prot · GE0933 · 1990-11-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:33Tisdagen den 27 novemberKl. 14.30Ändring av partibeteckningTredje vice talmannen meddelade att folkpartietanmält att partiet på sitt landsmöte den 23--26november beslutat komplettera sitt partinamn tillfolkpartiet liberalerna och att partiets officiellaförkortning liksom tidigare skulle vara fp.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 november.2 § Svar på fråga 1990/91:201 om de politiskaförhållandena i NicaraguaAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! harfrågat mig om regeringen avser vidta några åtgärderför att försöka bidra till en stabilisering av läget iNicaragua.Nicaragua har genomgått stora politiskaförändringar . Under bl.a. FNsöverinseende genomfördes allmänna val i februari.En ny regering under president tillträdde och det långa krigetavslutades. Contrasgerillan kunde efter segslitnaförhandlingar slutligen avväpnas under FNsövervakning. Armén har minskat från 96 000 till34 000 man. Relationerna till harnormaliserats och landet får på nytt amerikansktbistånd.Den politiska utvecklingen sedan regeringsskiftethar präglats av stor oro. Regeringens försök attstabilisera landets ekonomi har mött storasvårigheter. Strejker har förekommit, liksompolitiskt motstånd från såväl FSLN som grupperinom regeringskoalitionen . Under senare tidhar också demobiliserade contras manifesterat sittmissnöje mot regeringen och våldsamheter harförekommit mellan polis och delvis beväpnadeexcontras. Resultatet har blivit en påtagligförsämring av ekonomin, som ytterligare fördjupatden ekonomiska krisen och fattigdomen.Den överenskommelse som träffades den 26oktober mellan regeringen, de fackligaorganisationerna och bondeorganisationen därför en viktig framgång för den demokratiskautvecklingen i . Spelreglerna för dennärmaste framtiden har lagts fast.Överenskommelsen som både till innehåll ochtonläge är väl balanserad, bör kunna utgöra en godgrund för landets nödvändiga ekonomiskaåterhämtning. Det är uppfattning attlandets egna ansträngningar nu måste följas uppgenom ett kraftfullt stöd från de internationellafinansieringsorganen och en ökning avgåvobiståndet.Sveriges bistånd till , som underinnevarande budgetår uppgår till 270 milj.kr., ärutformat som ett stöd till reaktivering av ekonomin.En stor del används för import till industri- ochjordbruksproduktion samt för utveckling avgruvindustri, skogsbruk och energiproduktion. Viplanerar också att bidra med sociala insatser inomhälso- och sjukvård samt stöd till särskilt utsattagrupper som drabbats hårdast av den ekonomiskakrisen.Anf. 2 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga. Jag tycker dock att svaret är en smulaundvikande. Utrikesministern ger i sitt svar enbeskrivning av vad som har hänt i eftervalet. Det är en beskrivning som jag inte till alladelar kan instämma i, men det är en diskussion somvi inte har tid att gå in på här.Min fråga rör den akuta situationen i . Utrikesministern hänvisar till den uppgörelsesom har träffats mellan regeringen ochrepresentanter för fackliga organisationer ochbondeorganisationer. Den ingicks i slutet avoktober. Jag delar uppfattningen att det är enmycket viktig framgång för den demokratiskautvecklingen i . Överenskommelsenbiträds av den sandinistiska fronten och jag tyckeratt den, genom denna överenskommelse, har visatatt den tar ett stort ansvar för läget i Nicaragua.Den bedriver en ansvarsfull oppositionspolitik.Denna mycket bräckliga överenskommelse hotasnu av den situation som har uppstått i . Man kan se en ökande tendens till våld, ochmänniskor har dödats. Det förekommer enupptrappning av våldet som medför en ökandesocial oro. Det är högerkrafterna som går tillangrepp. De är inte nöjda med den häröverenskommelsen.Min fråga rörde egentligen om det finns någontingsom vi i kan göra för att bidra till att lägetstabiliseras och för att värna den här uppgörelsen.Den ökade sociala oron, våldet och den hotfullasituationen drabbar fattiga, barnen ochcivilbefolkningen.Nu svarar utrikesministern att det är viktigt attlandets ansträngningar följs upp av ett kraftfulltstöd från internationella finansieringsorgan och enökning av gåvobiståndet. Jag delar denuppfattningen, men jag undrar hur arbetarför att se till att detta blir verklighet.Min fråga rörde också det akuta läget. Finns detnågot vi kan göra utöver detta för att stabiliserasituationen?Anf. 3 Utrikesminister ():Herr talman! Mycket av det svenska biståndet harvarit, och är fortfarande, inriktat på att försökastödja den demokratiska utvecklingen i Nicaragua.Det var därför vi ansåg det vara en självklarhet attfortsätta stödet till även efter ettregimskifte -- detta för att visa att det inte ärregimerna vi stöder utan folken. Detta stöd skall nufortsätta. Jag kan inte föregå budgetbehandlingen,men jag hoppas verkligen att det skall fortsätta.Det pågår samtal där många givarländer är med,även , som äntligen har gett ett ordentligtbistånd. Men även om nu lämnar ett biståndpå ca , så är det baradubbelt så stort som det samlade nordiskabiståndet. Jag tycker, och det har vi framfört ochkommer att framföra till amerikanerna, att deborde lämna ett bistånd som motsvararbefolkningstalet och då blir det inte 200 utan . Detta borde de göra därföratt ligger i deras närområde, och de harett visst ansvar för vad som händer där.Vi är dessutom beredda att föra ett resonemang omhur man skall kunna hejda det som hotardemokratin i . är mycketverksamt på detta område. Allt kan dock inteberättas i detta sammanhang.Anf. 4 ():Herr talman! Jag delar verkligen utrikesministernsuppfattning att borde göra mer för att stödjaden demokratiska utvecklingen i Nicaragua.Särskilt som har ett mycket stort ansvar förden långa period av inbördeskrig som Nicaraguahar tvingats genomleva. har ett synnerligenstort ansvar att se till att en fredlig utveckling kangaranteras.Jag förstår att inte allt som pågår kan sägas till mighär i kammaren. Det är tyvärr så att deninternationella uppmärksamheten kring vad somhänder i nu är mycket liten. Jag tror atten ökad information och ett ökat intresse för vadsom händer i skulle vara betydelsefullt.Den oro som breder ut sig och våldet frånhögerkrafterna är en utveckling som mycket snabbtkan hota läget i . Detta är kanske intenågonting som vi kan hantera genom att diskuteradet framtida biståndet eller året därefter.Det kan handla om dagar eller veckor.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1990/91:210 om SIPRIsresurserAnf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migom jag anser det rimligt att SIPRIs behov av ökaderesurser skall tas från fredsorganisationer , KristnaFredsrörelsen och Arbetarrörelsens Fredsforum.SIPRIs verksamhet är internationellt erkänd ochhar stor betydelse, inte minst genom den breda ochallsidiga forskning som institutet bedrivit under nusnart 25 år.Våren 1990 tillsatte regeringen en utredning omSIPRIs finansiering och arbetsformer.Utredningsmannen som lade fram sitt förslag iaugusti har bl.a. föreslagit att skall erhålla enreell anslagshöjning om 3,5 milj. kr. Syftet är attminska institutets beroende av finansiärer somprioriterar annan verksamhet än den som SIPRIsjälv vill lyfta fram.Utredningsmannen har föreslagit attanslagshöjningen vägs mot s.k.enpromillemål, åberopande att SIPRIs verksamhetär av liknande karaktär som den som täcks av dettamål.Förslaget om en anslagshöjning för ärkopplat till en rad förslag om institutetsorganisation och arbetsformer. Regeringen har föravsikt att samråda ytterligare med innan vitar ställning till förslagen. Något beslut om kraftigtökade bidrag till kommer inte att fattasinnan beslut också föreligger om institutetsorganisation och arbetsformer.Jag räknar inte med att regeringen redan i denbudgetproposition som förbereds, skall hinnapresentera sina ställningstaganden rörande SIPRI.Därmed kommer inte heller budgetpropositioneninnehålla förslag i enlighet med förslag rörande enpromillemålet.Avslutningsvis, herr talman, vill jag poängtera attändringar av riktlinjerna för riksdagensenpromillemål givetvis inte kan göras utanriksdagens medgivande.Anf. 6 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagär särskilt glad för den sista biten av svaret, attriktlinjerna inte kan ändras utan riksdagensmedgivande. (: Gäller det bara sista biten? )Nej, , jag tycker att det finns vissaandra positiva delar i svaret också. Men när manläste det blev man inte så positivt inställd.Jag ser positivt på SIPRIs verksamhet som sådan,men när man börjar prata om att man skall tapengar både från biståndet och frånfredsorganisationerna, blir jag faktiskt arg. Jagtycker att det är fel ställen att ta pengar från. Dettaär en verksamhet som är klart kopplad tillförsvaret, och det borde naturligtvis finnas ettförslag om att dessa kostnader skall belastaförsvarets budget. Detta borde vara ett självklartmål.Gång på gång kan man se i biståndsbudgeten, somockså skall vara enprocentsberäknad, hurverksamhet som egentligen inte utgör en del av detdirekta biståndet till de fattiga länderna, inkluderasi budgeten. När det gäller försvaret tar man bort endel av kostnaderna och sprider ut dem på andra sättför att kostnaden i budgeten inte skall bli för hög.Det tycker jag helt klart är osolidariskt.Jag hoppas verkligen att detta kommer attuppmärksammas. Kan vi få se i försvarsbudgetenatt SIPRIs verksamhet tas upp där i stället? Det ärju där den hör hemma. Den är väldigt viktig förSverige -- precis lika viktig som jag tycker attfredsrörelserna är.Enpromillemålet får vi definitivt inte röra. Detbehövs, annars klarar vi aldrig att driva en offensivfredsverksamhet i det här landet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:211 omSovjetunionens kärnvapenprovAnf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen tänker vidta medanledning av att den 24 oktobergenomförde en kärnvapenprovsprängning påNovaja Semlja.Regeringen beklagar naturligtvis att Sovjetunionenefter uppehåll har återupptagit sinaprovsprängningar. Detta väcker djup ochberättigad oro i och i många andra länder.Under den senaste tiden har regeringen haftindikationer på att en sovjetisk provsprängningkunde vara nära förestående. Inte minst motbakgrund av olika sovjetiska initiativ den senastetiden angående ett fullständigt provstopp, haderegeringen dock förhoppningen att Sovjetunionenskulle avstå från fortsatta prov.Under året har och de övriga nordiskaländerna vid upprepade tillfällen tagit upp fråganom provsprängningar på medsovjetiska representanter, senast i en samnordiskuppvaktning i i enlighetmed beslut vid det nordiska utrikesministermötet iMolde i den 11--i år.I sammanhanget bör understrykas att Sverigekräver att samtliga kärnvapenstatersprovsprängningar upphör och att iårtionden har arbetat för att få till stånd ettfullständigt provstopp.Den 26 oktober var ministerrådet påSovjetunionens ambassad uppkallat tillutrikesdepartementet för att motta besked om densvenska regeringens beklagande av och djupa oroöver det sovjetiska beslutet att genomföra enprovsprängning på 29 oktober gjorde de fem nordiska länderna engemensam uppvaktning i hos viceutrikesminister . Då framhölls bl.a. attprovsprängningarna på genomförs inärheten av befolkade områden och i en sårbararktisk miljö.Vidare påpekades att hadegenomfört en provsprängning i området, trotstalrika hänvändelser från de nordiska länderna.Med anledning av detta protesterade de nordiskaländerna på det starkaste mot att provsprängningenhade ägt rum. vädjade de nordiskaländerna till att avstå från vidareprovsprängningar på nordiska länderna uttryckte enönskan om att oberoende nordiska experter skulleges möjlighet att inspektera miljösäkerheten iprovområdet på framhölls att de nordiska länderna skullearbeta för att ett internationellt vetenskapligtsymposium hålls beträffande provsprängningarseffekt på miljösäkerheten med särskild tonvikt påinneslutning av radioaktivitet. Överläggningarpågår mellan nordiska experter om dessa åtgärder.Regeringen följer alltså med stor uppmärksamhetden fortsatta utvecklingen i denna fråga, som harstor betydelse inte bara för utan även förvåra grannländer.Anf. 8 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret.Min fråga föranleddes av att det var väldigt tyst härhemma i när kärnvapenprovet utfördes.Jag lyssnade på nyhetssändningarna från våragrannländer, och där protesterade man och tog uppfrågan i flera sändningar. Här hemma hördesingenting.Jag tyckte att det var tragiskt att inte regeringenreagerade kraftfullt och gick ut direkt och sadenågonting, vilket, vad jag förstår, inte skedde.Däremot har tydligen personal från ambassadenblivit uppkallad till regeringen osv. Jag hörde ocksåatt de nordiska ministrarna uttalade sig i dennafråga, vilket jag tyckte var positivt.Jag ser fram emot att det här blir en säkerhetsfrågasom man tar tag i ordentligt framöver, och attSverige verkligen agerar. -- om någonsin --borde väl och de nordiska länderna kunnapåverka i dessa frågor, som läget iSovjetunionen är nu.Jag hoppas verkligen att vi får höra kraftigaprotester från den om intekärnvapenproven upphör. Detta gäller även andrasprängningar överallt i världen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:209 om tillfälligstödområdesinplacering av HallstahammarAnf. 9 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig omjag, utöver arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ärberedd att medverka till att Hallstahammartillfälligt placeras i stödområde?Bakgrund till frågan är bl.a. ett antal varsel omminskad sysselsättning vid några företag ikommunen. Frågeställaren påpekar även attstålkrisen redan tidigareinneburit ett bortfall av ca 3 000 arbetstillfällen ikommunen.Den stödområdesavgränsning som gäller fattaderiksdagen beslut om sedan.Avgränsningen grundades på en ingående analys avde regionalpolitiska problemens omfattning ochsvårighetsgrad i landets samtliga kommuner.En sammanvägning gjordes bl.a. av befolknings-och sysselsättningsutvecklingen under de senasteåren, sysselsättningsgrader bland män resp.kvinnor, arbetslöshetssituationen samt den lokalaarbetsmarknadens omfattning. Den analys somgjordes har enligt min mening fortfarande relevans.Avgränsningen av de permanenta stödområdenasyftar bl.a. till att i dessa lösa regionalpolitiskaproblem av långsiktig natur. En avgränsning avdenna typ bör därför tillåtas verka över en längretidrymd och följaktligen inte ändras för ofta.Syftet med inplacering av ett område tillfälligt är,som jag sade i ett svar på en fråga , attkunna hantera hastigt uppkomna strukturproblemsom allvarligt hotar sysselsättningen. Gruppen medtillfälligt inplacerade områden bör dock inte tillåtasbli alltför omfattande, eftersom detta kan innebäraatt förutsättningarna för att lösa problemen inomde permanenta stödområdena då kan försämras.Utanför stödområdena kan regeringen dessutom iundantagsfall lämna stöd.Enligt min mening är det inteaktuellt att placera kommun itillfälligt stödområde.Anf. 10 ():Herr talman! Jag vill börja med att tackaindustriministern för svaret på min fråga. Jag ärdäremot inte nöjd med svaret.Riksdagen har beslutat att ge regeringen möjlighetatt besluta om tillfällig inplacering i stödområde förutsatta kommuner. kommun är istort behov av stöd, och regeringen har därför ettansvar att använda de instrument som står tillförfogande.Hallstahammars kommun har missgynnats på ettflertal punkter när det gäller närings- ochsysselsättningspolitiken: Etableringen av Mälarplygick kommunen förbi. Regionkontoret förinvandrarverket flyttades. AMU-centrumflyttades.Utvecklingen har inte varit ljusare. Dethar varit fråga om varsel och uppsägningar för ettfyrtiotal sömmerskor vid Snickers. 260metallarbetare och tjänstemän vid ärvarslade. Sammanlagt har man i kommunen 390aktuella varsel.Det är nu dags att ge en mycket utsatt kommun detstöd människorna där så väl behöver. En tillfälliginplacering i stödområde löser inte alla problem,men det visar ändå att regeringen inte svikerkommunen i en svår situation. Jag hoppas attindustriministern kommer att ompröva sittställningstagande.Anf. 11 Industriminister ():Herr talman! Den situation som man nu uppleveroch har upplevt i Hallstahammarskiljer sig dess värre inte från situationen i mångaandra orter i vårt land. Vi har vissastrukturproblem, branschproblem. Teko är ettsådant exempel, som också berör Hallstahammar.Men det finns också problem inom andra grenar,såsom verkstadsindustrin och bilindustrin, där manpå grund av strukturförändringar har svårigheteratt upprätthålla sysselsättningen.Dessutom har också lågkonjunkturen börjatpåverka utvecklingen på många orter. Vi har därförunder kunnat se ett ökatantal varsel, vilket kommer att ledatill en ökad arbetslöshet.Det medel vi i första hand måste använda är dånaturligtvis arbetsmarknadspolitiken. Jag tror att viär överens på den punkten. Menstrukturförändringar som har effekter på längresikt måste naturligtvis åtgärdas genom att man medolika lokaliseringsåtgärder försöker åstadkommany sysselsättning.Jag skall noggrant följa utvecklingen iHallstahammar. Jag har tidigare haftöverläggningar med kommunens ledning. Skulledet visa sig att problemen blir av en sådan karaktäratt de är svåra att bemästra, skall vi naturligtvisöverväga den möjlighet som finns i form avinplacering i stödområde. Men kanjag inte se att situationen påkallar detta.Hallstahammar ingår också i lokalaarbetsmarknad, och situationen där är fortfarandeganska hyfsad, vilket gör att Hallstahammarssituation inte är sämre än den är i många andrakommuner.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på frågorna 1990/91:214 och 229 omtypgodkännande av svenska industriprodukterAnf. 12 Industriminister ():Herr talman! och har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att minska handläggningstiden förtypgodkännanden av svenska industriprodukter.Jag vill först framhålla att jag helt instämmer medfrågeställarnas uppfattning att det är av största viktför svensk industri och inte minst för dessinternationella konkurrenskraft att det i Sverigefinns en väl fungerande infrastruktur för prövningoch kontroll samt godkännande och certifiering.I det exempel som frågeställarna tar upp i sinafrågor rör det sig om ett s.k. frivilligttypgodkännande som ett enskilt branschorgan,,erbjuder sig att utfärda på begäran av tillverkarna.För bedömningar av toxikologiska och hygieniskaegenskaper hos va-produkter utnyttjar på uppdragsbasis denexpertis inom detta område som finns hoslivsmedelsverket.Forsheda AB har inkommit med enskrivelse där man begär min hjälp i ärendet. Jag haröverlämnat ärendet till jordbruksministern, ochenligt vad jag erfarit kommer frågan att tas uppmed livsmedelsverket.Att få till stånd väl fungerande och effektiva systemför frivillig provning och godkännande är i förstahand en uppgift för enskilda organ ochorganisationer och inte för staten. Internationelltsamarbete inom detta område pågår i syfte att ökaförtroendet över gränserna för provnings- ochcertifieringsorganens kompetens. Min bedömningär att detta samarbete kommer att leda till ökadeffektivitet även i och att förfarandet vidfrivilliga typgodkännanden kommer attunderlättas.Frågor om obligatorisk provning, kontroll och t.ex.typgodkännanden är mycket viktiga för deninternationella handeln. Den framtidautformningen av de svenska systemen för provningoch kontroll är därför i stor utsträckning beroendeav de initiativ som tas i dessa frågor inom ramen fördet europeiska integrationsarbetet. Jag villavslutningsvis nämna att regeringen avser att inomen snar framtid för redovisa åtgärder somsyftar till en Europaharmonisering och som inomdet obligatoriska området kommer leda till ökadeffektivitet.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill tacka industriministern försvaret. Det är för våra industrier livsviktigt att defår sina produkter typgodkända, inte bara när deskall gå ut internationellt utan också för att de skallkunna få en bra produktutveckling och kunnamarknadsföra sina produkter i . Visst är detändå något av en skandal att det har gått två och etthalvt år utan att den statliga myndigheten harhandlagt ärendet, medan typgodkännande undertiden har skett i , , ,, , och Holland.Även om det mycket riktigt är fråga om en frivilligprövning, så borde detta skapa en viss oro hosregeringen, trots att ett visst ansvar för prövningenockså ligger hos enskilda organ.Företagen i våra bygder har det just nu tillräckligtbekymmersamt ändå med arbetslösheten. Vi hördepå Ekot att man har beräknat att 200 000personer kommer att vara arbetslösa 1991 och attSmålandslänen kommer att drabbas värst. Detta ärnaturligt, eftersom det där finns så mycketlegotillverkning för bilindustrin. I det läget är detviktigt att se till att en trög byråkrati inte får sättakäppar i hjulet och hindra den kreativitet somkännetecknar dessa bygder.Anf. 14 ():Herr talman! Även jag vill tacka statsrådet försvaret på min fråga. Till vissa delar är svaretpositivt, eftersom statsrådet instämmer i vår kritikoch säger att handläggningstiden förtypgodkännanden måste förkortas så att vi även pådetta område kan hålla oss på en internationellnivå. Det är bra. Jag tolkar också svaret så attstatsrådet inte är nöjd med de långahandläggningstiderna för den här typen avärenden.När man är ute och träffar representanter för bådeföretag och organisationer händer det mångagånger att man ställs inför den här typen avärenden, där de berörda anser att myndighetertyvärr ibland krånglar mer än de hjälper. I vissa fallär kritiken inte berättigad, men i det här fallettycker jag att den är det.I jämförelse med vår omvärld är ju vi i Sverigemycket noggrannare när det gäller att prövatillstånd, och vi ställer högre krav i olikasammanhang. I de länder som nämnde är handläggningstiden från femmånader och upp till , men i tar innan man kan få dessa tillstånd.Okej, statsrådet säger att de är frivilliga. Menbranschorganet, , måste för att kunna getypgodkännandet inhämta uppgifter frånlivsmedelsverket. Vi har också nämnt att det finnsett antal krisbranscher, bl.a. bilbranschen, ochframför allt plast- och gummiindustrin är ju direktberoende av bilbranschen och känner av den krissom finns . Alltså måste man hitta andranischer. Det är då enligt min mening mycket viktigtatt myndigheterna underlättar för företagen i ställetför att motarbeta dem.Anf. 15 Industriminister ():Herr talman! Jag håller med om att det är viktigtatt vi för del får en ordning som leder tillsnabba beslut. Den nya europeiska ordningen närdet gäller obligatorisk provning och kontroll syftartill att ett godkännande i ett land skall accepterasi samtliga övriga länder. Därmed undviker man enonödig upprepning av provning och kontroll.Det är önskvärt om vi i kunde uppnå enmotsvarande ordning när det gäller frivilligatypgodkännanden eller certifikat. Industrin skulledärmed slippa en sådan ordning som beskrivs iexemplet, där en tillverkare behöver ansöka omtypgodkännande för samma produkt i en radeuropeiska länder. Såväl industrin somkonsumenter kommer att tjäna på en sådanordning.Även om frivillig provning för typgodkännandeinte primärt faller inom regeringensansvarsområde, vill jag framhålla att regeringenäven har tagit initiativ på detta område. Regeringenhar inom EFTA understött bildandet av enEuropeisk organisation för förtroendeskapandesamarbete kring frågor om frivillig provning ochcertifiering. Denna organisation -- Europeanorganization for testing and certification, EOTC --konstituerades för övrigt just i dag.Anf. 16 ():Herr talman! Jag håller med om att också denobligatoriska provningen är mycket viktig förinternationell handel. Sedan jag ställde frågan harjag varit i bygderna i Östbo--Västbo där det finns såmycket positivt och glädjande inom industrin ochen kreativitet. Man har i samtal med mig tagit uppatt en harmonisering och lagändring måste ske.