prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — Det är märkligtatt vi här, där vi har haft en mycket svag ekonomiskutveckling under högkonjunkturen jämfört medandra länder, här där vi har ett högre kostnadslägeän i konkurrerande länder, här skall vi strö salt isåren med höjda och inflationsdrivandemervärdeskatter. Ni t.o.m. höjde momssatsen med1 % generellt tillsammans med i våras.Till vilken annan nytta än ytterligare inflation?Så till min andra fråga, som inte heller är besvarad.Riksdagen mål för utvecklingen av svensk turismhar sagts vara att förbättra bytesbalansen, att stödjaregional utveckling, att förbättra möjligheterna förbreda folkgrupper till turism och rekreation och attöka sysselsättningen. Inget av de målen uppfylls avskattebeslutet.Målet om regional utveckling kräver särskilduppmärksamhet. Redan i skatteutskottetsbetänkande kan man se den första brasklappen omturismens mål kopplad till skattebeslutet.Den andra brasklappen kom i den särskildautredning som har att hantera eventuella stöd tillturistnäringen i vissa län och som statsrådet ocksååberopade.Den tredje brasklappen finns i regeringensskrivelse med anledning av den hastigt påkomnakrisen. Där står att det skall ''klargöras hur desociala målen i turistpolitiken skall tillgodoses''.Det tycks som om socialdemokraterna inte hade enaning om vad vi har beslutat i . Vi har haft särskilda utredningar för attklargöra regionala mål. behöver vi utreda vadsom menas med sociala mål. Jag må då säga: Voredet inte lämpligt att regeringen i stället ägnade sigåt att definiera vad socialdemokraterna vill och stårför? Det vet snart ingen -- ord och handlingstämmer inte alls överens.Sedan årsskiftet har 6 000 jobb försvunnit enbart ihotell- och restaurangbranschen; volymen är iseptember lägre än . Storafjällanläggningar som iVästerbotten och anläggning har gått ikonkurs. Därtill kan läggas lägre efterfrågan itransportbranschen även när det gällercampinganläggningar och stugbyar, som ofta ger ettviktigt tillskott till de redan tidigare utsattaregionerna. Antagligen kommer ni i regeringen atttvingas till stöd och bidrag. 4 miljarder i minskadresevaluta innebär ca 2 miljarder i förloradeskatteintäkter för stat och kommun, eftersomungefär av turistkronan går tillbaka till statoch kommun i form av skatt. Lägg därtillarbetslöshetsunderstöd för 6 000 personer ochbidrag till fjällanläggningar och andraturistnäringar! Jag frågar därför statsrådet: iskattereformen har ni finansierat dessasamhällskostnader?Till sist tvingas jag konstatera bristen på vilja attskapa icke bidragsberoende system i . Dettorde inte minska kravet på offentliga utgifter. Jagbeklagar att statsrådet inte inserbehovet av vissa justeringar av skattereformen.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag rätta påen punkt. Det är inte så att vi tar ut en 100-procentig moms i hotell- ochrestaurangbranschen -- det är en 25-procentigmoms. Det är ganska högt det också, men det ärändå rätt långt från 100 %.För första gången i världshistorien, vågar jag påstå,har den intressanta hypotesen framförts attVästtysklands ekonomiska framgångar underefterkrigstiden skulle ha berott på att man där hardifferentierad moms. Jag skall erkänna att jagaldrig har hört den förklaringen. Jag harinte heller hört exakt hur den differentierademomsen leder till framgångar i form av låginflation, starka statsfinanser, starka utrikesaffärer,en stark och blomstrande industri, osv. Men exakthur orsakssambanden ser ut kan väl i sin nästa replik.Görel Thurdin sade att turismen är en exportnäringoch att vi därför borde ta bort momsen, eftersom vitar bort momsen på de varor som vi sänder ut urlandet. Det är en felsyn. Det är visserligen sant attvi inte tar ut svensk moms på exportvaror somskickas ut ur landet, men skälet är ju att dessa varorbeläggs med moms i destinationslandet. Det är föratt undvika en dubbel beskattning som man lyfterav momsen vid export. Någon motsvarandesituation föreligger inte i händelse av utlandsturismi . Lyfter vi av den svenska momsenkommer givetvis ingen annan moms att läggas på istället. Det skulle då handla om en genuinskattebefrielse på ett sätt som inte förekommer förvår traditionella export. Det är alltså en fullständigtfelaktig jämförelse, och jag tycker att det vore braom vi kunde rensa bort den ur debatten ifortsättningen.Det grundläggande felet med liksom med den föregående debatten ombensinmoms, reseavdrag, etc., är att vi får höra attdet är fritt fram att dela ut gåvor åt alla möjliga håll:Skatter skall sänkas, och bidrag skall ökas. Inte ettord sägs om hur det skall finansieras. Detta görs aven representant för ett parti som har en brist på 9miljarder kronor i sitt skattealternativ, och det ärsnällt räknat, vill jag understryka.Om man inte känner något ansvar församhällsekonomin, inte har någon strävan efter attha balans mellan utgifter och inkomster kan mankosta på sig den typen av lättsinniga löften, men deär ingenting värda och de går inte att genomföra.Jag tror att människor efter hand genomskådardetta i allt större utsträckning. Det finns ingentingsådant som ofinansierade skattesänkningar. Detgår inte att med några enkla beslut här i riksdagenhöja svenska folkets levnadsstandard. Vi kan inteunna oss högre levnadsstandard än den som viarbetar ihop själva.I det här avseendet är skattereformen av storbetydelse -- inte så att den över höjersvenska folkets levnadsstandard kraftigt, för detkan inte heller den göra, men däremot så att denskapar förutsättningar för en bättre utveckling avlandets ekonomi. Det är därför som vi genomförskattereformen.Alla de frågor som har ställt ärkopplade till en viss bransch, nämligenturistbranschen. Hon undrade vilka effekterna blirför bytesbalansen, för den regionala utvecklingen,för breda folkgruppers möjlighet att åtnjutarekreation, för sysselsättningsläget osv. Allt dettaär faktorer som jag är övertygad om påverkaspositivt genom skattereformen, även om effekternainte kommer att synas nästa år.Det tar litet . Men det läggs en grund fören högre tillväxt, för en sundare och starkareekonomi, för mera arbetstillfällen, för merasparande och för utrymme att förbättra standardenför människorna i det här landet. Det är syftet medskattereformen. Jag är fullständigt övertygad omatt den kommer att få sådana effekter. Dettakommer också att vara gynnsamt för turismen förSverige, för de företag och de människor som ärverksamma inom turistbranchen.Svaret på frågor är attskattereformen, där hotell- och restaurangmomsenbara utgör en liten del, har alla dessa positivaeffekter som både och jageftersträvar.Anf. 112 ():Herr talman! När det gäller skattereformen har vifrån valt att till vissa delar finansierareformen på ett annat sätt. Jag vill poängtera vissadelar, eftersom även vi anser att det behövs enskattereform. Men sättet att finansiera den på ledertill vissa negativa effekter som också leder till ökadekrav på bidrag och även till förloradeskatteintäkter.Erik svarade minsann inte på hur nisocialdemokrater finansierar de två miljarderna iförlorade skatteintäkter, annat än att resevalutornaminskar med 4 miljarder. Vi har inte sett hurresultatet blir. när det blir moms på bl.a.kollektivtrafik kommer det att bli ytterligareförsämringar för den här branschen.Vi skall hålla oss till fakta och jag tycker att det ärviktigt att även socialdemokraterna visar vad de harför finansiering, men det har de inte gjort.Det är med stort intresse jag noterar att statsrådet isvaret kallar lägre skatt på mat, boende,transporter, kultur och rekreation fördiskriminerande. Vi skall inte styra människorskonsumtionsval. Vem har sagt det? Det är bara detatt människor är tvingade till vissa konsumtionsval.Vi måste alla bo, äta och åka till och från arbetet.Vi behöver alla rekreation och kultur, inte minst föratt minska den stora frånvaron på våraarbetsplatser.Den enda diskriminering jag kan upptäcka isamband med skattereformen är den gentemot demsom får problem i samband med den. Jag tycker attdet är viktigare att skapa ett system som inte ärbidragsberoende. Ni kan inte komma ifrån att nihar höjt kostnadsnivån när den redan är på tokalldeles för hög. Varje mervärdeskattehöjning geren knuff på underliggande kostnader. Det finnsfaktiskt de ekonomer, även om det inte är så mångai det här landet, som talar om mervärdeskatt sominflationsdrivande. Man hamnar på höga nivåer.Jag har inte talat om mervärdeskatt i denform som statsrådet tog upp. Jag tycker att det varett fult påhopp. När vi talar om ett 60 %mervärdeskatt menar vi av . Det felet villjag direkt rätta till.Jag kan inte säga att det har haft någon negativpåverkan på ekonomiska utvecklingatt ha differentierad moms. Man har kanske klaratav att hålla nere sina offentliga utgifter på grund avatt man har differentierad moms, och det är storskillnad.Jag tycker att statsrådet kan avkrävas litet meraredovisning av finansieringen av de negativaeffekterna.Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan konstatera att den intressantahypotesen den tyska framgången i ekonomisktavseende efter skulle bero påden differentierade mervärdeskatten krympte ihoptill mycket blygsamma dimensioner, och det varnog klokast. Jag vill påstå att denna hypotes varlitet väl djärv.Jag vill återanknyta till huvudfrågan. Här har vihört hur skatten skall sänkas på alla möjliga trevligaoch viktiga saker, på maten, på boendet och påresorna -- det gäller för säkerhets skull bådebilresandet och kollektivtrafiken. Det handlar ommånga miljarder i bortfallande skatteinkomster,och inte ett ord sägs om hur detta skall betalas. Nusade att finansieringen är ordnad.Tala då om vad det är för finansiering! Får vi hörakrona för krona hur inkomstbortfallet skall täckas!Vill ni i stället ta ut högre skatter på andraområden? Eller vill ni skära ner på de bidrag somgår ut till svenska folket?Vi har räknat mycket noga på s.k.finansiering, och vi vet ju att det fattas 9 miljarderkronor. lyfter fram förslag som saknartäckning i verkligheten.Låt mig bara nämna ett enda exempel som kan varaav intresse, eftersom det litet grand pekar framemot nästa interpellationssvar. avvisartanken på en importmoms på det sätt som finnsmed i skattereformen. Man får då ettinkomstbortfall på 500 milj.kr. Dessa pengar skallsparas in genom att man spar på byråkratin inomtullen. Om man skall spara 500 milj.kr. påbyråkratin i tullen, innebär detta att det svenskatullväsendet halveras. Detta är alltså ett exempel på''finansiering'' som åberopar i sitt förslag.Det finns fullt med sådana exempel.Ni försöker ge intryck av att det går att sänkaskatten på mat, boende och resor -- allt sådant somfolk naturligtvis uppskattar. Sedan skall dettafinansieras utan att det märks, utan att det kostarnågonting och utan att det drabbar en levandemänniska av kött och blod. Människor vetemellertid att det inte stämmer. Så kan man integöra. Det går inte att trolla, inte ens för ochGörel Thurdin.Vi lever nu i då det borde vara slut på den härtypen av överbud och löften som saknar täckning.Det här går bra att tala om i kammare,men det går inte att genomföra i verkligheten.Någon gång måste vi få se en tillnyktring på den härpunkten, även från centern.Anf. 114 ():Herr talman! borde hålla sig till denfråga som vi diskuterar här och förklara hur nisocialdemokrater finansierar bortfall avskatteintäkter och tillgodoser behov av bidragdärför att ni prompt vill ha skatt på vissa områden.Jag konstaterar att ni anser att stipendier skall varaskattefria, eftersom staten inte tjänar någonting påatt beskatta sådana. skall behandlas särskilt iskatteavseende. Vad innebär detta? Är dessaundantag något slags diskriminering av annat? Detfår ju vara någon konsekvens i den diskussion somvi för kring differentierad mervärdeskatt.Vi i har finansierat vårt förslag, ochdet har vi redovisat i vår motion. Vi anser att dedynamiska effekterna blir större om inte denegativa effekterna tvingas fram och följs av kravpå bidrag.T.o.m. ledarsida har nyktrat till när detgäller skattereformen. Där har man tittat på demsom har formulerat och tagit fram dennaskattereform, med tanke på att de nu viker sig närdet gäller t.ex. beskattning av stipendier. Så härsäger man: Dessutom är det ett välförtjänatnederlag för de teoretiska likformighetstänkare iskattekommittéer och finansdepartement som intevelat se den variationsrika verkligheten.Vi politiker är till för att se den variationsrikaverkligheten och se till att det skapas system som ärenkla att leva med. tvingar man in folk ibidragskarusell genom t.ex. ökade bostadsbidrag.Det är ingen bra grundval för den nyaskattereformen.Jag tycker att statsrådet skall redovisahur ni finansierar de fortfallna skatteintäkerna ochde negativa effekter som ni åstadkommer genomatt hålla fast vid detta likformighetstänkande.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Jag har hört mångagånger tala om behovet av att minskabidragsberoendet. Jag har också hört andrarepresentanter från säga detta. Jagkonstaterar att ni under vårriksdagen röstadeigenom ökade bidrag i strid med regeringens förslagpå en lång rad områden tillsammans med andraoppositionspartier till en kostnad av sammanlagtett par miljarder kronor. Jag konstaterar också attni är anhängare av ett vårdnadsbidrag som medförmånga miljarder i ökade statsutgifter. Vidare kanjag konstatera att , kanske mer än någotannat parti, är intresserat av att vidmakthålla enmycket hög nivå på bidragen till det svenskajordbruket.Om ni vill minska bidragsberoendet, GörelThurdin, finns det goda möjligheter att börja skäraned. Ni kan väl ta itu med de områden där ni går ispetsen för att öka bidragsberoendet.Tankarna för en likformig beskattning har mycketsom talar för sig. Det innebär nämligen att statenskall avstå från att medvetet diskriminera vissabranscher i förhållande till andra och medvetetdiskriminera vissa människor i förhållande tillandra. Man skall avstå från att diskriminera en visstyp av ekonomisk verksamhet jämfört med annanverksamhet eller en viss typ av konsumtion jämförtmed annan konsumtion.Vi skall ta ut den skatt vi behöver för att betala deoffentliga utgifterna. Vi skall inte skämmas för attsäga det. Vi skall inte ge sken av att det går bra attsänka skatten på olika områden utan att det fårkonsekvenser för statsutgifterna.Vi skall dock undvika att göra det på ett sätt somskapar en mängd snedvridningar och problem iekonomin. Det gamla skattesystemet medolikabehandlingen, alla luckor, avdrag, kryphål ochundantag har skapat den skatteplanering, detöverdrivna skattetänkande och det fiffel som vi haralltför mycket av i detta land. Detta vill vi kommabort ifrån genom skattereformen. Jag påstår inte attvi har lyckats till . Det finnsfortfarande områden där vi inte till fullo har lyckatsgenomföra de principerna. Men vi har kommitmycket långt på den här vägen, och det tror jag ärmycket bra.Vi avstår från att ta ut skatt på vissa områden. Vitar t.ex. inte ut mervärdeskatt på tidningar ellerskatt på stipendier. Därigenom förlorar viskatteinkomster. Det medger vi också. Det är inteså som försöker ge intryck av, att omman tar ut skatt på ett område så minskar statensintäker. Man skulle förlora på detta. Om mansänker en skatt skulle statens inkomster i så fallöka. Tänk om det vore så underbart. Då skulle viväl alla sätta i gång att sänka skatterna på en radområden och njuta av både lägre skatter ochsamtidigt ökade statsinkomster. Det är dendrömvärld som lever i och som har så litetatt skaffa med verkligheten. Jag tror att det skullevara bra för och för den allmänna politiskadebatten om vi kunde få en viss upprensning avdenna typ av argument.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1990/91:44 omtullverkets organisationAnf. 116 Statsrådet ():Herr talman! har, med anledning avatt generaltullstyrelsen lämnat ett förslagom organisation, ställt följande frågortill finansminister . Avser regeringen att låta fatta beslut ifrågan?2. När avser regeringen lägga förslag eller fattabeslut i ärendet?3. Vilken hänsyn anser finansministern skall tas tillförändrade möjligheter att utöva kontroll ochtillsyn på grund av regionala förhållanden?4. Kommer regeringen att väga in regionalpolitiskahänsyn i ärendet?Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.Med anledning av de förändringar avtullverksamheten som kan förutses framöver,främst till följd av datoriseringen avtullprocedurerna vid import och export, hargeneraltullstyrelsen i uppdrag att se övertullverkets organisation. harlämnat ett förslag om lokala ochregionala organisation. En översyn av den centralaorganisationen pågår och ett förslagfrån generaltullstyrelsen kan enligt uppgiftförväntas först under mars 1991.Förslaget om den lokala och regionalaorganisationen har remissbehandlats under hösten.Därvid har från flera remissinstanser pekats på attförslaget om den centrala organisationen liksomfrågan om företagens benägenhet att ansluta sig tilltulldatasystemet borde avvaktas innan slutligställning tas till hela organisation.Dessa remissinstansers uppfattning måsteemellertid vägas mot önskemålet om att så snartsom möjligt få en rationellare organisation ocksåinom som bättre kan möta de nya kravsom tullverksamheten kommer att ställas inför inteminst genom den europeiska integrationen. Det ärdessutom viktigt att också snarastunderkastas de ökade krav på effektivitet somandra statliga myndigheter skall omfattas av.Det är mot denna bakgrund regeringens avsikt attså snart det är möjligt för presenterahuvuddragen i en ny organisation för tullverketsamt budgeteffekterna härav. Redan här vill jagdock framhålla att det inte bör vara vare sigregeringens eller uppgift att exakt angepå vilka orter i landet som tullmyndigheter skallfinnas. I överensstämmelse med pågåendeförnyelsearbete i budgetprocessen m.m. bör det istället ankomma på myndigheten att bestämma hurverksamheten skall bedrivas mot de mål somsamhället har ställt upp. För del är detdärför i huvudsak utrikeshandelstrafikensutveckling och behovet av kontrollinsatser somkommer att styra lokaliseringen av verksamheten.Anf. 117 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag tackar också för beskedet att riksdagenskall få en chans att fatta beslut i den här frågan, såatt det inte längre enbart skall vara en angelägenhetför regeringen. Jag delar också de remissinstansersbedömning som anser att frågan skall vila till dessställning kan tas till hela organisation.Jag delar också statsrådets uppfattning att det ärväsentligt att få en rationellare organisation äveninom . Detta behöver inte innebära attomflyttningar sker enbart för omflyttningarnasegen skull, utan att huvudsyftet skall vararationellare och bättre anpassadearbetsförhållanden.Att flytta tullstationen från till Umeåoch dra ner personalstyrkan från niotjänster till sex, kommer att innebära ett inteobetydligt bortfall av arbetskapacitet. Statsrådetbör notera att jag i min interpellation inte har någrasynpunkter på minskningen av bemanningen. Dentycker jag är okey, om man klarar jobbet.Jag finner det intressant att ta upp Örnsköldsviksspeciella situation med export avkrigsmateriel, som innebär att man varje veckaskall förtulla det som de behöver sända i väg samtavståndet mellan och , som ärcirka enkel resa.En stor del av bemanningen skall så gott somdagligen pendla mellan och Umeå.En tredjedel av arbetstiden går åt till restid.Givetvis tillkommer inte oväsentligaresekostnader. Särskilda insatser skall varje veckaske vid , och då måste man pendla.Denna omlokalisering ger enligt min uppfattningvarken bättre arbetsförhållanden eller rationellareverksamhet.Jag ställer mig också tveksam till att tullverketsdistriktskontor skall flyttas från tillHaparanda. Detta gör jag med anledning av delånga transporterna och de delvis bristandetransportmöjligheterna. Att placera endistriktsenhet i utkanten av ett Norrlandsdistriktmedför inte bättre och rationellare verksamhet.Som regionalpolitiker ser jag ofta på papperetförnuftiga rationaliseringar som helt mister sineffekt på grund av långa avstånd och bristfälligakommunikationer.Jag noterar regeringens nya inställning att statligaverk inte längre skall ta regionalpolitiska hänsyn.Min fråga blir därför: På vilket sätt avser regeringenatt lösa utsatta regioners tillgång till statliga verkoch institutioner? Skall vi i fortsättningen enbartvara hänvisade till de större orterna och debefolkningstätare regionerna i landet eller är dethär en tolkning som inte stämmer? Jag harnämligen förstått att ni är oense i regeringen.Industriministern sade nämligen att hantycker att statliga verk skall ta regionalpolitiskahänsyn. Då är min fråga: Gäller detta intetullverket?Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Jag tänker inte här gå in på ennärmare diskussion om ochtullverksamheten där och hur den kommer attgestalta sig . Jag skall i stället nöja migmed att belysa vissa principer som jag menar börligga till grund för den föreståendeomorganisationen av tullen.Först och främst är det viktigt att statlig verksamhetfortlöpande utsätts för en ganska hårdhäntgranskning och för en förnyelse. Det ärskattebetalarnas pengar som vi använder, och vimåste se till att de används på bästa möjliga sätt. Vikan också konstatera att i det ekonomiska läge somnu råder i landet skärps dessa krav. Vi måste varaberedda att hålla igen. Det gäller såväl statligadministration som transfereringar till andrasektorer. Och det gäller naturligvis på motsvarandesätt verksamhet i andra delar av den offentligasektorn.Vi har genomfört, och kommer att genomföra,stora strukturella förändringar av statligamyndigheter. En hel del sådana åtgärder haraviserats i det krispaket som regeringen harpresenterat. I detta ligger också att vi skall gestatliga myndigheter ett betydande ansvar förgenomförandet av omorganisationer. Jag menar attdet vore fel om regeringen eller försöktedetaljstyra detta. Det måste finnas ett samlatansvar, och detta ansvar skall ligga hos dem somleder verksamheten. Det är den modell som vi hartillämpat i andra sammanhang, t.ex. vid den storaomorganisationen av skatteförvaltningen. Och jagmenar att det också på motsvarande sätt bör ske närdet gäller tullen. Vad regering och riksdag skallgöra är att ta ställning till en omorganisation i stort,att lägga fast principer och riktlinjer, men att sedanöverlåta åt myndigheten att klara genomförandet.Om vi inte kan upprätthålla dessa principer tror jaginte att det kommer att bli bra förändringar och enbra utveckling av den statliga verksamhetenframöver.När det gäller tullen är det riktigt att det pågårutredningar om olika delar av verksamheten,utredningar som ännu inte är färdiga. Det kan utantvivel med visst fog sägas att man skall avvaktadessa utredningar innan man fattar beslut, dvs. attalla kort först skall ligga på bordet. Men mot dettakan sägas att erfarenheten visar att alla kort sällaneller aldrig ligger på bordet, eftersom det ständigtinträffar nya saker som gör att man skulle behövavänta ytterligare någon tid innan man slutligt kan taställning. kan man hamna i den situationenatt man drabbas av handlingsförlamning och attinga beslut alls fattas. Därför kan man komma i ettläge då man måste fatta beslut även om det senarekan komma ytterligare information som i viss månpåverkar synsättet. Då får man naturligtvis varaberedd att förändra organisationen ävenfortlöpande.Jag vill inte nu säga exakt vilken tidpunkt vi skallvälja. Det pågår ett internt beredningsarbete. Menjag vill säga att avsikten är att vi så snart som vibedömer det vara praktiskt möjligt skall lägga framförslag till hur vi har tänkt oss att enomoganisation i stort skall äga rum. I dettasammanhang kommer kraven på förnyelse ocheffektivisering av den offentliga verksamheten attväga tungt.