prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — För tids vinnande yrkar jag bifall tillblott reservationerna 6 och 8, förutom tillreservation 1.Anf. 100 ():Herr talman! Det är obestridligen, somskatteutskottet skriver i sitt betänkande 6,jordbruksfastigheternas tur att taxeras 1992, somett sista steg i den allmänna fastighetstaxering i vårtland som har beslutat om.Folkpartiet liberalerna har inte motionerat när detgäller frågan om uppskov med fastighetstaxeringför jordbruksfastigheter. Men vi ställer ändå uppbakom reservation 1 tillsammans med moderaternaoch . Det huvudsakliga skälet, herr talman,till att även vi vill vänta något med denna taxeringär den stora osäkerhet inför den närmasteframtiden som svenskt jordbruk känner ,något som också har nämnt.Det gäller lönsamhetsfrågorna över huvud tagetoch omställningsproblemen i samband medavregleringen inom jordbruket -- en avregleringsom nu praktiskt taget alla är eniga om måste ske.Det gäller naturligtvis också utformningen avframtida arvs- och förmögenhetsbeskattning, därfrågetecknen är många, och det stora prisfall somsannolikt kan befaras inträffa inom de allranärmaste åren.Eftersom taxeringsvärdet skall grundas påmarknadsvärdet före taxering, kan detinnebära att en redan hårt pressadnäringsverksamhet belastas med taxeringsvärdensom helt plötsligt ligger alldeles för högt ochframför allt medför en ytterligare försämring avlönsamheten i jordbruksnäringen.Herr talman! När det gäller de s.k. släktköpen harregeringen i proposition 1990/91:47 föreslagit attdessa köp generellt inte skall ingå i den prisstatistiksom skall ligga till grund för taxering. Folkpartietliberalerna kan inte acceptera detta synsätt raktöver. Visst finns det släktköp där just släktskapetpåverkar priset, men det finns också, som för övrigtSvenska jordägareförbundet hävdar i sitt remissvar,många släktköp där priset av olika skäl förvisso ärfullt jämförbart med priset för utomståendeköpare. Det finns ingen som helst anledning attutesluta släktköp med normala priser frånprisstatistiken.Herr talman! I vår kommittémotion har vi ocksåuppmärksammat den kommandefastighetstaxeringens inverkan påskogsvårdsavgiften, som ju är direkt relaterad tilltaxeringsvärdet, eller rättare sagt tillskogsbruksvärdet. Det är ytterst viktigt att denkommande taxeringen av lantbruk inte automatiskthöjer skogsvårdsavgiften. Jag utgår från attutskottet med sin skrivning avser att, som det heter,noga följa detta. En smyghöjning avskogsvårdsavgiften genom taxeringsvärdet får barainte ske. Avgiften borde snarare sänkas, men detfår vi återkomma till i annat sammanhang.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 101 ():Herr talman! Vi tillämpar ett system förfastighetstaxering som innebär att delskommersiella fastigheter utom lantbruk, delssmåhus, dels lantbruk taxeras med två års intervallmellan resp. grupp av fastigheter. Vi får på detsättet ett sexårigt omdrev mellan taxeringarna.Enligt denna turordning står nulantbruksfastigheter i tur att taxeras . Det ärdetta som föreliggande betänkande behandlar.Det här taxeringsvärdet på fastigheter ligger bl.a tillgrund för ett antal skatter och avgifter.Avsikten med taxeringarna är att anpassataxeringsvärdena till marknadsprisförändringarnaför att bl.a ge ett rättvisande underlag för dessaskatter och avgifter. I allmänhet sker enkontinuerlig höjning av fastighetspriserna till följdav den allmänna inflationen, ofta t.o.m. mer äninflationen. I allmänhet kan man alltså säga att detvid taxeringstillfället påräknas en fortsattvärdestegring i förhållande till det nyåsattataxeringsvärdet.Det förhåller sig av allt döma annorlunda när detgäller utvecklingen av priserna pålantbruksfastigheter. Skälen till detta är flera. Mende står främst att finna i de förändrade skattereglersom vi redan har tagit beslut om och i viss mån äveni aviserade förändringar av skatteregler framför alltpå förmögenhetsområdet. De står också att finna iden hårdhänta omstrukturering som jordbruketstår inför och delvis redan har inlett. Ävenskogsbruket står inför icke enbartkonjunkturella utan även strukturellalönsamhetsproblem.Mot den bakgrunden finns det goda skäl att inuvarande turbulenta situation avvakta medtaxeringen av lantbruksfastigheter till dess attsituationen har stabiliserats. Detta föreslås också iett flertal motioner från samtliga oppositionspartierutom miljöpartiet.Miljöpartiet anslöt sig dock till kravetom uppskov under utskottsbehandlingen.Vänsterpartiet anslöt sig dock efter viss betänketidå andra sidan till propositionsförslaget, ochresultatet blev således att utskottet med smalastemöjliga majoritet nu biträder regeringsförslaget. Vibeklagar detta och har reserverat oss mot beslutet.Herr talman! Jag yrkar i detta sammanhang bifalltill reservation 1 i detta hänseende. Jagrekommenderar den till genomläsning och däravföljande anslutning till densamma. Dennarekommendation är i och för sig allmängiltig, menden är framför allt riktad till vänsterpartister förbeaktande.Om kammaren ändå beslutar i enlighet medutskottsmajoritetens förslag har vi funnit anledningatt föreslå förändringar gentemotregeringsförslaget på några punkter. Det gällersläktköpenspåverkan på köpeskillingsstatistiken,som berördes här tidigare, det gäller möjligheternatill jämkning och det gäller olika hektarpriserberoende på arealens storlek. Bevekelsgrundernaför de här erinringarna framgår av reservationerna5, 7 och 9. Jag vill här endast framhålla det ologiskaoch helt orimliga förhållandet att små arealer skallbelastas med ett högre hektarpris än större arealer.Därför vore det av intresse om villeutveckla skälen för denna åtgärd ytterligare.Herr talman! För övrigt anser vi attskogsvårdsavgiften bör förgöras.Anf. 102 ():Herr talman! Det betänkande som vi behandlar häri kammaren och det beslut som vi kommer attfatta -- förhoppningsvis ett bifall till utskottetshemställan i dess helhet -- är en fortsättning på denbeslutsprocess som egentligen inleddes ,då beslutade att dela upp den allmännafastighetstaxeringen på följande sätt.Det skulle ske med början 1988 för hyreshus ochindustrienheter, , -- alltså --för småhusenheter och ,1992, för lantbruksenheter inkl. bostäder på dessa.Den allmänna fastighetstaxeringen skulle därefteråterkomma i samma ordning. Detbetyder att exempelvis hyreshusen blir föremål förny taxering nästa gång 1994.Till detta betänkande, som är föranlett avregeringens proposition om vissa frågor inför 1992års allmänna fastighetstaxering avlantbruksenheter, fogats totalt tio reservationer. Avdessa svarar , som sig bör, för deflesta. Om skulle bifalla någon avde två första reservationerna om uppskov medtaxeringen skulle den fina systematiken, som jagredogjorde för inledningsvis, brytas. De borgerligapartierna har nämligen en gemensam reservation ivilken de yrkar att fastighetstaxeringen skjuts uppmed . Miljöpartietdäremot anser att ett uppskov med ärtillräckligt.Utskottsmajoriteten anser att de reservanter sompläderar för ett uppskov, oavsett om det är fråganom två eller , starkt överdriver de svårighetersom de förväntade höjningarna avtaxeringsvärdena kommer att medföra förjordägarna. Som reservanterna känner tillgenomfördes den sista allmännafastighetstaxeringen . De marknadsvärdensom låg till grund för denna taxering är milt sagtinaktuella, som jordbruksutskottet också säger i sittyttrande.Vi begärde via utredningstjänsten uppgifter frånlandbruksstyrelsen på prisutvecklingen för jord-och skogsbruksfastigheter fram till detsista mätbara året, 1989. Det var faktiskt intressantatt studera dessa siffror. Om man utgår från ettindex på 100 för visar sig det här talet varaoförändrat fram . var det således100, var det 101 för att återigen vara 100 år1983. Det är först som prisutvecklingenökar i en accelererande takt fram till år1989. Det året har indextalet så gott somfördubblats och låg då på 199.Herr talman! Jag anser inte att reservanternasresonemang håller. Trots de senaste årens tal omavregleringar, om förändringar på skatteområdetoch mycket annat har prisutvecklingen varit denrakt motsatta mot vad ni säger i reservationerna.Bara -- -- stegindextalet med 32 enheter. Jag drar den slutsatsen,av de uppgifter som jag erhållit frånlantbruksstyrelsen, att det icke är de synpunktersom ni redovisar i reservationerna som kanförorsaka ett prisfall på jordbruksfastigheter. Detär helt enkelt, tyvärr måste jag säga det, en nyborgerlig regering som kan göra det. Slutligen närdet gäller prisutvecklingen på jord- ochskogsbruksfastigheter visar det sig att denna varitnästan exakt densamma som för småhus somupptaxerats i år.Även om jag vet att det är en omöjlighet attövertyga er, vill jag ändå peka på några andranegativa effekter av en uppskjuten taxering. Etttillmötesgående av reservation skulleinnebära ett skattebortfall på drygt 1,2 miljarderkronor i löpande priser för statskassan. Etttillmötesgående av den borgerliga reservationenskulle innebära att skattebortfallet skulle uppgå tilldrygt . Ett uppskov skulleockså medföra administrativa nackdelar för såvälskatteförvaltningen som lantmäteriverket.Vi ville visa vår generositet vid utskottetsbehandling och tog därför in en ventil i skrivningen.Där förutsätter vi att regeringen följer denutveckling som ni ängslas för och skyndsamt läggerfram förslag till åtgärder, om det visar sig attavvecklingen av jordbruksregleringen medför ett såavsevärt prisfall att taxeringsnivå ejframstår som acceptabel. Faktum var att vi troddeatt ni skulle acceptera denna skrivning. Ni räknarju själva med att ha en borgerlig regering efternästa val. Jag vill fråga er om ni inte tror ens på ensådan regering.Herr talman! Jag har kanske uppehållit mig alltförlänge vid reservationen om uppskjutning avtaxeringen, men det är av lätt förståeliga skäl.Frågan om uppskov av taxeringen är såvitt jag kanse den viktigaste i hela betänkandet. Därförinskränker jag mig till att helt kort beröra de andrareservationerna.Frågor likartade dem som tas upp i reservation nr 3behandlades . Regeringen har för avsikt attgöra en översyn, vilket också har aviserats i entidigare proposition.I reservation nr 4 om särskild fastighetstaxeringframkommer ingenting nytt som skulle föranledaen annan uppfattning från utskottsmajoritetenssida. Frågan har också tidigare prövats av utskottet.I reservation nr 5 om släktköp görs gällande att detendast är vid sådana köp som det görs korrektabedömningar av fastighetens värde. Man kan dåfråga sig vilka bedömningar som görs närfastigheter säljs på den öppna markanden.Utskottsmajoriteten anser nu liksom tidigare attdet pris som de fria marknadskrafterna fastställerbör ligga till grund för fastighetstaxeringen, ochingenting annat.Vad sedan beträffar reservation nr 7 om jämkninganser utskottsmajoriteten att dessa synpunkter kantillgodoses inom ramen för de nuvarandebestämmelserna.När det gäller reservationerna om arealensstorlek vill jag säga att det framlagda förslagetkommer att bli mer rättvist än de tidigare. Detkommer framtiden säkerligen att utvisa.Till reservation nr 10 om kulturbyggnader, den sistareservationen, vill jag säga att det frågor som därauktualiseras redan är uppmärksammade.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet, vilket ocksåinnebär ett yrkande om avslag på samtligareservationer.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Låt mig först och främst säga tillBruno Poromaa att ett eventuellt regeringsskifte tillkommande höst inte har någon som helst betydelseför den fråga som vi nu diskuterar. Det gäller att fåen rättvis beskattning av jordbruksfastigheter ochingenting annat.Bruno Poromaa sade inledningsvis att vi överdriversvårigheterna. Men säger han attskatteutskottets majoritet har skrivit att regeringenuppmärksamt måste följa utvecklingen och ingripaom det visar sig att det blir orimliga taxeringar. Jagtycker att dessa två uttalanden talar emot varandra.Det är inte bara jordbrukets avreglering som ärskälet till att vi kräver att fastighetstaxeringuppskjuts. Det finns många andra förhållandensom spelar in, exempelvis begränsningsreglerna närdet gäller förmögenhetsskatten. Vill BrunoPoromaa hålla med mig om att det s.k. 30-procentsregeln bör vara kvar?Sedan till frågan om skogsvårdsavgiften. AnserBruno Poromaa att skogsvårdsavgiften åtminstonebör sänkas i samma takt som taxeringsvärdenaeventuellt höjs? Det finns ytterligare enskattefråga, och det är avdragsrätten. Fr.o.m. den1 januari får man inte dra av ett underskott påjordbruksfastighet mot en inkomst av tjänst. Detförorsakar tiotusentals deltidsjordbrukare mycketstora skatteförluster.Självfallet måste jordbrukets avreglering ha eninverkan. Jag förstår inte när sägeratt vi överdriver på den punkten. Om man sänkerett spannmålspris från . till på någrafå år måste detta få näst intill förödande verkningarför många jordbruksfastigheter, som allaandra kostnader stiger. För bara någon timmasedan konstaterades att jordbruksnämnden hadebeslutat att höja gödselmedelsavgifter ochavgifterna på bekämpningsmedel med inte mindreän 120 milj. kr. på ett år.Slutligen undrar jag hur kan anseatt de omtaxeringsregler som gäller duger bra, nären omställning kan ske och man dåinte får ta hänsyn till en sjunkande avkastning föratt få fastigheten omtaxerad. Det är bara om driftenläggs om på vissa sätt som detta går. Det gårdäremot inte om man måste bibehålla nuvarandeodlingar men med betydligt sämre lönsamhet. Dåskulle man alltså inte få begära omtaxering.Anf. 104 () replik:Herr talman! Med hänvisning till regulariteteninom ramen för det beslut som fattade år1985 om taxeringen konstaterar attbeslutet nu skall fullföljas utan hänsyn tillnytillkommande omständigheter. Han försökte attunderbrygga sitt resonemang genom att hänvisa tillköpeskillingstatistik t.o.m. år 1989.Det är ett faktum att vi först kan seeffekterna av de förändrade omständigheterna.Om hade itts att undersöka denutveckling som vi redan nu kan se pålantbruksnämnderna och på lantbruksstyrelsen,dvs. hur priserna har påverkats , skullehan ha funnit belägg för att stödjareservationslinjen. får framtiden utvisa hur detblir på den här punkten. Vi gör uppenbarligen olikabedömningar i detta hänseende, eller i varje fallolika bedömning beträffande graden.När det gäller olika regeringars möjligheter attparera de förändrade förutsättningarna framöver,måste jag tillstå att jag sätter större förhoppningartill en kommande regering än till den nuvarande.Bruno Poromaa motiverade den nu föreslagnataxeringen med att den leder till ökadeskatteintäkter, och han framlägger t.o.m. olikakalkyler för de reservationer som avgivits. Jag inseratt det skulle föra för långt att i kammaredebattenredovisa underlaget för dessa kalkyler, men jag villgärna markera att jag skulle se med stortillfredsställelse på om jag efter det att debatten äravslutad kunde få ta del av det kalkylunderlag somledde fram till dessa summor.Jag vill slutligen upprepa min fråga om olikataxeringsvärden per hektar beroende på arealensstorlek: Vari ligger logiken bakom detta förslag?Anf. 105 () replik:Herr talman! säger att vi starktöverdriver svårigheterna i denna problematik. Jagtror faktiskt inte att vi gör det. Det är just detta attindex har fördubblats som är denoroande faktorn med det skattesystem och detsystem för att fastställa taxeringsvärdena som vihar. Om vi får ett starkt prisfall under de närmasteåren, vilket är troligt, kommer taxeringsvärdena attpåverka mycket snett.År 1996 är ett lämpligt årtal, eftersom det betyderatt priser blir utgångspunkt för taxeringen.Vi bör då också troligen bättre kunna bedöma hurprisutvecklingen på jordbruksfastigheter kommeratt se ut framöver. Det gäller på något sätt att härmota i grind.Att skattebortfallet skulle bli så eller så mångamiljoner med reservationernas förslagifrågasätter jag på många sätt. För det första vet viinte hur taxeringsutfallet blir innan taxeringen ärgenomförd, men framför allt är det inte någotvidare starkt argument om resultatet visar att detskulle bli en orättvis beskattning. Varken jag ellerBruno Poromaa vill ha en beskattning som inte ärrättvis. Jag utgår ifrån att vi alla vill ha enbeskattning som är så rättvis som möjligt. Viriskerar att inte få det på detta område om vi i dagbifaller propositionen.Det är naturligtvis bra att utskottet skriver attregeringen skall följa utvecklingen och vidtaåtgärder osv. Men det är just precis vad vireservanter vill med vår reservation nr 1. Varförinte följa den linjen? Då skulle man lösa dettaproblem. Jag tycker att utskottets skrivning snararebekräftar att vi har rätt i vår reservation.När det sedan gäller släktköpen säger att vi har påstått att det endast är vidsådana köp som man gör rätt bedömning avfastighetens värde. Jag har i varje fall inte påståttdet. Jag har sagt att man skall väga bort de släktköpdär priset har påverkats av släktskapet. Andra köp,som ligger inom normala lägen, skall naturligtvissom alla andra köp få påverka prisnivån när detgäller att fastställa taxeringsvärden.Anf. 106 () replik:Herr talman! Detta uttalande gjordeutskottsmajoriteten helt enkelt för att uppnåenighet i skatteutskottet, i utskottet har också ett visst ansvar,och det ansvaret ligger i att man bör eftersträvastörsta möjliga enighet. Men det verkar vara heltomöjligt att övertyga er, oavsett om dettaresonemang pågår i utskottet eller här i kammaren.Ni är helt enkelt omöjliga att övertyga om det rättai detta förslag.När det sedan gäller skogsvårdsavgifterna vill viavvakta den skogspolitiska utredningens resultatinnan vi tar slutgiltig ställning till den frågan.Jag är mycket intresserad av att få veta en sak, ochjag har också gjort antydningar i den riktningen.Om det nu är så, att avslår er reservation,kommer då en borgerlig majoritet i dennakammare efter höstens val att genomföra dennaframflyttning av taxeringen? Hur skall ni då göraom den genomsnittliga värdestegringen det år niskall genomföra fastighetstaxeringen är tredubbladi förhållande ?Sedan vill jag gärna säga följande till KnutWachthmeister. Moderata samlingspartiet hadetidigare en partiledare som ägnade sig åtvadslagning. Beträffande den fortsattavärdestegringen är jag inte alls orolig för en sådanutveckling som ni befarar. Det är tack vare degenerösa skatteregler som vi har i detta land somdenna värdestegring kommer att fortgå. Jag kan ilikhet med er tidigare partiledare slå vad om detta,men i motsats till honom kommer jag att vinnavadet.Rolf Kenneryd kan vända sig tillfinansdepartementet, där man har gjortberäkningar av det framtida skattebortfallet vid etttillmötesgående av era reservationer. Ni sätter intenågon större tilltro till de siffror som presenteras.Jag vet inte om det finns någon mening i att ge erdessa redovisningar. Ni sätter hur som helst intenågon större tilltro till de siffror som redovisas.Anf. 107 ()replik:Herr talman! sade attutskottsmajoriteten hade skrivit in en passus om attregeringen noga måste följa utvecklingen. BrunoPoromaa hävdar att den har skrivits in för attförsöka få enighet i utskottet.Tror ni inte själva på vad vi har skrivit? När ni nuinte fick hela utskottet med er hade ni kunnat ändrapå den första skrivningen.Bruno Poromaa vill slå vad. Men han vill inte svarapå de två frågor som jag ställde till honom tidigare.Är det hans uppfattning att den s.k. 30-procentsregeln skall tillämpas när det gällerförmögenhetsskatten? Anser han attskogsvårdsavgiften bör sänkas åtminstone såmycket att den parerar de väntade högretaxeringsvärdena?Jag har en fråga till som jag också vill ha svar på.Jag sade i mitt första anförande att det inte är riktigtatt den höjning av köpeskillingarna som har sket försmåhus på lantbruksfastighet skall slå igenom fulltut. Skälet till att jag inte vill att den skall slå igenomfullt ut är dels att man inte längre kommer att haavdragsrätt för kostnader för reparationer ochunderhåll på bostad i jordbruksfastighet, dels att ettunderskott är avdragsgillt mot entjänsteinkomst.Anser inte att dessa två ändringarhar påverkat prissättningen på de småhus som finnspå jordbruksfastighet?Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag vill kort och gott anmäla intresseför vadslagningen. För att en sådan skall varamöjlig erfordras dock vissa preciseringar. Jag skullevilja föreslå att vi ses utanför kammaren efterdebatten. Då kanske det också kan bli möjligt att tadel av svaret på den fråga jag framställde och somjag inte har fått något svar på.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag återgår till taxeringarna.Småhusen har fått nya taxeringsvärden. Det harinneburit väsentliga förhöjningar. Men det var ändåfråga om helt andra siffror än vad många av ertidigare försökte göra gällande. Var är rättvisan i attägare av stora hemman och stora förmögenheterskall beskattas enligt en minst sagt inaktuellvärdering? Det är trots allt marknadsvärdet somligger till grund även för småhustaxeringen. Nihyllar ju marknadskrafterna. Men blir det negativaeffekter för er vill ni ha något annat.Knut gör gällande att vi inte tror påvad vi har skrivit i betänkandet. Det gör vi visst. Vitror på varenda bokstav som vi har skrivit ibetänkandet. Vi vill med skrivningen att regeringenskall följa utvecklingen och öppna en ventil så att niinte skall behöva vara så oroade. Det finns faktisktutrymme för ett visst prisras med tanke på denkraftiga prisstegring som skett påjordbruksfastigheter . Ni kan varahelt övertygade om att detta kommer att fortsätta.Andre vice talmannen anmälde att KnutWachtmeister anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 110 ():Herr talman! En mycket tydligt uttalad avsikt medden nya livsmedelspolitiken har varit att få ned deför höga värdena på jordbruksfastigheter. Det harsagts att det av samhället beviljadejordbruksstödet har kapitaliserats ijordbruksfastigheterna och lett till icke realistiskavärden på dessa . Ett syfte med den förändradejordbrukspolitiken skulle vara att få dessaorealistiska värden att falla till en mera rimlig nivå.Mot den bakgrunden är det märkligt att höra BrunoPoromaa så självsäkert uttala sig om att det intekommer att inträffa. Tvärtom, värdena påjordbruksfastigheterna kommer enligt honom attfortsätta att stiga. Som partner i denna vadslagningskulle jag vilja rekommendera jordbruksministerMats , som såvitt jag vet inte delar dennauppfattning, att delta. Jag vet inte om det är på detsättet ni brukar lösa era problem i regeringspartiet.Det är mycket ologiskt att inför ett beslut bestämthävda denna uppfattning att värdena skall falla menlitet senare i ett annat beslut inte låtsas om det utanhävda motsatsen.Jag kan inte här och bedöma realismen ibebeloppet . Det äår inte hellerredovisat i betänkandetn. Men om det är sant attdet handlar om 2,5 miljarder i förloradestatsinkomster, handlar det också om 2,5 miljarderi ökade utgifter för en näring som är mycket trängd.Den svenska jordbruksnäringen består av 100 000jordbruksföretag, varav 20 000--30 000 ärheltidsjordbruk. Jag tror inte att det är någonöverdrift att påstå att vi har en jordbruksnäring idagens läge som är hårt trängd och som är mycketbräcklig. För många jordbruksföretag kan minstalilla utgiftsökning i det läget vara det som stjälperlasset. Skall vi nu räkna på inkomster till staten hitoch dit, undrar jag just vad det skall betyda iförlorade inkomster om vi över huvud taget inte harnågra jordbruksföretag kvar att beskatta -- för attinte tala om de förluster det skulle innebära för densvenska landsbygden, infrastrukturen osv.Det riktigt allvarliga är att detta visar på en mycketnonchalant attityd från samhällets sida iförhållande till jordbruket. Det är en näring somman inte bryr sig så mycket om och som inte är såviktig. får man en känsla av attregeringspartiet tror att mat bara är något som kaninhandlas i affärerna och faktiskt inte inser attmaten också måste produceras.