prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Det kommer att innebära att fler bilar,mer avgaser och fler sjuka är det pris vi får betalaför att få en allt snabbare tillväxt i samhället. Dåkan vi alla genom utökade transporter skaffa ossfler prylar och mer sopor, som det sedan krävs flertransporter för att bli av med, ibland t.o.m. tillandra länder som t.ex. kvicksilverhaltigt avfall tillSpanien.Vinsten med att tillhöra EG är en vinst för de storakapitalägarna i , för de multinationellajättarna och för storföretagen. Förlusten kommeratt drabba de svaga i samhället och försämra derasställning, dvs. de som har svårt attkomma ut på arbetsmarknaden, t.ex. dehandikappade.Därför skall inte gå med i EG. Därför skallSverige verka för ett enat , som gäller helaEuropa, inte bara den utvalda rika delen av vårväldsdel. Därför skall sluta medverka tillutsugning av , sluta att medverka till attdumpa vårt avfall i andra länder och sluta attmedverka till att tära på de av jordens resurser sominte kan ersättas.Sverige skulle kunna vara ett föregångsland. Dethar vi råd med.Vill socialdemokraterna medverka till att densociala dimensionen blir med god insyn och utanhemlighetsmakeri diskuterad här i ?Anf. 107 ()Herr talman! Vad kommer ett EG-medlemskap attinnebära för som har kronisk ryggvärk ochgår på omskolning? Den frågan ställdes itidningen med utgångspunkt i enforskarrapport om kvinnor och EG. Den fråganskulle jag också vilja ställa till dem som här ikammaren förespråkar en snabb EG-anslutning.Det finns mycket skrivet om den europeiskagemenskapen. Men precis som tidigare saknas det ett kvinnorperspektivi debatten.Vad innebär gemenskapen för kvinnor i ?Ja, bland de 18 miljoner arbetslösa är majoritetenkvinnor och ungdomar.Vad kommer den ökade rörligheten, som oftabeskrivs som den stora EG-vinsten, att innebära förkvinnorna? Ja, förmodligen att männen tvingasflytta dit där jobben finns och att kvinnorna följermed eller blir kvar hemma. Vi känner igensituationen från 1950- och 1960-talens Sverige.Fritt flytande kapital. Är det något som berörkvinnor? Knappast, eftersom kvinnor sällan harkapital.Vad betyder EGs lockande och förföriska toner omsänkta skatter för kvinnorna i ? Naturligtvishot mot den offentliga service som byggs upp avskatterna -- barnomsorg, utbildning och vård.Claude Cheysson, som har suttit i , ser EGs inre marknad som enkatastrof för socialt svaga, de som inte gynnas avden ekonomiska tillväxten. Hon säger att dettroliga är att fattigdomens feminisering kommer attöka. Det betyder att bland de fattiga kommer enallt större andel att utgöras av kvinnor -- samtidigtsom hela gruppen fattiga blir större. lever 44miljoner människor, av EGs befolkning,under EGs fattigdomsgräns, och över hälften avdem, 22 miljoner, är äldre kvinnor och ensammamödrar.Man måste fråga sig om kvinnor och män harsamma möjligheter att utnyttja medlemskapetsfördelar. Man måste fråga sig hur det går för svagagrupper som arbetslösa, hemarbetande, gamla ochsjuka i gemenskapens Europa.De här frågorna har ett antal norska forskare ställt,och de pekar framför allt på att merparten av detarbete som kvinnorna i EG utför ryms inombegreppet atypiskt arbete. Det som utmärker denhär sortens arbete är att de saknaranställningsskydd och rättigheter i samband medgraviditet, förlossning eller sjukdom. De härarbetena bygger på arbetskontrakt som ärbegränsade till tid -- en form av projektanställning.I de här jobben är kvinnorna naturligtvisefterfrågade som arbetskraft för det är ensynnerligen billig lösning för arbetsgivaren.Men allra svårast är det för de kvinnor som tarlegoarbete i hemmet. Det är kvinnor med småbarn,och det är invandrarkvinnor. I faller denhär formen av arbeten under begreppet friföretagsamhet och befriar arbetsgivaren från bådesocialt och ekonomiskt ansvar.I har de som arbetar mindre än 12 timmari veckan inget anställningsskydd. Det kan ta upp innan deltidsanställda uppnåranställningsskydd. System som ''hire and fire'' ochleasinganställningar förekommer ganska ymnigt.Men det är ju allmänt känt att Storbritannienssociala skyddsnät inte är särskilt omfattande. Hurär då förhållandena i -- och jag refererartill det som varit i ?Förvärvsfrekvensen ligger på ca 50 %.Det betyder alltså att varannan kvinna har ettarbete. Det är en låg siffra och det beror på bristeri familjepolitik och jämställdhet men också på den''Beschäftigungsförderungsgesetz'', som den kallasför, en lag som är ett hån mot ungdomar ochkvinnor. Det är en lag som är avsedd att skaffa framnya arbeten. Men det är arbeten som innebär attarbetsgivaren har en generell rätt att träffa avtal omarbeten som bara gäller 18 månader och utan någotsom helst socialt skydd. Man kan sedan avskedasutan saklig grund. Det är klart att regering ocharbetsgivare menar att den här lagen skapar nyajobb, men om man synar detta närmare, finner manatt det är heltidsarbeten som har blivitdeltidsarbeten. Det är många normala arbetsavtalsom har blivit socialt oskyddad flexibilitet. Dåfrågar man sig hur kvinnor kan ställa upp på dethär. Men om man har en arbetslöshet som liggermellan 8 och finns det inte många alternativ.Ja, vad kan ett närmande mellan EFTA-ländernaoch EG få för konsekvenser för kvinnorna? Måletoch ambitionen måste självfallet vara att förbättraarbetsmarknads-, social- och familjepolitiken --inte att avreglera à la . Och målet måstevara att EFTA-länderna inte accepterarkompromisser i dessa avseenden.I detta sammanhang vill jag gärna framhålla attEG-byråkratin har arbetat hårt medjämställdhetsfrågorna. Man har antagit enjämställdhetslag som går längre än den svenska.Men verkligheten ser annorlunda ut än i de pappersom producerats i . Jag efterlyser störretrovärdighet när det gäller efterlevandet av lagen.Min tid är ute och jag vill bara avsluta med attpoängtera vad som har sagts av flera talare här,nämligen att information och kunskap är viktig förkvinnor och att kvinnor verkligen måste sätta sig ini EG-debatten och EG-frågorna. Det berör oss allavare sig det blir medlemskap eller icke.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag tyckte att höllett mycket bra anförande. Jag konstaterar att vi harett stort mått av samsyn när det gäller kvinnornaoch EG. Ur kvinnoperspektivet finns det månganegativa effekter som vi kan se framför oss. Jaghåller med om att vi verkligen behöver få framdessa synpunkter och föra en diskussion. Då är det,som jag framförde i mitt anförande, förvånande attde socialdemokratiska kvinnorna var så tysta påkongressen. Fanns det ingenting som man kundelyfta fram där? Vad vi behöver är ju en motdebattmot förhärligandet av EG ur alla aspekter.Jag hade tre teorier om varför det var så tyst på densocialdemokratiska kongressen. Det var ointresse,att LO bestämmer eller att alla socialdemokratiskakvinnor vet allt om EG. Av har jag förstått att det är inte ointresse ochmåhända är det inte heller så att allasocialdemokratiska kvinnor vet allt om EG. Dååterstår den tredje teorin att det är LO sombestämmer och min fråga till ärdå: Är det på det sättet att LO också i den härfrågan skall bestämma över de socialdemokratiskakvinnorna?Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag tycker att hadeett bra engagemang, men hon glömmer det som ärså viktigt nämligen tillväxten. Vi måste kunnabetala dessa socialförsäkringssystem för att de skallbli bra för . Vi kan inte betala det medarbetslöshet. Vi måste betala det med inkomstersom kommer ur arbete och med skatter. De skatter,och försäkringssystem också för all del, somKristina är så mån om förutsätter att vi fårinkomster och tillväxt. Då vill jag svara med enmotfråga: Vilka har drabbats närsocialdemokraterna inte har haft råd att uppfyllasina löften, mål och målsättningar när det gällerföräldraförsäkring, daghem och sextimmarsdag?Vilka är det som har drabbats av detta? Är det iförsta hand män eller kvinnor?Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag lyssnade med mycket stortintresse på inlägg. Som jag sadeskulle jag lyssna mycket noga för att höra hur niskulle få ihop det. Och när jag lyssnade så tänktejag: Just det, precis så här är det. Det vet ju jagockså. Så där eländigt är det faktiskt. Kvinnansställning i är betydligt svagare än iSverige och i de nordiska länderna på allaupptänkliga områden, precis som KristinaSvensson räknade upp.Så satt jag här i bänken och funderade på hur honskulle få till det på slutet för att försvara denregeringens politik som går ut på en såkraftig harmonisering till EG och EGs skatteregler,en regeringspolitik som dessutom utlovar ettmöjligt medlemskap . Haken iregeringens undran över medlemskap ellerinte ligger ju inte på det skattepolitiska planet, detkvinnopolitiska eller det socialpolitiska planet,utan det handlar om neutralitetspolitiken ochsäkerhetspolitiken.Inte ett ord om vad skattepolitiken kommer attinnebära för kvinnorna. Inte ett ord om alla defrågor som här tog upp och denkritik som jag, precis som , förmodarfinns inom den socialdemokratiskakvinnoorganisationen. Eller är kanske KristinaSvensson helt ensam i den här uppfattningen? Jaghoppas att det inte är så.Vi kanske helt enkelt skall göra en gemensamkvinnofront i EG-frågan och gå ut och krävaordentlig saklig information. Vi kanske skall ställaansvariga ministrar till svars och fråga varifrån viskall ta de pengar som går till finansiering avvår generella välfärdspolitik och vår familjepolitik,det som vi kvinnor behöver som stöd för att kunnaleva ett bra liv. Var har ni tänkt att ta dessa pengar?Jag ställer den frågan igen, eftersom jag antar attKristina sitter här som representant förregeringspartiet. Om det inte är så eller om det ärså att hon inte är överens med partiet så säg det.Till skulle jag vilja säga: Javisst, skatter vad skall vi göra när vi inte får in dessaskattepengar? Vad skall vi göra om vi skall görasom vill, gå med, finansieraskattepolitiken och sänka skattetrycket? Det ärklart att vi inte har några pengar då. Jag antar attdet är någon form av privata lösningar somCharlotte tänker sig, checkar ellervad det nu kan vara för någonting eller så är det denhusmoriserande välfärden som man talar om i EG,hem till spisen, ha en man som tjänar så mycketpengar så att han kan försörja en eller ha enmamma som är hemma. Det är ju det som ärjämlikhetens EG. Ojämlikhet brukar vi kalla detför.Anf. 111 () replik:Herr talman! Det är så mycket som inte ingår iharmoniseringen med EG, speciellt inom densociala dimensionen. Jag frågar igen -- jag tror attKristina vill svara, men jag vet inte omhon kan svara -- om socialdemokraterna villmedverka till att den sociala dimensionen blir medgod insyn och utan hemlighetsmakeri diskuteradhär i riksdagen.Det kommer att talas mycket om den socialadimensionen i EG-debatten framöver. Det spår dendanska medlemmen i EG-parlamentet i sin bok . Än så länge har vi inte hört såmycket om den sociala dimensionen i . Denvästeuropeiska fackföreningsrörelsen och desocialdemokratiska partierna i EG har dock hotatatt blockera alla kommande direktiv till den inremarknaden om EG inte får en social dimension.EG-kommissionen stöder också ett förslag tilldokument som skall tillförsäkra löntagarnalikartade rättigheter i alla . Alla länderutom har varit villiga att accepteradetta. och hennes regering önskarinte skriva under. Det skulle ge de brittiskalöntagarna större rättigheter än de har förnärvarande, och det anser tydligeninte att de skall ha.Att den brittiska regeringen har den inställningenkan man gott förstå, när man ser hur stor del avbruttonationalprodukten de olika EG-ländernalägger ned på de offentliga utgifterna. Det gjordede i alla fall 1988. De totala offentliga utgifternabestår av ett lands transfereringar, bidragen, ochden offentliga konsumtionen. Storbritannienanvände av BNP, ochSverige . Jag tycker att dessa siffror sägermycket om den sociala dimensionen.Anf. 112 () replik:Herr talman! Först vill jag svara på AnitaStenbergs fråga. Det är inte så svårt att svara påden. Det är väl självklart att vi hävdar den socialadimensionen i de förhandlingar som just nu pågårkring EES-avtalet.Jag tycker att ni skall sluta att tala omhemlighetsmakeri, eftersom det inte förekommernågot sådant i dessa frågor. Poängen i mittanförande var att vi från svensk sida inte kankompromissa när det gäller socialpolitik ochfamiljepolitik. Jag är inte den första som sägerdetta. Det har sagts i denna kammare av bl.a. AnitaGradin.Nej, , jag glömmer intetillväxten. Hur skulle jag kunna glömma den? Denär basen för vår välfärd. Det är med hjälp av den vibygger vår välfärd. För mig och desocialdemokratiska kvinnorna utgörs välfärden avdet som vi bygger upp tillsammans med våraskatter, den generella välfärdspolitiken, vårutbildning, hälsovård, barnomsorg osv.Självfallet måste vi ha ett så nära förhållande sommöjligt till . Vi kan inte leva isolerade häruppe. Så många har sagt det tidigare, att jagegentligen inte behöver påpeka det. Vi närmar ossEuropa för att nå en tillväxt som vi är i starkt behovav. Därigenom kan vi få förutsättningar för vårfortsatta välfärd. Jag tycker att jag har en realistisksyn på detta.Gudrun frågade varför kvinnornasställning är svagare i . Det är lätt att svaraäven på den frågan. Kvinnans ställning är svag iEuropa på grund av att man har en svagaresociallagstiftning och familjelagstiftning. Det ärfaktiskt på dessa två områden som vi kvinnor här iSverige har fått förutsättningar att kombineraförvärvsarbete med familjeliv och ettsamhällsengagemang. Det menar jag är de tvåviktigaste orsakerna till att vi i har så högförvärvsfrekvens för kvinnor.Anf. 113 () replik:Herr talman! tog i sitt förrainlägg upp frågan om EGs jämställdhetslag. Denskiljer sig på två punkter från den svenska, men detsker nu en överarbetning av den svenska. Jaghoppas man från regeringens sida ändrar dessabåda punkter så att lagarna blir lika. I övrigt är detsamma bestämmelser.Det är trots allt verkligheten, som KristinaSvensson sade, som gäller. Det håller jag med om.När det gäller möjligheterna att förändra samhälletoch kvinnans situation utifrån lagstiftning tror jagatt verkligheten ser något bättre ut i än iEG-länderna.Sedan är det fråga om hur vi skall kunna finanseriadet sociala trygghetssystem som vi är överens om.Vi vet att vi kommer att få ett inkomstbortfall i ochmed en EG-anslutning. Statliga pengar försvinner.Som jag nämnde i mitt inledningsangöraden har 40miljarder försvunnit i på detta sätt.Frågan är hur vi skall kunna få in pengar. Är det desvaga eller de starka som skall betala?Slutligen har jag, liksom tydligen ävenvänsterpartiet, motionerat om en arbetsgrupp. Vihar drivit den här frågan ganska länge fråncenterkvinnornas sida. Det vore bra om KristinaSvensson kom med någon synpunkt på om det ärlämpligt att bilda en sådan arbetsgrupp där viverkligen skulle kunna studera vad enharmonisering eller anslutning till EG skulle betydaför de svenska kvinnorna. Jag tror att mångaefterlyser detta . Okunnigheten om vad detkommer att innebära är stor.Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag är medveten om KristinaSvenssons, socialdemokraternas och framför allt desocialdemokratiska kvinnornas ambition attmålsättningen måste vara att vi inte skall få någonförsämring. Jag förstår det. Realiteten är dock attdet medför försämringar. Realiteten är att vi fårminskade skatteintäkter på 30--40 miljarderkronor. Realiteten är att vi måste finansiera dengenerella välfärdspolitiken, den familjepolitik ochden socialpolitik som vi har , som är ett stödför oss kvinnor, på något annat sätt. Jag ställer migfrågan hur detta skall gå till.Den frågan är relevant att ställa motbakgrund av den harmonisering som hargjort till EG, bl.a. vad gäller skattepolitiken. Vi vetatt även om vi inte beslutar om medlemskap såkommer vi inte att kunna ha en högre momssats änvad har när gränsen går vid Danmarkoch samtidigt har fri rörlighet av varor och tjänstersom vi kommer att skaffa oss i och med ett om det går så som regeringspartiet och andrapartier vill. Som en följd av verkningarna avmarknadskrafterna kommer vi att tvingasharmonisera våra punktskatter. Häri liggerminskningen på 40 miljarder.Det måste vara relevant att fråga vad vi skall göraåt detta, eftersom vi frånhänder oss möjligheten attfinansiera via skattepolitiken på det sätt som vigjort . Vid ett medlemskap frånhänder vi ossden möjligheten totalt. med denharmonisering som vi är inne i och som kanskekommer att fullbordas med befinner vioss i den situationen. Vad har man för beredskap iregeringskansliet eller inom det regerande partietför att möta detta faktum?Jag skulle önska, liksom , attkvinnorna i de olika partierna skulle kunna göragemensam sak -- i alla fall vi som har en, vad jagskulle vilja kalla, realistisk syn på hurförhållandena är inom EG för kvinnorna och vadkonsekvenserna kan bli. Jag skulle vilja föreslå attvi inte bara gör det här i kammaren när de aktuellamotionerna kommer upp, utan att vi också gör detutanför det här huset. Det är än viktigare att vikvinnor går ut i en informations- ochupplysningskampanj om EGs konsekvenser för osskvinnor. Det börjar så smått komma . En delfackföreningar som har många kvinnor i denoffentliga sektorn tar upp det. Men det är en frågasom har lyst med sin frånvaro i debatten mycketmycket . Jag tycker att det vore utmärkt omt.ex. vi kvinnor här i som representerarolika politiska partier går ut och för ut den typ avsaklig information som vi har gett uttryck för i dag.Under detta anförande övertog andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 115 () replik:Herr talman! Jo, , detförekommer ett hemlighetsmakeri. Det gäller bl.a.EES och probleminventeringen från den 8 maj1990. Detta material är hemligstämplat. Detta harPer talat om här iriksdagen, senast . Många frågor i dettasammanhang gäller just den sociala dimensionen,t.ex. socialförsäkringar, leksaker, m.m. kvinnor, t.ex. deras pensioner, och vi vet attdet kommer att bli försämringar. Men vi vet interiktigt, eftersom man inte får tala om det.Jag tog upp detta vid socialutskottets EG-utfrågning i går, men jag fick inga ordentliga svardär heller. Vad kan man kalla detta annat änhemlighetsmakeri?Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att KristinaSvensson inte hade något svar på min fråga,nämligen vem som drabbas värst avsocialdemokraternas svikna politiska löften. Svaretär att kvinnor i vårt land drabbas avSveriges dåliga ekonomi. Det är viktigt att inse attekonomisk politik och socialförsäkringspolitikhänger ihop. Det är sorgligt att konstatera attsocialdemokraterna inte har insett det . Det ärdärför som vi nu kan åse dessa socialdemokratiskamisslyckanden och den för så sorgligaekonomiska utvecklingen.Anf. 117 () replik:Herr talman! Det gläder mig att CharlotteCederschiöld ställer sig bakom en förlängning avföräldraförsäkringen och en fullt utbyggdbarnomsorg. Jag hoppas att vi kan återkomma tilldet.Gunilla tog upp frågan om att verklighetennär det gäller jämställdheten ser bättre ut i Sverigeän i övriga . Det är alldeles uppenbart attdet är på det sättet. Vad jag påpekade var att denjämställdhetslag som finns inom EG går längre änvår egen. Jag sade även att det är ett papperproducerat i som tyvärr ännu inte efterlevsav . Men vi bör ställa förhoppningarinför framtiden.Gunilla och frågade hur depengar som försvinner kompenseras. Självapoängen med allt detta är faktiskt att vi skall få enökad tillväxt. Det betyder en ökad BNP och enförbättrad ekonomi. Naturligtvis skall det ävenfortsättningsvis satsas på en stark och gemensamsektor, dvs. utbildning, vård och omsorg.Det finns en sak som vi har gemensamt i dennadebatt, vilket jag tycker är roligt, nämligen att vialla har påtalat att det har saknats och saknas ettkvinnoperspektiv när vi diskuterar Europafrågan.Det är verkligen hög tid att anlägga ett sådant. Jaghar försökt att få fram material till denna debatt.Jag gick då till , och via derasdatabaser letade man. Man fick fram fem artiklarom kvinnor och EG. Jag måste i ärlighetens namnsäga att det var tunna artiklar. Det saknas alltsåinformation och debatt i denna fråga.Jag vill gärna tala om att ett mycket intressantseminarium som heter Kvinna i kommer attäga rum i . Det är AnitaGradin och som inbjuder till ettseminarium om den västeuropeiska integrationen.Det finns mycket som är på gång. De fackligaorganisationerna tar äntligen upp frågan. Och vigör det även från de politiska kvinnoförbunden. Jagtycker att det är mycket viktigt att vi tillsammansser till att denna fråga genomlyses från alla sidoroch ur alla vinklar.Näringslivsfrågor m.m.Anf. 118 ():Herr talman! Arbetet inom EG med att till 1992skapa en inre marknad syftar till full rörelsefrihetöver gränserna för varor, tjänster, kapital ochpersoner. På varuhandelns område innebär detta iprincip inget nytt -- även har ju här ettfrihandelsavtal. Vad tjänsterna beträffar uppstårkanske vissa öppningar, inte minst på denfinansiella sidan, men i många fall blir marknadenändå lokalt avgränsad.Mer spännande ter sig då perspektiven för kapitaloch personer. Utvecklingen mot fria kapitalrörelserär i sig inte knuten till EG. Inom arbetarman för att undanröja hinder på dettaområde. Stora företag kan dessutom kringgåsådana hinder med hjälp av handelskrediter m.m.När andra europeiska länder genomfördeframgångsrika avregleringar , vardet naturligt för att följa efter alldelesoavsett vårt förhållande till EG.Av de fyra företeelser som den fria marknaden skallomfatta är kapitalet mest lättrörligt över gränserna.Det har fått erfara, när delsdirektinvesteringar i företag utomlands har skjutit ihöjden, dels portföljinvesteringar i aktier och fastegendom har vuxit till oanade proportioner. Ävenom det delvis kan röra sig om en temporärstockanpassning, är säkert huvudorsaken attkapitalet söker sig till gynnsammare villkor i andraländer. Den tolkningen får stöd av att inflödet avfrämmande kapital till inte alls har sammaomfattning.Grundläggande för lokaliseringen av sparande ochföretagande är den skattemässiga behandlingen.Ett belysande exempel är aktieomsen ochvalpskatten, som snabbt drev i väg en stor del avhandeln med svenska värdepapper till utländskabörser.Tidigare var tanken inom EG att man genompolitiska beslut skulle harmonisera skatteuttaget pååtminstone de områden där rörligheten övergränserna är stor. Det förekom avancerade planerpå en definitiv källskatt på kapitalinkomster. Mendetta förslag har fått skrinläggas för gott. På sammasätt går det förmodligen med idén om vissa ramarför uttag av mervärdeskatt. I stället förefaller denbrittiska ståndpunkten få råda, enligt vilken ettland skall ha frihet att debitera lägre moms ochdärmed kanske kunna dra till sig mer affärer.På detta sätt kan harmoniseringen komma attdrivas fram av marknadskrafterna. Det blir enanpassning nedåt. Uppläggningen av denskatteomläggning som socialdemokraterna ochfolkpartiet nu står bakom framstår då som sällsyntolycklig. Höjda skatter på sparande ochföretagande med uppemot 40 miljarder måsteytterligare driva på utströmningen avplaceringskapital. Redan en definitiv källskatt påkapitalinkomster på blir ett problem, när detinom EG inte gått att enas om ens . Än meravvikande är t.ex. i evig reavinstskatt pånominella kapitalvinster.Men, invänder då någon, höjda kapital- ochföretagsskatter är ju till för att finansiera sänktaskatter på arbetsinkomster, och därmed blir det väländå lättare för det mänskliga kapitalet att stanna iSverige? Ja, sänkta marginalskatter kommer säkertatt stimulera arbetsutbudet. Men om det lönar sigbättre att arbeta, blir det å andra sidan mycketdyrare att leva, när andra skatter höjs lika mycketsom inkomstskatten sänks. Jag har tidigareförutspått ett nytt livsmönster, där man bor enkelt,cyklar till jobbet med ett smörgåspaket i fickan ochsedan tillbringar den generöst utmätta fritiden påvarmare och framför allt billigare breddgrader, ditman förlägger större inköp och kanske också såsmåningom sitt sparande.Den ofrånkomliga slutsatsen blir att i ett alltmergränslöst måste , i likhet med andrahögskatteländer, sänka skatten inte bara på arbeteutan också totalt sett.