det ankommer främst på UHÄ att varauppmärksam på hur de nya urvalsreglerna kommeratt fungera för de vårdstuderande frånförsökslinjerna. Om gruppen blir så liten att ingenav de sökande skulle antas till en viss utbildning,har antagningsmyndigheten möjlighet att beaktadessa sökandes meriter särskilt och bedöma omenstaka sökande kan antas av särskilda skäl. Efterhand som antalet elever på de treårigaförsökslinjerna ökar och allt fler söker tillhögskolan kommer problemet att minska. Församtliga sökande gäller också möjligheten attkunna meritera sig genom att delta ihögskoleprovet.UHÄ uppmärksammar de här berörda frågorna iden speciella fortbildning av syo-funktionärer m.fl.som nu genomförs inför det nya tillträdessystemet1991. UHÄs informationsmaterial innehåller ocksåuppgifter om vad som gäller vid antagningen avstuderande från försökslinjerna. Jag bedömerdärför att flertalet berörda studerande nu bör hakännedom om vad som gäller itillträdessammanhang. Självfallet måste det dockalltid vara en strävan att de studerande så tidigt sommöjligt skall ha kännedom om vilka förutsättningarsom gäller för fortsatta studier efter geomgångengymnasieutbildning.Sammanfattningsvis vill jag alltså hävda att det intefinns skäl till oro från de studerandes sida på de härberörda försökslinjerna med treårigyrkesutbildning.Anf. 74 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för ett långt och utförligt svar.Jag är ändå inte riktigt nöjd, för en del meningar isvaret var krångliga och det var inte så tydligt attjag förstod allt.Rektorer, studierektorer och elever inom dentreåriga försöksutbildningen har ställt denna frågatill mig, och det visar att informationen inte harträngt ut. Jag har lovat att jag skall berätta för demvad utbildningsministern har svarat.Det var orätt mot dessa elever att de inte frånbörjan visste riktigt vad som skulle gälla. har jagfått höra att regeringen fattade ettsärskilt beslut, så det förefaller som att fråganåtminstone delvis är löst. Men det finns fortfarandekvar några frågetecken.Dessa elever skall särbehandlas. Deras meriterskall beaktas särskilt och de skall utgöra en egengrupp. Vid samtal med elever på olika vårdskoloroch vårdgymnasier har de uttryckt en önskan att blibehandlade som övriga elever, dvs. att de i likhetmed elever från den tvååriga utbildningen antas pågraderade betyg även i de specifika ämnena.Jag vet att det parti som jag tillhör avgav enreservation när detta beslut fattades. Vi ville skulle gå efter reguljära betyg även när detgällde dessa linjer. Regeringen uttalade då att dessaelvers möjligheter till högre studier skulle bedömaspå särskilda grunder. Det är väl så jag får tolkautbildningsministerns svar.Kan jag , herr minister, gå till rektorerna ochelverna och säga att de alls inte behöver varaoroliga? Kan jag göra det?Anf. 75 Utbildningsminister talman! Man kan nog vara ganska lugn ute påde olika skolorna, både på de skolor som släpper utelever och på de skolor som tar emot elever. Detfinns en mycket hög kompetens att bedöma ocksåunderlag av annan art än de traditionella.Jag förstår naturligtvis att dessa elever vill blibehandlade som alla andra, men då måste de gå ien skola som är som alla andra. Poängen medförsöksverksamheten är ju att man försöker hittaen ny modell. Här har i en treåriggymnasieutbildning införts att de s.k.karaktärsämnena är sådana som man får studeraute på arbetsplatser, i annan form än i dentraditionella skolan. Det har dock inte ansettslämpligt att utan vidare överlåta betygsättningen påhandledare ute på arbetsplatserna och låta demgradera eleverna i en relativ betygskala. För attförsöksverksamheten över huvud taget skall kunnagenomföras får man finna sig i att det finns särskildabedömningsformer och särskildaintagningskriterier. Det är vad det handlar om.Den här frågan är nu också på väg att lösas på ettannat håll. Min ministerkollega att i en efterföljande fråga redovisa planerpå en omformning av betygssystemet. Det skulle iså fall vara av nostalgiska skäl som man kvickt somögat skulle söka föra in dessa elever i ett relativtbetygssystem, innan detta system helt försvinner.Men den sortens reformiver drivs i varje fall inte jagav.Anf. 76 ():Herr talman! Jag är inte ute efter det relativabetygssystemet, utan ett betygssystem som ärlikvärdigt med det som tillämpas för andra elever.Det är riktigt att denna försöksutbildning är specielloch att eleverna går i en skola som är annorlunda.Tyvärr har många av dessa elever inte själva sökt tilldenna utbildning, utan de känner det som att de harblivit placerade där. Därför tycker man sig -- medrätt eller orätt -- vara orättvist behandlad jämförtmed övriga sökande. Jag hoppas naturligtvis attutbildningsministern har rätt när han säger attdenna fråga kommer att lösas.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:21 om närradionAnf. 77 Utbildningsminister talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att skapa nyavillkor för närradions verksamhet ochfinansieringsmöjligheter. Frågan föranleds av attförbudet mot lokal reklam i närradion enligtfrågeställarens uppfattning framstår som obsolet.Närradioutredningen (U 1988:7) har avgivitbetänkandet (SOU 1990:70) Lokalt ledd närradio.I betänkandet behandlas en rad olika frågor avbetydelse för närradioverksamheten. Bland dessakan nämnas decentralisering av beslut omsändningstid, närradioföreningarnas sändningsrätt,huvudmannaskapet för närradiosändarna,närradions roll i krig och vid krigsfara samtmotverkandet av rasistiska program i närradion.Utredningens betänkande skall nu gå på remiss.När remissinstansernas synpunkter föreliggerkommer jag att pröva vilka förslag som börföreläggas regeringen.En förutsättning för utredningens arbete har varitatt närradion skall behålla sin karaktär avföreningsradio. Utredningen har inte haft tilluppgift att lägga synpunkter på närradionsfinansieringsfrågor och har därför inte behandlatfrågan om reklam i närradion.När vi här i kammaren för tio månader sedandiskuterade dessa frågor bedömde jag inte attreklamsändningarna skulle stärka närradion somföreningsradio. Jag hade därför inte för avsikt attarbeta för någon ändring av nuvarande regler, sominnebär att reklam inte får förekomma.Jag har samma uppfattning i dag.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret.Jag tycker att utredning, somvisserligen blev åtskilligt försenad, på många sättändå är bra. Jag tror att det bör kunna bli en ganskabred enighet om hans förslag.På sistone har debatten om närradion i rätt storutsträckning kommit att handla om Radio Novaeller, rättare sagt om behovet av en översyn avmöjligheterna att sända lokal ljudradio -- RadioNova är ju inte en föreningsradio i traditionellmening.Sveriges Radios lokalradio är ju regional till sinkaraktär. Det tycks nu kunna bli enighet om att detskall bli tillåtet med nationell reklam i en eller flerTV-kanaler. Då är frågan hur man skall kunnaförsvara ett förbud för specerihandlarna i ochVagnhärad mot att göra reklam i ljudradio, när KF,och andra företag kommer att kunna görareklam som sänds ut över hela landet. Detta var nuinte någon fråga för att utreda, menjag undrar om det inte borde kunna bli en uppgiftför den parlamentariska beredningen att prövadenna fråga, dvs. att ge möjlighet för lokalareklamfinansierade ljudradiosändningar vid sidanav den traditionella närradion.Anf. 79 Utbildningsminister talman! Parlamentariska beredningar kannaturligtvis ta på sig många uppgifter och diskuteramånga ting. De som ingår i parlamentariskaberedningar är naturligtvis de som i hög grad avgörvilka frågor man skall resonera om.Låt mig i detta sammanhang bara notera att mycket bestämt understryker atthan inte betraktar den närradiosändare somhuvudsakligen har diskuterats i relation tillreklamförbudet -- Radio Nova -- som en egentlignärradio. Det är ett viktigt påpekande. Jag vill dåerinra om vad somföredragande statsråd uttalade i den ursprungliganärradiopropositionen: ''För att markera detangivna primära syftet med närradion föreslår jagatt sändningstillstånd skall kunna ges till sådanlokal ideell sammanslutning vars verksamhethuvudsakligen är av annan karaktär än att sändanärradio. ''Propositionen syftade alltså till att möjliggöra förideella föreningar att sända egna program ochbedriva egen närradioverksamhet som mycket klartskulle bära sin identitet av den egna föreningen.Jan-Erik säger vidare: ''Jag utgår från attetermedierna i inte heller skallanvändas för kommersiella syften. Närradion bör idet avseendet inte utgöra något undantag. Jaganser därför att kommersiell reklam inte skall fåförekomma i närradion. ''Jag vill understryka också det som där sägs om attdet även om man i etermedierna kan hareklamfinansierade program, därmed inte är sagtatt man använder etermedierna för kommersiellasyften. Men den diskussion som rör den fria radionhandlar i stor utsträckning om att exploateraradiomediet för kommersiella syften, att drivaradioverksamhet som affär. Jag tycker inte att dendiskussionen har förts med den omsorgen och detallvaret att man nu bör vara beredd att säga att vi iframtiden skall ha ett sådant kommersiellt system.På den punkten tycker jag tvärtom att det finnsanledning att slå vakt om närradions karaktär avföreningsradio.Anf. 80 ():Herr talman! Jag tycker alltid att det är behagligtatt höra citat från min egen penna uppläsas ikammaren -- så även . Jag sade ''dentraditionella närradion'', och man kan inte säga attRadio Nova motsvarar den beskrivningen. Menutvecklingen framför allt på TVs område ochdiskussionen om finansieringsmöjligheter där harnaturligtvis aktualiserat frågan varför man kan fågöra nationell reklam i TV, men inte lokal reklam iljudradion. Jag tror att man måste kunna hitta ettbåde principiellt och praktiskt tillfredsställandesvar på den frågan, och det kanske vi kan göra i denparlamentariska beredningen.Anf. 81 Utbildningsminister talman! Låt mig bara än en gång understrykaatt, som jag ser det, min viktigaste uppgift iförhållande till närradion är att säkerställa att demånga föreningarna också i fortsättningen hartillgång även till etermediet för att kunnapresentera sin verksamhet och sina budskap utanatt vara hänvisade till att under ett beskyddandeparaply av en för ändamålet konstrueradnärradioförening låna sitt namn som huvudman förden grammofonmusik som spelas.Anf. 82 ():Herr talman! På denna punkt har jag inte någonfrån utbildningsministern avvikande uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:63 om ett nyttbetygssystemAnf. 83 Statsrådet talman! har frågatmig om jag är beredd att ta avstånd från ett förslagom betygen från en expertgrupp och i ställetförorda betyg som anger kunskaper, som ges oftaoch som innehåller fler steg än dagens system.En expertgrupp har på regeringens uppdraganalyserat vilken betydelse betygen har förundervisningen i och gymnasieskolanfrån pedagogiska utgångspunkter. Expertgruppenöverlämnade sitt förslag tillregeringen.Utbildningsutskottet uttalade i sitt betänkande1989/90:UbU4 att man förutsatte att resultatet avexpertgruppens arbete kommer att resultera i ettunderlag för politiskt ställningstagande och att depolitiska partierna kommer in i det fortsattaberedningsarbetet när underlaget föreligger.Jag avser därför att hemställa attregeringen bemyndigar mig att tillkalla enparlamentarisk beredning för att utredaförutsättningarna för ett nytt betygssystem i skolan.Beredningen får ta ställning till det förslag somexpertgruppen har lagt fram. Jag vill inte nuföregripa det arbete som den parlamentariskaberedningen skall utföra.Anf. 84 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret på min fråga,som är föranledd av att skolministern flera gångerhar sagt att han är beredd att föreslå ett nyttbetygssystem och att han också har sagt att det i ochmed expertgruppens förslag finns ett bra underlagför det politiska beredningsarbetet.Expertgruppens grundinställning är dock attbetygen har negativa effekter på undervisningen.Förslaget innebär i praktiken en avveckling avbetygen, och det är tvärt emot vad en majoritet avföräldrarna önskar. Eleverna har rätt att få betygför motivation, för information, för urval och förrättstrygghet, betyg som anger kunskaper ochfärdigheter.Att expertgruppen nu föreslår ett avvecklande avde relativa betygen är mycket bra, menexpertgruppen säger att underlaget för ettmålrelaterat betygssystem skall vara kunskaper ochfärdigheter i vid bemärkelse. Egenskaper somkreativitet, samarbetsförmåga, initiativförmåga,självständighet osv. Beträffandekompetensbeviset säger expertgruppen att det skallvara en samlad bedömning av elevens kunskaperoch övriga egenskaper av betydelse.Det är en utomordentligt farlig väg somexpertgruppen är inne på. Den öppnar för flum ochför subjektiva bedömningar av eleverna i stället förbedömningar av kunskaper och färdigheter. Jagtycker att det är mycket viktigt för oss att få veta omskolmininistern instämmer i expertgruppens åsiktatt egenskaper som kreativitet ochsamarbetsförmåga skall ingå i betygsättningen.Eller är skolministern beredd att förorda ett systemsom redovisar kunskaper och färdigheter?Anf. 85 Statsrådet talman! Som jag sade i svaret kommer jaginom kort att bjuda in riksdagspartierna till just dentyp av beredningsarbete där man skall ta uppsådana frågor som nuställer till mig. Som underlag kommer denparlamentariska gruppen att ha det arbete somexpertgruppen har gjort. Expertgruppen harbestått av skolledare, lärare,föräldrarepresentanter och elevföreträdare. Mankan gilla deras resultat eller ogilla det, men det ärdet resultat som expertgruppen har lagt fram. Jagkommer självfallet inte att binda mig vid det, mendet kan säkerligen tjäna som en utgångspunkt församtal och resonemang.Vi vet, och det framgår inte minst av Ann-CathrineHaglunds sätt att lägga upp diskussionen, att dettaär en partipolitiskt laddad fråga, som har varitnågot av en symbolfråga inom skolpolitiken. Attmot den bakgrunden försöka att pressa mig här iriksdagen, innan jag skrivit direktiven, på ettställningstagande i den ena eller andra riktningenvore att direkt försvåra den samförståndslösningsom vi enligt min uppfattning har skyldighet attsträva efter.Det gäller ett viktigt avgörande för skolan och föreleverna. Därför borde vi politiker försöka ta osssamman och lyfta oss över den gamla typ av debattsom har förts i betygsfrågan. Här ges en öppning fördetta, och jag kommer mot den bakgrunden, herrtalman, inte att föregripa den parlamentariskaberedningens arbete i någon enda detalj.Jag skall nu utarbeta direktiven och bjuda in depolitiska partierna. Min inställning är den att viskall sätta oss ned och resonera på ett klokt ochvuxet sätt, utan att sitta fast i de gamla låsningarna.Anf. 86 ():Herr talman! Jag håller helt och fullt medskolministern om att detta är en mycket viktigfråga. Det är inte bara en partipolitisk fråga utanockså en fråga som landets elever och föräldrartycker är mycket viktig. Det har inte minstföräldraopinionen inom Hem och Skola visat.Nu har skolministerns expertgrupp lagt fram ettförslag. Skolministern har sagt att det är ett braunderlag för vidare beredning. Det är då av mycketstor vikt för oss alla, både politiker och föräldrar,att få veta om skolministern instämmer i att elevensegenskaper skall beaktas vid betygsättningen. Detär ett mycket viktigt ställningstagande och enmycket viktig anvisning för framtiden.Jag vill återigen fråga: Anser skolministern attegenskaper som kreativitet och samarbetsförmågaskall beaktas vid betygsättningen?Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:6 om statsbidrag tillkyrkans barnomsorgAnf. 87 Statsrådet talman! har frågat mig omjag avser att föreslå att statsbidrag skall kunna utgåäven till kyrkans barnomsorg och när ett förslag i såfall kan förväntas.Denna fråga har behandlats avaktionsgruppen för barnomsorg. Aktionsgruppenkonstaterar i sitt betänkande (SOU 1990:80)Förskola för alla barn 1991 -- hur blir det? bl.a. att,även om det inte föreligger några formella hinderför att ge statsbidrag till en kyrklig kommun, är deten principiell fråga huruvida statsbidrag bör utgåtill verksamhet som motsvararprimärkommunernas verksamhet men som intefaller inom ramen för socialtjänstlagensbestämmelser. Aktionsgruppen pekar också påformella hinder och förordar därför ytterligareutredning.Ett sådant ytterligare utredningsarbete pågår inomregeringskansliet.Anf. 88 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret, mensärskilt uttömmande tycker jag inte att det var.Det framgår av artiklar i KyrkansTidning att man i det längsta hade hoppats på attaktionsgruppen skulle föreslå att svenska kyrkansförsamlingar skulle få rätt till statsbidrag på sammasätt som kommunerna för att bedriva förskolor.Besvikelsen blev naturligtvis stor när det inte komnågot sådant förslag. Statsrådet sade dåatt det skulle bli en snabb lösning av frågan. ''Jagskall skyndsamt se till att det blir en lösning avfrågan'', sade statsrådet, i varje fall enligt 'KyrkansTidning nr 36'. Statsrådet säger också att det varmed ett visst beklagande han konstaterade attaktionsgruppen inte hade tagit ställning, menstatsrådet tillägger: ''Jag tycker ändå att vi flyttatfram positionerna, och min vilja är att göra detbästa möjliga för att även svenska kyrkansförsamlingar skall kunna bedriva barnomsorg. ''Jag frågar: Kan vi förvänta oss ett sådant förslaginom rimlig tid? Statsrådet är säkerligen medvetenom att åtskilliga motionärer talat sigvarma i denna fråga. Skall vi uppnå fullbehovstäckning, som ju är det socialdemokratiskamålet för barnomsorgen, borde statsrådet härverkligen räcka ut handen och göra allt som ärmöjligt för att åstadkomma detta statsbidrag.Anf. 89 Statsrådet talman! Jag är väldigt glad över att GullanLindblad ansluter sig till det socialdemokratiskautbyggnadsmålet inom barnomsorgen.Jag har uppfattningen att statskyrkan så långt detär möjligt bör jämställas med frikyrkosamfunden.Enbart om det finns grundlagsmässiga hinder föratt styra pengar från staten och kommunen ser jagsvårigheter att förverkliga denna möjlighet. Jagutgår från att det utredningsarbete som pågårsnabbt kommer att visa om vi kan gå vidare.Min inställning är alltså att vi skall öppna sammamöjligheter för statskyrkan som gäller förfrikyrkosamfunden.Anf. 90 ():Herr talman! Jag tackar för detta förtydligande.Det är förvisso inte så, herr statsråd, att jag anslutermig till den socialdemokratiska målsättningen.