prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — Jakten börjar ifebruari, så det finns gott om tid att vidta dessaarrangemang.Det pågår också inom naturvårdsverketdiskussioner om ersättning när det gäller en radolika djurarter, men det är ingenting som i varje fallnu är föremål för regeringens prövning.Självfallet är det viktigt att finna former för attutöka inventeringarna. Det är då närmastnaturvårdsverket som undersöker den saken.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1990/91:295 om åtgärder föratt stärka konsumenternas intressenAnf. 231 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att stärkakonsumenternas möjligheter att hävda sinaintressen.Den svenska modellen för konsumentinflytandehar i stort varit framgångsrik.Ett viktigt inslag i den konsumentpolitik somriksdagen enades om är att frivilligaorganisationer skall engageras mera ikonsumentpolitiken. Det är en uppgift för deoffentliga konsumentorganen att stödja ochstimulera de organisationer som arbetar förkonsumentintresset. Medel har tillförtskonsumentverket för detta arbete. De frivilligaorganisationerna gör viktiga insatser. många intressanta lokala projekt, i vilka denkommunala konsumentverksamheten ochfolkrörelserna samverkar. På en hel delarbetsplatser har vidare de lokala fackklubbarnakonsumentombud.Jag delar inte uppfattning attSverige vid en internationell jämförelse framstårsom efterblivet när det gäller konsumentpolitiken.Vi har ett mycket bra konsumentskydd, och vi harhela tiden flyttat fram konsumenternas positioner.Jag delar däremot synen att förändringar isamhället som är aktuella påkallar attkonsumentintresset kommer fram i debatt ochopinionsbildning. Riksdagsbeslutet ommedel för att stärka konsumenternas möjligheteratt agera när det gäller livsmedelspolitiken ochhushållsekonomiska frågor är viktigt i dettaperspektiv. Regeringen återkommer till detta stöd ibudgetpropositionen.Frivilliga organisationer har blivit alltmerintresserade av konsumentpolitik. Det är enutveckling som regeringen vill stödja dels genominsatser från konsumentorganen, dels med direktabidrag.Jag finner det naturligt och värdefullt attkonsumentorganisationerna samarbetar, men detfår inte innebära att staten skall finansiera derasverksamhet. Det är oberoendekonsumentorganisationer vi behöver.Anf. 232 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga. Statsrådet och jag blir nog inte överens omhuruvida det svenska konsumentskyddet är braeller inte. Det skall vi kanske inte heller ägna denhär korta frågedebatten åt. Huvudsaken är ju att viär överens om att de frivilligakonsumentorganisationerna har en betydande rollatt spela i den situation vi nu befinner oss i medförändrad livsmedelspolitik, med förändringarna iskattesystemet och med den ökade internationellaanpassningen. Detta är naturligtvis en fråga somhar många olika aspekter. I en interpellationsdebattnyligen diskuterades de risker som finns med attkommunala konsumentvägledare försvinner ochatt kommunerna inte anser sig ha råd att satsa påden här så oerhört viktiga verksamheten.Min fråga rörde alltså de frivilligakonsumentorganisationerna. Vi i vänsterpartiettycker naturligtvis att det är mycket bra attriksdagen anslog 2 milj. kr. -- ett krav somvi framfört i en motion. Men i dagens läge är dessapengar helt klart otillräckliga. Det behövs mycketstörre belopp än så.Eftersom vi i har att möta deninternationella anpassningen kommer mycket avdet konsumentpolitiska arbetet att behöva bedrivasinternationellt, vilket betyder att de små frivilligaorganisationerna har ett behov av att kunna resa,kunna delta i konferenser och att kunna ha etterfarenhetsutbyte med företrädare förorganisationer i andra länder.Det oroar mig att statsrådet inte anser det varasamhällets uppgift att bidra till att finansiera dennaverksamhet. Självfallet behöver vi oberoendekonsumentorganisationer som skall bedriva sinverksamhet utifrån ett starkt medlemsstöd somtillförsäkrar organisationerna medel. Men vi måsteinse att om dessa organisationer skall ha en chansatt arbeta i ett internationellt perspektiv behöver dekraftigt ökade resurser. En del av det ansvaretmåste nog samhället ta. I debatten har det förtsfram ett förslag som jag gärna skulle vilja hörastatsrådets uppfattning om, nämligen förslaget skulle kunna lägga en avgift på reklam ochdärmed bidra till finansieringen avkonsumentorganisationerna.Anf. 233 Statsrådet ():Fru talman! Vi är nog överens om behovet avfrivilligorganisationernas insatser när det gäller attbevaka konsumentintresset. Jag tror också att detär en riktig bedömning att de får arbeta mycketmera internationellt. Det kommer självfallet attkräva mera pengar. Vi befinner oss nu i det läget attvi först måste se till vilka behov organisationernahar och hur man skall utnyttja det stöd som vi redanhar anslagit. Jag tror att kraven och anspråkensäkert kommer i ett nästa skede vid utvecklingen avfrivilligorganisationernas arbete. Vi önskar väl allaatt vi skulle få mer och mer pengar tillverksamheten. Det statsfinansiella läget är docksådant att vi inte bara kan öka medlen.Jag tror också att varje tid kräver sitt speciella sättatt arbeta. Det kanske också leder till att vi hittarnya samarbetsformer och finanseringsvägar.I den interpellationsdebatt som vi hade kommenterade jag förslaget om attanvända reklamskattepengar till detta. Jag sade dåatt det inte är förenligt med våra principer att viskulle öronmärka användningen av vissa pengar pådet sättet. Det är inte aktuellt.Anf. 234 ():Fru talman! Jag vet inte riktigt vilka principerstatsrådet syftar på. är det t.ex. allmäntaccepterat att när man diskuterar miljöavgifter,betyder det att man lägger en avgift på någonverksamhet som man inte tycker är önskvärd urmiljösynpunkt. Man använder sedan medlen för attbefrämja något som man tycker är bra.Jag kan inte inse att det i grunden skulle vara någonskillnad om man lade en avgift på reklamen ochdärmed kunde ge ökade resurser tillkonsumentverksamhet. Det är naturligtvis skillnadpå olika sorters reklam. Ca 25 miljarder användsdock till, vad jag skulle vilja kalla, osakligvaruupplysning och för att vilseledakonsumenterna. Det vore inte orimligt att läggaäven en liten avgift på detta för att finansierakonsumenternas egna möjligheter att åstadkommasaklig varuupplysning och skaffa sig bättreinformation och beredskap för att möta sinamotparter.Anf. 235 Statsrådet ():Fru talman! En ny skattereform träder i kraft . Det är inte aktuellt att göra ytterligareförändringar . Vi bör först och främst ta itu medden skattereform som skall genomföras . Jag hoppas att vi senare får återkommatill frågan om hur vi skall hitta vägar och pengar föratt stödja de frivilliga konsumentorganisationerna.Anf. 236 ():Fru talman! Det har naturligtvis inte undgått migatt vi har en s.k. skattereform att ta hänsyn till. Ivårt parti har vi tyckt att den medför månganegativa konsekvenser för de grupper som vi anseross företräda. Om den dessutom skulle innebära inte kan finna möjligheter att i ökad gradfinansiera konsumentpolitisk verksamhet för deideella konsumentorganisationerna, tycker jag attdet vore ytterst beklagligt.Jag hoppas ändå att statsrådet och jag skall varaöverens om att vi måste försöka hitta något sätt attfå en utökad finansiering mot bakgrund av deenormt stora uppgifter som konsumentrörelsen stårinför de närmaste åren.Anf. 237 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig få säga att jag redan nu harprickat in i min almanacka att jag skall träffa en delav de nya konsumentorganisationer som har byggtsupp. Många av dem är oerhörtbräckliga och små. De behöver hitta vägar för attorganisera sig och naturligtvis för att finansiera sinverksamhet.Jag tror att de 2 milj. kr. som är anslagna i det förstaskedet faktiskt kommer att räcka en bit. Jag trorinte att det är pengarna som är det stora bekymretför dessa organisationer i inledningsfasen.Pengarna kan dock bli ett problem så småningom.Låt oss se hur vi kan fördela pengarna för att fåfram det bästa resultatet och ge ett stöd tillfrivilliginsatserna. Låt oss också diskutera hur mankan samarbeta bättre mellan de etableradekonsumentrörelserna och konsumentintressena.Då tror jag att vi kommer en bra bit på väg.Anf. 238 ():Fru talman! Det är sant att många avkonsumentorganisationerna är nya och att mångaär bräckliga. Det finns emellertid ocksåkonsumentorganisationer som har funnits längeoch som bl.a. av ekonomiska skäl har haft svårt attbygga ut sin verksamhet. Jag tror inte att samhälletskall bygga fast sig i någon sorts stöd till dessaorganisationers löpande verksamhet. Jag tror attdet är helt riktigt att en förening måste bevisabehovet av sin existens genom att människoransluter sig till den och visar att de tycker att denbehövs.Just när vi står inför så storaförändringar tror jag att det skulle vara mycketvärdefullt för de nya konsumentorganisationernaatt genom ett utökat stöd från samhället få upplevaatt de respekteras och att man från samhällets sidainser att de har en stor betydelse. är inteens en droppe i havet i förhållande till de 25miljarder kronor som gäller reklam och de pengarsom dess värre kommer att gälla TV-reklamen.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1990/91:245 om kontrollenför körkortstillståndAnf. 239 Kommunikationsminister ():Fru talman! i har frågatmig om jag är beredd att föreslå åtgärder i syfte atteliminera vissa förhållanden när det gällerkontrollen av utlänningar som söker svensktkörkort. Enligt gör svenskakörkortsmyndigheter beträffande exempelvis en tillSverige inflyttad dansk medborgare ingen kontrollav om vederbörande i gjort sig skyldig tilltrafikbrott och fått sitt danska körkort återkallat.Enligt körkortsförordningen skall länsstyrelsenförordna om personutredning av den som sökerkörkortstillstånd. Härvid kontrolleras om densökande finns i polisregister.Därutöver får föranstalta omytterligare utredning. Inget hindrar därför att enlänsstyrelse inhämtar och beaktar uppgifter frånt.ex. danska myndigheter.Någon skyldighet att göra detta finns emellertidinte. Det kan alltså inträffa att någon -- svensk ellerutlänning -- får svenskt körkort utan att utomlandsbegångna trafikbrott har beaktats vidlämplighetsprövningen. Motsvarande situation kantänkas uppstå om svenskar söker körkort i andraländer.Problemet består till stor del i att ett heltäckandesystem för informationsutbyte mellan olika länderär komplicerat och resurskrävande. Frågan hardisktuerats inom det , men man har funnit att detadministrativa arbetet knappast står i proportiontill trafiksäkerhetsvinsterna.Även om jag bedömer att problemet inte är avnågon stor omfattning tycker jag dock att det ärmotiverat att frågan tas upp på nytt i det nordiskatrafiksäkerhetsarbetet.Anf. 240 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret och framför alltför den sista delen av det. Jag förstår att det kanvara svårt att kontrollera vad en person somkommer från ett utomeuropeiskt land har sysslatmed när det gäller bilkörning. Inom tyckerjag dock att man borde kunna göra kontroller.Det finns ett antal danska medborgare somefter att ha blivit kyrkobokförda i har tagitsvenskt körkort, trots att de kanske för flera årframåt är stoppade när det gäller att köra bil iDanmark. Man skall inte måla den lede på väggen.Man kan dock lätt tänka sig tidningsrubrikerna,utan att deklassera danskarna, om en danskrattfyllerist kör ihjäl en svensk efter att ha fått ettsvenskt körkort, som han inte skulle få lov att ha iDanmark. Än värre är att inte ens om en dansk --om vi nu skall hålla oss till danskarna -- har blivitfälld i för ett rattfylleribrott så gör densvenska polisen en kontroll av vad han har sysslatmed tidigare i . Det tycker jag att manskall ta upp när detta skall diskuteras i det nordiskatrafiksäkerhetsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1990/91:246 om flygning iobevakat luftrumAnf. 241 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att ansvarigamyndigheter bättre kontrollerar att givna regler förflygning i obevakat luftrum följs. Enligt StinaEliasson blir allmänheten ideligen störd av flygningi obevakat luftrum utan att erforderlig informationges.Som frågeställaren har påpekat återfinns regler ombl.a. minimiflyghöjder i flygtrafikreglerna (BCL-T), som utgivits av luftfartsverket och fastställts avregeringen. Utöver detta finns rekommendationerom högre flyghöjder över vissa storstadsområden,bl.a. Avsteg från dessa regler kanmedges av luftfartsverket. Sådana medgivandenom lågflygning över tätbebyggelse lämnas dockendast då samhällsnyttan är stor, t.ex. vidhelikopterlyft etc., och aldrig för skol- ellerprivatflygning.Enligt vad jag har fått veta frånluftfartsinspektionen, som är övervakandemyndighet i dessa frågor, är efterlevnaden avreglerna i stort sett god. Det är emellertid riktigtsom frågeställaren påpekar att ballongflygninguppmärksammats på grund av klagomål, särskilt iStockholmsområdet. Inspektionen har utrettklagomålen, som där så varit påkallat har lett tillpåföljder för ballongföraren och i ett fall t.o.m.överlämnats till åklagarmyndighet. Som en följd avhändelserna har vidare ballongflygarna iStockholmstrakten inrättat s.k. olämpliga zonermed restriktioner för bl.a. lägstaöverflygningshöjder m.m.Mot denna bakgrund har jag ingenanledning att vidta någon åtgärd med anledning avfrågan.Anf. 242 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på frågan. Denbestår egentligen av två delar, och jag tycker att denena delen har blivit mycket korrekt och riktigtbesvarad. Det gäller bl.a. ballongflygningen. Jagtycker att det är mycket positivt att man harkommit fram till att man skall göra något åtballongflygningen, speciellt över , som dethar framförts klagomål om.Det är möjligt att frågan är litet otydligt skriven närdet gäller informationen. Jag frågade nämligen omerforderlig information som skall ges till denallmänhet som ideligen störs av flygning i obevakatluftrum. Av svaret att döma är det som om dennainformation enbart skulle gälla att flygning skall ägarum. Men jag undrar hur allmänheten skall få redapå hur man skall bära sig åt när man ideligen blirstörd och det inte är fråga omhelikopteruppstigningar och det inte kan ha medsamhällsnyttan att göra. Det är speciellt i vissaområden i som man har upplevt det här.Jag har i min fråga pekat på ett exempel, nämligenSkånsta i . Jag undrar till vem dessamänniskor skall vända sig, och hur de skall kommatill rätta med detta. Jag menar alltså inte bara att desom blir störda skall kunna få reda på om de somflyger helt enkelt leker. Hur skall dessa människorbära sig åt för att få reda på om det är fråga omnågon som har tillstånd, och om det inte är så, varskall de anmäla detta?Anf. 243 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag antydde i mitt frågesvar är detluftfartsinspektionen som är övervakandemyndighet i dessa frågor. Det är naturligt attnaturvårdsenheten vid länsstyrelserna har en viktigroll att spela i sammanhanget. Jag har förstått avinformation som jag har inhämtat med anledning avden här frågan att i haruppfattningen att situationen successivt harförbättrats. Som också har nämnts har detförekommit störningar av djuren på . Mendessa störningar har inteupprepats.Däremot är Skånsta, som nämnts i frågan, inte käntsom något stört och känsligt område. Det framgårockså av den lista över olämpliga zoner, som jagnämnde i mitt svar, som ballongförarna harupprättat. Den listan uppdateras i och för sigsuccessivt. Om det visar sig att det finns behov kandetta område tas in på listan över olämpliga zoner.Anf. 244 ():Fru talman! Då har man tydligen en annanuppfattning på i än folksom har hört av sig till mig. De människor som blirstörda är inte ovilliga på något sätt eller anser attmänniskor inte skall få övningsflyga. Men de somär t.ex. tävlingsflygare skall inte öva precis övertättbebyggt område. Från flera håll, och särskiltfrån Skånsta i , sägs det att detta tyvärr ärvanligt förekommande. Men skall jag ge demänniskor som blir störda rådet att vända sig tilllänsstyrelsen. Eller är det kanske enklast att devänder sig till polisen? Och hur skall de veta vemdet är som flyger?Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på frågorna 1990/91:257 och 291 omkommunikationerna i BergslagenAnf. 245 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att av regionalpolitiska skäl medverkatill att transportrådet får de 35 milj.kr. som behövsför att säkerställa tågtrafiken på sträckan --/--. har frågatmig om jag är beredd att medverka -- och i så fallpå vilket sätt -- till okonventionella lösningar för attbibehålla de för människorna nödvändigakommunikationerna i Bergslagen.Då frågorna berör samma anslag, dvs. statens köpav interregional persontrafik på järnväg, väljer jagatt besvara dem i ett sammanhang.Sträckan --/--rymdesinte inom den preliminära trafikram för köp avinterregional tågtrafik /92 somtransportrådet redovisade för regeringen den 22oktober . Därefter har regeringen föreslagit,som en del i åtstramningspaketet, att anslaget tilltågupphandlingen skall minskas.Beloppsminskningen har fastställts till 60milj.kr. har därför fått i uppdrag attupphandla interregional tågtrafik för budgetåret1991/92 inom ramen av 558 milj.kr. Regeringensställningstagande med anledning av dennaupphandling kommer att redovisas ibudgetpropositionen.Jag är av nämnda skäl inte nu beredd att vidtanågon åtgärd med anledning av frågorna omsträckan --/--ochokonventionella lösningar för bibehållande avkommunikationerna i Bergslagen.Anf. 246 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, ettsvar som oroar mig och som jag inte är nöjd med.Försvinner tågtrafiken mellan och det att orter som , , Fagerstaoch blir helt utan persontågtrafik.Det är orter som har drabbats avstrukturrationaliseringar och där man nu arbetarför att utveckla ett differentierat näringsliv, för attutveckla de företag som finns och för att få nyaföretag att etablera sig. Men vilka företag vill i dagetablera sig på orter där det inte finns någontågtrafik, och vilka människor vill flytta till en bygddit tågen har slutat att gå? har ocksåbetonat att den här trafiken har regionalpolitiskbetydelse och att en trafikneddragning får negativakonsekvenser för Bergslagen.I den regionalpolitiska propositionen skrevindustriministern att problemen i de här områdenaär av sådan karaktär att de fordrar långsiktigaregionalpolitiska åtgärder. Jag anser attregionalpolitiska åtgärder bl.a. är att behålla ochförbättra kommunikationerna. Då kan man intedra in den tågtrafik som finns i dag.Jag hoppas alltså att statsrådet tar stor hänsyn tillde regionalpolitiska skälen när regeringen ibudgetpropositionen tar ställning till resultatet avtransportrådets förhandling med SJ.Anf. 247 ():Herr talman! Jag vill också tacka för svaret ochsamtidigt instämma i de synpunkter som framförtsav . Det här är alltså ett områdesom har drabbats hårt, och de regionalpolitiskasatsningarna har varit omfattande, och ytterligarestöd kommer också att bli nödvändigt.Låt mig nämna ett exempel från Skinnskattebergskommun som ligger i . Där haröver 700 arbetstillfällen försvunnit ,och ett femtiotal människor hotas avarbetslöshet. Det här motsvarar av denyrkesverksamma befolkningen inom kommunen.Vi vet alla att kommunikationer har avgörandebetydelse för att få arbetstillfällen inom områdetoch de betyder också väldigt mycket för att manskall kunna delta i olika utbildningar. Jag skullevilja säga att det faktiskt är en förutsättning för skall kunna bo kvar.Om nedläggningshotet skulle bli allvar, skulleSkinnskatteberg förlora all spårbundenpassagerartrafik , precis som MaudBjörnemalm påpekade. Inom hela regionen skulleman förlora möjligheterna att någorlunda snabbt tasig till , och övriga Västsverigemed tåg. I stället skulle man erbjudas att åkaomvägen via --. För t.ex.dagpendlaren till högskolan i skulle detinnebära att studieresorna skulle bli dubbelt sålånga, och då är det ju i praktiken omöjligt att åka.Det här är alltså en mycket viktig fråga, och det ärviktigt att få en helhetslösning påkommunikationerna inom området. Vi skall ocksåta vara på de gemensamma resurser som vi har påett så bra och riktigt sätt som det absolut är möjligt.Det är viktigt för Bergslagen att man fårkommunikationer med fasta helhetslösningar vadgäller sträckan --. Därför behövs enfrist för att göra kommunikationsnätet lönsamt. Fårjag då fråga om kommunikationsministern kan varamed och medverka till det?Anf. 248 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det skulle vara väldigt glädjande omjag kunde tillgodose alla de behov som anmäler sigpå kommunikationsområdet. Men de är mycketomfattande, inte bara på järnvägstrafikens områdeutan även i övrigt, inom flyg och vägtrafik också.Men diskuterar vi järnvägen. Där sker enupphandling, som jag nämnde, inom ramen för ettanslag på 618 miljoner. Vi har av besparingsskälansett det nödvändigt att minska subventionernaoch bidragen för att få utrymme för satsningarna påinfrastrukturen. Då har också det här anslagetdrabbats. Av ett pressmeddelande som för någratimmar sedan har gått ut från transportrådet om enreviderad förhandling med SJ framgår att man intelängre kan upphandla persontrafik påinlandsbanan, inte heller på den nu aktuella bananGävle--/--, och inte hellermellan och . Man får göravissa indragningar av tåg, alltså en uttunning avtrafiken på ett antal andra sträckor, för att rymmasinom den här begränsade ramen. Det är denfaktiska ekonomiska situation som vi står i. Mentrafik omfattar inte bara järnvägstrafik, utan ocksålandsvägstrafik. Man får se, som , till helhetssituationen.I Bergslagsområdet köps ju även trafik på sträckanGävle--. Den omfattar ett antal tåg perdag och bekostas inom ramen för de 26 miljonersom köpen uppgår till. Såvitt jag förstår ingår denhär trafiken i den nya upphandling somtransportrådet gör för nästa år.Anf. 249 ():Herr talman! Det är riktigt att man köper upptrafik på sträckan ----. Menjag ser också en risk med det. Försvinner trafikenpå sträckan ----finns risken attsträckan ----försvinnerdärför att man drar undan underlaget för dennaviktiga förbindelselänk. Det är faktiskt Bergslagensförbindelselänk till , och söderut.Risken är då att även sträckan --Borlängeförsvinner. Det är också en förbindelse söderut. Dåstår Bergslagen helt utan tågförbindelser. Vi fåralltså ett stort område i som på siktinte kommer att ha några tågförbindelser alls.Anf. 250 ():Herr talman! Också jag skulle vilja understrykabetydelsen av att man ser hela trafiken i ettsammanhang när man skall lösa Bergslagenstrafikproblem. Här finns flera intressenter. Delshar man järnvägsnätet med trafik både viaBorlänge och via /. Dels har vi deregionala trafikanordnarna, som bör komma med idiskussionen, så att man får en så effektivvägförbindelse och tågförbindelse som det överhuvud taget är möjligt. Därför är det viktigt att mansammanstrålar för att se Bergslagen och helatrafiken i ett helhetsperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1990/91:263 ombärighetshöjande åtgärder för järnvägAnf. 251 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser verka för att bärighetshöjandeåtgärder skall vidtas för järnvägarnas del.Bakgrunden till frågan är de bärighetshöjandeåtgärder som genomförs påsärskilda avsnitt av vårt vägnät. Dessa avsnitt är avsärskild betydelse för den tunga trafiken.Åtgärderna bekostas av dem som användervägarna genom en markant höjning avfordonsskatten för de tyngsta fordonen. Jag harsvårt att se att vägtrafiken får en konkurrensfördelgenom åtgärder som bekostas via fordonsskatten.Då det gäller järnvägsnätet pågår ett fortlöpandearbete med att förstärka och förbättra de linjer därgodstrafiken är av sådan omfattning att det ärbefogat. Dessa insatser finansieras helt och hålletmed medel över statsbudgeten.Med hänvisning till det arbete som pågår inomramen för ordinarie verksamhet finnerjag inte skäl att vidta några särskilda åtgärder medanledning av frågan.Anf. 252 ():Herr talman!