prot · GE0914 · 1990-10-24 00:00:00 — Det, menarvi i , är ett djupt orättvist system somhelt saknar fördelningspolitiskt ansvar.Anf. 20 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attvi från vårt parti inte har varit med om att bygga utden offentliga sektorn för de anställdas skull, utandet har vi gjort därför att vi behöver en praktisk ochrationell demokratisk organisation för dem sombehöver utbildning, vård och omsorg.Som politiker måste vi i första hand företräda demsom har dessa behov, dvs. de som är konsumenter.På de flesta av dessa områden förekommer detprivata kompletteringar, men det har inte ett duggatt göra med anställningsformen för dem somarbetar.Anders Högmarks påstående att jag skullepolemisera med någon annan än honom själv varintressant. Jag diskuterar familjepolitiken och desssamband med jämställdheten. Att det skall löna sigatt arbeta tycker inte bara moderatasamlingspartiet utan också de flesta andra partierhär i . brukar juargumentera för den s.k. valfriheten. Men dettamåste innebära att det inte alls skall löna sig attarbeta. I stället skall man betala för att fåförvärvsarbeta. Såvitt jag förstår gäller det ävencentern i ett av dess förslag. Visserligen är det intelika kostnadskrävande att få arbeta om man ärcenterpartist som om man är moderat, meninriktningen dessa partiers förslag är densamma.Det kan vi socialdemokrater, oavsett om vi sitter iarbetsmarknadsutskott, i kanslihus eller är aktiva ikvinnoförbund, aldrig acceptera.Talmannen anmälde att , AndersG Högmark och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 21 ():Herr talman! Lika lön för likvärdigt arbete måstevara en självklarhet. Många av talarna har häruppehållit sig vid löneskillnadsproblematiken.Principen lika lön för lika arbete har funnits underflera årtionden. Visst har det också skettförbättringar och utjämningar vadgäller kvinnors löner. Speciella låglönesatsningar,den solidariska lönepolitiken och samordnadeförhandlingar har betytt mycket för att höjningar avkvinnors löner kommit till stånd.Det är därför beklagligt, herr talman, att vi, somflera av talarna har påpekat , sedan mitten av1980-talet åter har fått ökade skillnader mellankvinnors och mäns löner. Kön bestämmer lön. Detär för att få en förklaring till det påståendet som vii motion A806 har ställt krav på forskning gällandelöneskillnader och mer djupgående statistik iämnet.Vi i det socialdemokratiska kvinnoförbundet anseratt kunskaper erfordras för att man skall kunna sede djupgående mönstren i fråga om kvinnligt ochmanligt i arbetslivet. Kunskaper behövs för att viskall kunna tolka alla uppgifter om löneskillnadermellan kvinnor och män. Kunskaper behövs ocksåför att orättvisor skall kunna åtgärdas. I allt arbetesom rör jämställdhet mellan kvinnor och män ärsynlighet och synliggörande ett måste.Förhållanden som inte lyfts fram i ljuset, som integranskas och som inte diskuteras blir inte helleråtgärdade. Vi kan inte längre nöja oss med enmängd påståenden om löneskillnaderna.Utskottet påtalar att beslut har fattats gällande enprofessur avseende ekonomisk forskning medinriktning på kvinnors och mäns inkomster ochlöner. Det är ett steg i rätt riktning. Det är ett brabeslut, men vi anser ändå att ytterligare åtgärderbehöver vidtas.Jag väntar, herr talman, på den utlovadejämställdhetspropositionen. Jag undrar mycketöver vad det kommer att stå i den omlönediskriminering och arbetsvärdering.Jämställdhetsministern bör få allt stöd i det härarbetet.Det är min och det socialdemokratiskakvinnoförbundets förhoppning att positiva åtgärderkommer att föreslås så att resultat i en av 1990-talets viktigaste jämställdhetsfrågor kan uppnås,nämligen lika lön för lika arbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )7 § ILOs konventioner nr 168 och 167Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU9 ILOs konventioner nr 168 och 167(prop. 1989/90:64)Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 15 §. )8 § Vissa ändringar i bostadsbidragslagenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU6 Vissa ändringar ibostadsbidragslagen.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades under 15 §. )9 § Vissa fastighetsrättsligalagstiftningsfrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU1 Vissa fastighetsrättsligalagstiftningsfrågor.Anf. 22 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlasnågot av vad man kan kalla för hjärtat i den socialabostadspolitiken. Den sociala bostadspolitiken ärockså något av hjärtat i socialdemokraternasbostadspolitik. Men detta hjärta fungerar ingetvidare. Det har råkat ut för ett ordentligt flimmer,och en infarkt är faktiskt nära förestående.Man kan fråga sig vad socialdemokraterna ärberedda att göra åt saken. Svaret är kort ochkoncist: ingenting. Socialdemokraterna håller fastvid alla gamla regler och bestämmelser, och därförblir också problemen allt större påbostadsmarknaden. Vi har köer, kostnadsökningari byggandet, ett lågt byggande, en låg rörlighet påbostadsmarknaden, det förekommer svarta pengarm.m. Sammantaget har vi fått en bostadsmarknaddär allt färre människor har möjlighet att bo enligtsina egna önskemål.Dessa problem kommer att bestå, och allt talar föratt de också kommer att förvärras om inteinriktningen på den förda politiken ändras.Låt mig nämna några inslag i den bostadspolitiksom har förts och som ger de nuvarandeproblemen. Det är inslag som expropriationslagen,förköpslagen, tillståndslagen,bruksvärdessystemet, hyreslagen, ochlokalhyreslagen. Man har gått över från ettmer marknadsbaserat till ett system som mer liknarbostadsmarknaden. Vidare är det inslag somhyresförhandlingslagen, bostadssaneringslagentillståndslagen, bostadsförsörjningslagen, ochlagen om bostadsanvisningsrätt. Jagskulle kunna fortsätta länge med att räkna uppolika lagar och regler som faktiskt styrbostadsmarknaden. Vad jag räknade upp är baranågra exempel på den flora av lagar ochbestämmelser som finns på detta område.De här regleringarna och styrmedlen är var för sigorsaker till att vi har stora problem påbostadsmarknaden. Sammantaget gör alla dessaregler att effekterna blir ännu mer påtagliga. Mankan i stort sett fråga vem som helst i Sverigeom bostadsmarknaden fungerar, och denövervägande delen av de tillfrågade skulle svaraklart nej på den frågan.En uppdelning av de problem som berörs ibetänkandet i olika huvudområden visar att det blirfem stycken. Ett sådant huvudområde ärkommunernas mycket starka ställning gentemotboende och övriga aktörer på bostadsmarknaden.Ett annat huvudområde är en diskriminering avorganisationer som -- i vart fall inte i den styrandemajoritetens ögon -- inte har rätt politisk färg. Deär alltså inte socialistiska.Vi har vidare en mängd statliga regler somminimerar de boendes möjligheter att själva utövainflytande och bestämma över sitt boende.Vi har dessutom ett regelsystem på hyresområdetsom gör, för att uttrycka mig något lågmält, atthyressättningen blir orättvis.Härutöver finns en direkt uttalad ovilja frånutskottsmajoriteten att pröva nya vägar för attutveckla och få en fungerande bostadsmarknad.Fru talman! Vi moderater vill avskaffa delar av denhär lagstiftningen och förändra andra. Det är enförutsättning för att få en bostadsmarknad i balansoch en förutsättning för att få ett samhälle därmänniskorna kan tillgodose sina egnabostadsönskemål.Som jag tidigare nämnde, har kommunerna enmycket stark ställning på bostadsmarknaden. Vimoderater vill låta de många olika aktörerna,utöver kommunerna, på bostadsmarknaden få meratt säga till om. Därför vill vi bland annat upphävaförköpslagen, tillåta avgifter förbostadsförmedling, upphävabostadsförsörjningslagen och upphäva denkommunala anvisningsrättslagen.Det förekommer också på en mängd områden attvissa organisationer som inte tillhör den s.k.arbetarrörelsen aktivt motarbetas frånsocialdemokraternas sida. Den s.k.hyresgäströrelsen, dvs. , ges stora ekonomiska ochverksamhetsmässiga fördelar, jämfört medalternativa föreningsbildningar. Det har t.o.m. gåttså långt att människor som inte ens är medlemmari den här organisationen får betala stora belopp tillHyresgästföreningens verksamhet. De somförsöker starta egna föreningar för att exempelvisförhandla om hyran med hyresvärden göre sig ickebesvär. Det är mycket svårt, näst intill omöjligt, attförhandla själva.Även på bostadsrättsområdet diskriminerasorganisationer som inte tillhör den s.k.arbetarrörelsen. Organiationen SBC, Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation, harinte samma möjlighet som exempelvis HSB ochRiksbyggen. De två sistnämnda, med förlov sagtrödfärgade, organisationerna behöver exempelvisinte få speciella tillstånd för att köpa fastigheter,vilket däremot SBC måste ha. Det finns andraexempel på liknande diskriminering av just SBC.Men, fru talman, för några veckor sedanbehandlade bostadsutskottet frågan om dendiskriminerande lagstiftning som ger de rödaorganisationerna HSB och rättighetersom det politiskt obundna SBC inte har. Det gällerrätten att vara fastighetsmäklare. I det enskildaärendet beslutade den socialdemokratiskamajoriteten i utskottet att stödja det gamlamoderata kravet om att ta bort just dennabegränsning av många olika begränsningar.Det är glädjande, och här vill jag gesocialdemokraterna en eloge för att de till slut harställt upp på den moderata linjen. Men det här ärbara en liten liten del av de olika diskrimineranderegler som drabbat just SBC, Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation.Eftersom socialdemokraterna ganska visatatt de har ändrat inställning, förutsätter jag att deockså stöder den gemensamma borgerligareservationen nr 30, som gäller likabehandling avbostadsrättsorganisationer i lagstiftningen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 30.Inflytandet för de boende får de boende inte självaansvara för, utan det får endast den s.k. rörelsensegen organisation, . Det gällersåväl allmänt inflytande som en sådan konkret ochnära fråga som inflytandet över reparationer i denegna lägenheten. Att de tvingas betala enmassa pengar till och desskostnader är dubbelt förkastligt.Inte heller på hyresområdet har man någonmöjlighet att påverka bostadskostnaden. Vi har iSverige en reglering av hyran som faktiskt kommerfrån den krislagstiftning som infördes i sambandmed kriget. Den lagstiftningen gäller fortfarande,mer än fyra decennier efter andra världskriget.Detta i kombination med den kommunalabostadsförmedlingens monopolliknande ställninggör att många inte får bo i det område som deönskar.Samtidigt kan det bli på det sättet att hyran blirhögre för bostaden som bostadsförmedlingen haranvisat, trots att den bostaden exempelvis liggermer ocentralt än den bostad som den som söktebostad egentligen ursprungligen önskade.Hyreslagstiftningen har gjort att de boende, omman generaliserar, får betala mer i hyra ju mindrenöjd man är med den tilldelade bostaden.De boendes önskemål får på det viset en heltomvänd ekonomisk effekt. Det är en av orsakernatill att problemen på bostadsmarknaden är så storasom de se facto är i . Trots attsocialdemokraterna borde ha lärt sig av den ickefungerande bostadsmarknaden, har man nyligeninfört ett liknande system på lokalhyressidan.Fru talman! Vi moderater har föreslagit mångaförändringar på just det fastighetsrättsliga området,som betänkandet behandlar. Om de förslagenbifölls av en riksdagsmajoritet, skulle faktiskthuvudproblemen på bostadsmarknaden bli ettminne blott.Vi har också fört fram förslag till ytterligareutveckling av bostadsområdet. Ett av förslagen ärförslaget om ett hyrköpssystem, som skulle ge deboende ytterligare valfrihet. Med vårt förslag skullede boende kunna välja att inledningsvis bo medhyresrätt men därefter ha möjlighet att själva, omde så önskar, ta över ägandet av fastigheten.Fru talman! Jag har visat på att harfört fram krav som innebär att många av dagensproblem på bostadsmarknaden skulle lösas. Dessvärre tvingas jag konstatera att socialdemokraternastår helt tomhänta inför alla de problem som finns.Jag skulle vilja ställa två frågor tillsocialdemokraternas representant. Den förstafrågan är: Har ni över huvud taget några förslag tillatt lösa de stora problem som vi har påbostadsmarknaden? I så fall vill jag gärna höra deförslagen.Den andra frågan kanske är onödig, därför att jagförutsätter att socialdemokraterna nu stöder dengemensamma borgerliga reservationen nr 30 närdet gäller att avskaffa diskrimineringen av SBC. Iett ärende som vi har behandlat i utskottet efter detatt det här betänkandet justerades har jusocialdemokraterna, som jag nämnde, gått med påatt ge SBC samma möjligheter som HSB ochRiksbyggen när det gäller en så liten men viktig delsom fastighetsmäklerilagen. Jag förutsätter att jaghar rätt, om jag ser framför mig en omröstning häri kammaren där socialdemokraterna stöder justreservation 30.Fru talman! Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna nr 1, 8, 18, 28 samt 30.Sedan vill jag också nämna att vi har prövat en nyteknik vid behandlingen av det här ärendet. Ivanliga fall har vi moderater väldigt mångamotivreservationer sida upp och sida ner. I det härbetänkandet har vi prövat en ny variant. Vi har i ettsärskilt yttrande talat om på vilka områden som vihar andra uppfattningar än utskottsmajoriteten ochandra grunder för det ställningstagande somutskottsmajoriteten har gjort.Anf. 23 ():Fru talman! hölls ett seminariuminom FNs ramar i -- istadens historia. Seminariet behandladefördelningsaspekter på skatte- och bostadspolitikenmellan olika befolkningsgrupper. 23 länder varrepresenterade, huvudsakligen europeiska.Många länder, särskilt från , kastar enligtett tidningsreferat lätt avundsamma blickar motSverige och dess höga bostadsstandard. Men ''nu pådenna konferens skall inte bara fördelarna utannackdelarna av bostadspolitiken redovisas''.Varje land skulle lämna en rapport överförhållandena i det egna landet. Rapporterna varhemligstämplade utom för alla den inre gruppen.Anledningen till sekretessen var att rapporternasaknar politisk officiell stämpel, något som leder tillfriare dokument. Det skulle vara mycketspännande att veta vad regeringen lade fram i dettadokument. Att regeringen ser de höga bygg- ochboendekostnaderna som en nackdel, det vet vi.Men anser man i övrigt allting bra? Det kanskeLennart kan ge oss en belysning av.Man kan också ställa sig frågan: Vad skullefolkpartiet ta fram för nackdelar i svenskbostadspolitik? Fördelarna känner vi till -- att vi iallmänhet bor mycket bra i . Det finns dockområden särskilt i de större städerna, därbostadsförhållandena behöver förbättras. Vid förraveckans besök i fick vi i bostadsutskottetmånga exempel på detta.Fru talman! kunde bland nackdelarnata fram en bostadsmarknad som inte fungerar förungdomar, framför allt inte i storstäderna, för litenrörlighet inom bostadsbeståndet, ett alltförutvecklat regelsystem och ett för litethyresgästinflytande. För några månader sedanhade vi dock som första punkt haft de alltför högaoch växande bostadssubventionerna. brytsdenna utveckling genom skattereformen.Stora förändringar föreslås också i det förslag tillbostadsfinansiering som regeringen nyligenpresenterade. Men detta skall vi inte debattera utan hålla oss till vad som kallasfastighetsrättsliga frågor, som mycket handlar omvalfrihet, likställdhet och trivsel i boendet.De första avtalen om boinflytande skrevs 1979under tid som bostadsminister.Men mycket har tyvärr stannat på pappret, ochtilltron till den svenska boendedemokratin är dåligbland svenska hyresgäster. Det visar t.ex. denaktuella storstadsutredningen. Endast tre av tiohyresgäster i allmännyttan tycker att de kanpåverka sitt boende. Motsvarande siffra bland demsom har bostadsrätt är åtta av tio.Det är svårt att säga varför boendedemokratin intefungerar som tänkt. Jag tror att både de privatafastighetsägarna, allmännyttan ochhyresgästorganisationerna behöver ta nya tag.I somras ''pryade'' jag på ett byggnadsföretag ochhade då tillfälle att vara med på ett byggmöte. Detvar drygt 100 lägenheter som skulle byggas på ettnyexploaterat område. Det var ett av de förstabyggmötena med representanter för allaunderentreprenörer närvarande. Jag blev mycketimponerad över den stora fackkunskap som lysteigenom överallt och också över de snabba beslutoch konkreta lösningar som växte fram undersammanträdet. Där upplevde man ingetbyggkrångel.Jag frågade om man avsåg att ge de blivandehyresgästerna någon del i utformningen avlägenheterna, färgsättningen och utrustningen.Nej, blev svaret -- de får ta lägenheterna som vibestämt dem, annars blir det mycket dyrare!Vid en stark efterfrågan kan sådant sägas, ochtyvärr accepteras det också. Men det ärskrämmande att människor inte får bestämma meröver sin bostad. Det är inte förvånande om manhellre väljer den egna villan eller bostadsrätt meddess större inflytande.Jag tycker också att detta öppnar förfrågeställningen om det inte är dags att ta framlägenheter med mindre inredning och störremöjligheter för hyresgästerna att successivt ökastandarden i sin lägenhet på samma sätt som manofta gör i ett eget småhus.Hyresgästen har dock möjlighet att bl.a.måla och tapetsera sin lägenhet. Efter samråd medvärden kan ytterligare förändringar göras. Dennautveckling bör fortsätta liksom hyresgästernasinflytande över fastighetsunderhållet totalt.Som framkom vid gårdagens hearing om det nyaförslaget till bostadsfinansiering befaras dock atthyresgäststyrt fastighetsunderhåll helt skjutits isank genom att det föreslås att avsättning tilllägenhetsunderhåll skall ersättas med lån. Dettaanses rättvist i förhållande till egnahem ochbostadsrätter, som kan få ränteavdrag för lån tillunderhåll. Här utjämnar man visserligen enojämlikhet, men från flera håll varnas för att dettakan bli en lånefälla, som höjer hyrornadrastiskt. Risken är väl också stor att eftersom detär fastighetsägaren som skall låna, så fårhyresgästerna mycket litet att säga till om iunderhållsfrågor. Med de fonder som byggs upp både i hyresrätter och i bostadsrätter kanhyresgästerna kräva mer inflytande.Jag är också förvånad att de stora fastighetsbolageninte mer knyter konsumentgrupper till sig och haren fortlöpande dialog. Bomässorna ger kanske endel, men de besöks ju mer av fackfolk än avblivande bostadskonsumenter.Bostadsutskottets betänkande nr 1 tar också uppfrågan om likabehandling avbostadsrättsorganisationer i lagstiftningen -- enstående fråga , som fått sammanegativa behandling från den socialistiska sidan.Äntligen har dock, som nämnde,något börjat hända. Socialdemokraterna harnyligen accepterat att i fastighetsmäklarlagen skallSBC, Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, jämställas med HSB ochRiksbyggen. Det är bara att beklaga att det är drygten månad sedan det betänkande som vi nubehandlar justerades och att dessa nya strömningardå inte hade hunnit slå rot hos majoriteten. Om såhade varit fallet, kunde frågan ha fått ett annatbemötande även i detta betänkande. Jag är kanskeinte lika optimistisk som , som troddeatt voteringen skulle utfalla till reservationensfördel, men man kan ju alltid hoppas. Jag hoppas ialla fall att detta är sista gången som vi behöver haen reservation i denna fråga.Fru talman! De flesta av de reservationer somfolkpartiet står bakom fanns även med när vi hadede fastighetsrättsliga frågorna uppe vidden här tiden. Särskilt mycket nytt har inte kommittill, och jag finner det inte nödvändigt att upprepaalla argument, t.ex. vad gäller förköpslagen,bruksvärdessystemet, inflytandet vidbostadssanering osv. I stället vill jag, som minkollega gjorde vid en frågedebatt medbostadsministern , betona att det ärmindre av regleringar och förbud som behövs ibostadspolitiken och mer av boinflytande ochstimulans av rörlighet.Jag stöder alla reservationer som stårbakom men inskränker mig till att yrka bifall tillreservationerna nr 21, 30 och 36.Anf. 24 ():Fru talman! betänkande nr 1handlar om fastighetsrättsliga frågor. Betänkandetbehandlade en rad motioner som väcktes under denallmänna motionstiden . Totalt behandlas 25motioner med ca 70 yrkanden. I betänkandet finns38 reservationer. är med på 14 av dessa.Jag tänker inte i det här anförandet beröra samtligacenterreservationer, utan jag väljer i stället attnågot mer ingående ta upp en del avreservationerna.Jag vill börja med reservation nr 27, som behandlarfrågan om kooperativ hyresrätt. Sedan januari 1987pågår en försöksverksamhet med kooperativhyresrätt. Verksamheten bedrivs med stöd av lagenom försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt.Lagen gäller till utgången av 1991.Kooperativ hyresrätt innebär att det med andelsrätti en ekonomisk förening följer en rätt att hyrabostadslägenhet. Den ekonomiska föreningenupplåter alltså bostadslägenheter med hyresrätt tillsina medlemmar. Den ekonomiska föreningen kanantingen äga fastigheten eller hyra lägenheterna --i det senare fallet brukar det kallas boföreningar.Lägenheterna vidareupplåts alltså till de boende.Det är i första hand och sombedriver verksamhet med kooperativa hyresrätter.I finns sedan lång tid tillbakaStockholms kooperativa bostadsförening, SKB.Denna bildades , och antaletmedlemmar är ca 44 000. SKBs verksamhetomfattas inte av den försöksverksamhet sombedrivs av och . SKBsverksamhet bedrivs i stället med stöd avövergångsbestämmelser till bostadsrättslagen.Vi i kräver en permanentning avverksamheten med kooperativa hyresrätter. Denkooperativa hyresrätten har enligt vår uppfattninggett så goda erfarenheter att den bör permanentas.Vi vill att regeringen snabbt lägger fram ett förslagsom gör kooperativ hyresrätt till ett likvärdigtalternativ.Tyvärr visar regeringen en stor senfärdighet i denhär frågan. Tiden rinner i väg. Först harregeringen tillsatt en utredning med uppgift attutvärdera försöksverksamheten. Jag vill i dettasammanhang ställa en frågan tillsocialdemokraterna: är socialdemokraternainte beredda att permanenta den kooperativahyresrätten?Reservation nr 30 tar upp fråga om likabehandlingi lagstiftningen av bostadsorganisationer. Avdebatten har redan framgått att det är moderaternaoch som tillsammans med stårbakom den reservationen.Det finns tre storabostadsrättsorganisationer, HSB, ochSveriges bostadsföreningars centralorganisation,SBC, på den svenska bostadsmarknaden. Dessaorganisationer behandlas olika i lagstiftningen. JanSandberg har delvis varit inne på det, men jag villkomplettera vad han sade. Vi är i dessa tre partieröverens om att SBC diskrimineras i förhållande tillde båda andra organisationerna. Ibostadsrättslagen, i tillståndslagen och ifastighetsmäklarlagen diskrimineras SBC. Det ärorättfärdigt.SBC har en omfattande verksamhet och hardessutom en särskilt förening -- SBCBo -- som har till syfte att för sina medlemmarbygga bostäder, som upplåts med bostadsrätt.Antalet bosparande medlemmar i uppgårtill ca 19 000.Tillståndslagen och bostadsrättslagen faller underbostadsutskottet, medan fastighetsmäklarlagenhanteras av lagutskottet. När det gällerfastighetsmäklarlagen har bostadsutskottet yttratsig till lagutskottet. Då hände det märkliga att ettenigt bostadsutskott framförde den åsikten attlagutskottet bör föreslå att ändrafastighetsmäklarlagen så, att SBC eller föreninginom SBC jämställs med HSB och Riksbyggen.Däremot vägrar socialdemokraterna fortfarandeatt jämställa SBC med och ibostadsrättslagen och i tillståndslagen. Min frågatill socialdemokraternas talesman : När tänker socialdemokraterna likabehandlaSBC, HSB och ? Varför vill intesocialdemokraterna ge SBC och dess medlemmaroch ca 19 000 bosparare samma rättigheter som demänniskor som engagerat sig i HSB ochRiksbyggen? Jag hoppas att tillfället att besvara mina frågor.Jag vill ta upp ytterligare ett område i mittanförande, nämligen de kommunalabostadsförmedlingarna. Enligtbostadsförsörjningslagen kan regeringen åläggakommun att anordna bostadsförmedlingen. I vårasframhöll företrädare för i ettpressmeddelande: ''Det är dags att inrättaförmedlingar i de kommuner som inte har .''