prot · GE0931 · 1990-11-23 00:00:00 — Deprövningar som har gjorts har inte medförtatt objektet har kunnat inrymmas i dessa planer.Helt nyligen har en ny lönsamhetskalkyl förförbindelsen färdigställts som utifrån deförändringar som skett på intilliggande vägnätbelyser konsekvenserna av en indragning avfärjeleden mellan Sundet och Hasselön.Som en följd av ombyggnaderna av väg 67 förbiGysinge och har trafiken på färjeledenreducerats. Kalkylen visar att färjtrafiken ursamhällsekonomisk synpunkt inte är lönsam ochinte heller byggandet av en bro. Efter vad jag harfått veta kommer frågan, mot bakgrund av den nyakalkylen, att på nytt behandlas av länsstyrelsenunder innevarande år.Anf. 15 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet försvaret. Det måste till hans heder sägas att fråganväcktes före hans tid som kommunikationsminister,men det är viktigt att frågor följs upp.Sedan jag kom till har jagengagerat mig ganska hårt i denna fråga. Jag tyckerinte att någon fråga för mig gett så många bevis påmyndigheternas okänslighet för verkligheten för demänniskor som bor illa till. De människor som ärberoende av förbindelsen bor söder om ,ner mot Upplandsgräns men tillhör Gävlekommun. Jag har sett vid hanteringen av frågan huren enig länsvägsnämnd helt har negligerats avvägverket. Jag har sett hur krav från länsstyrelsensverksstyrelse på att man skall sätta frågan påtilläggslistan inte har lett till något resultat, trots attdet har anslagits extra pengar till länet. Jag har setthur fullständigt omöjligt det verkar vara att tapengar från ett driftsanslag till ettinvesteringsanslag, trots att varje räknekunnigperson kan se att man skulle spara ganska mycketpengar. Jag har sett hur man på det sättet harstoppat glesbygdsbors självklara rätt till service.När jag började engagera mig i frågan kostadedriften av färjan några , en nybro skulle ha kostat ca 1 miljon. kostar driftendet tredubbla, dvs. 1,5 miljoner, och en bronågonstans mellan 6 och 10 miljoner. står maninför beslutet att bygga en färjevaktsstuga för 1miljon. Det är ungefär vad en bro skulle ha kostatför ungefär då vi började agera i dennafråga i . finns det dessutom risk för attfrågan läggs på is, eftersom det krävs 1 miljon förfärjevaktsstuga. Det ett oroande tecken i det svarjag fick av statsrådet. Jag har försökt påpeka att dethär inte får bli ett ytterligare hot.På de som frågan har förhalats av vägverkethar driften kostat, om man t.ex. räknar med 800 000kr. i snitt , 12 miljoner. Om man hadebeslutat bygga en bro , hade man fåtttio Hedesundabroar för vad driften har kostatunder dessa år. Det är utan tvivelnationalekonomiskt slöseri enbart på grund avbyråkratiskt krångel. En stel byråkrati leder till inte kan fördela anslagen mellan varandra.Jag har väckt frågan under iriksdagen. I samband med 1980/riksmöteväcktes frågan av socialdemokraterna i ien motion av m.fl. Denmotionen bifölls av . Det finns alltså ettriksdagsbeslut på att bygga en bro, mensocialdemokraterna i trafikutskottet hade, för attmanipulera bort det här beslutet, lagt allaanslagsklämmar i ett särskilt moment. Därigenomblev det inga pengar till bron. Annars skulle manha varit tvungen att anslå medel till alla de lokaltavgivna brolöften, ett femtiotal projekt, som fanns.Riksdagen har alltså fattat två beslut om en broöver : för det första har man fattat beslutom att bygga en bro över i , fördet andra har man beslutat att inte anslå någramedel till bron.Dagen efter beslutet fanns åtminstone iGävletidningarna förstasidesnyheten att glädjenvar stor över att bron äntligen skulle byggas. Mantackade de riksdagsmän som hade möjliggjortdenna insats. Det här var alltså en stor nyhet då.Det är nu man fick nämnda bild avsituationen, nämligen att beslutat att enbro skall byggas. Det är klart att befolkningen ilängsälven frågar sig: När skall bron byggas?Anf. 16 Kommunikationsminister ():Herr talman! för i och för sig enintressant diskussion om möjligheterna att användadriftanslag för en färja; detta omvandlat tillinvesteringsanslag för en bro. Men dendiskussionen för vi intensivt ikommunikationsdepartementet i syfte att hittarationella lösningar beträffande nödvändigaframtida investeringar. Jag tycker dock att GunnarBjörk gör det litet lätt för sig när han jämförpenningvärdet med dagenspenningvärde. Det är en helt oegentlig jämförelse.Sedan skall vi komma ihåg att det somförflutit har gjorts andra investeringar i det härområdet som, om jag förstått det hela rätt, delvishar så att säga betjänat samma syfte och som harminskat betydelsen av färjan och ocksålönsamheten med en bro vid Sundet--Hasselön.Vägförbindelsen vid har färdigställts ochen vägförbindelse vid har överförts till enallmän väg.Med anledning av inlägg kan detfinnas skäl att notera att då frågan diskuterades ochbeslut fattades första gången i var detfaktiskt, om jag minns rätt, en borgerlig regeringsom hanterade dessa saker. Vidare säger att socialdemokraterna i trafikutskottet harmanipulerat bort frågan, men det är en väldigtorättvis betraktelse från sida.Gunnar måste ändå ha respekt för denplanerings- och beslutsordning som gäller. har gjort är att man för riksdagenhar redovisat hur planeringen sker och hur beslutfattas i sådana här frågor. Vad som gäller är alltsåatt inte anvisar pengar direkt till enskildaobjekt. I stället sker här en prioritering i myckethög grad med hänsyn till vad länsstyrelserna iberörda län anser vara en riktig resursanvändning.Det är att notera att aldrig har anvisatnågra särskilda pengar till det här objektet; varken1980/81 eller vid det senare tillfälle som haråberopats. Det kan också vara värt att notera 1980/81, då det första beslutet fattades och enreservation bifölls om att bron skulle byggas, inteanvisade några pengar. Mot den bakgrunden kanGunnar rimligtvis inte skylla påsocialdemokraterna. Vi hade alltså inte ett sådantinflytande i att vi kunde diktera villkorenvid det tillfället, utan det var partioch de regeringsmedverkande partierna på denborgerliga sidan som hade den möjligheten.Ärendet har således varit vilande i avvaktan på enutbyggnad, som jag redan nämnt. Jag noterar attdet här objektet i den senastelänstrafikanläggningsplanen, som harfastställts av länet, inte finns med. På förslag frånvägverket har en ny utredning gjorts, och den visaratt den ekonomiskt bästa lösningen med hänsyn tillutvecklingen i området faktiskt är attfärjeförbindelsen läggs ner. Under hand har vi iregeringen begärt att det material i ärendet som hoskommunikationsdepartementet skall kompletterasmed den sistnämnda utredningen samt medvägverkets och synpunkter idagsläget i ärendet. Därefter bör ärendet avgörasav regeringen.Anf. 17 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag säga att jagväckte den här frågan första gången eller 1972.Det var i alla fall . Sedan tycker jag attdet är hög tid att man i departementet har en debattinternt om att omvandla driftanslag tillinvesteringsanslag. Egentligen är det fantastiskt inte har kunnat föra den typen av resonemangtidigare.Det är riktigt, som statsrådet säger, att den nyaGysingebron har inneburit en förbättring i form avnågra kilometer kortare väg jämfört med om manskulle åka över den gamla . Men det ärändå en omväg på en eller -- en omväg sominte någon tätortsbo skulle acceptera. Men dessamänniskor tvingas alltså att åka en omväg på grundav att färjan är tidtabellsbunden. På kvällstid t.ex.och när det gäller sjuktransporter, vissalivsmedelstransporter och skoltransporter har maninte alltid glädje av färjeförbindelsen. Det är såman dödar en förbindelse -- dvs. genom atttidplanelägga förbindelsen och se till att den blir alltsämre.Socialdemokraternas agerande i trafikutskottet ärett av de bästa exemplen på hur de har försökt attgöra partipolitik av olika saker under de icke-socialistiska åren. Då hade man nämligen kläm påvarje liten bro och vägstump. Sedan förde man enganska hård politisk debatt i länen. Man sade: Omni bara kan få ett par tre stycken i varje län atthoppa av får vi majoritet.Jag vill erinra om att reservanterna i samband med1980/just beträffande mom. 6 b ireservation 4, som gällde den aktuellabroförbindelsen, vann med röstsiffrorna 150--153.Det visar hur liten åsiktsskillnaden var 1981.Georg tycks inte ha riktigt klart för ligger. Det vore därför bra om hankunde göra ett studiebesök där. Jag vill därförinbjuda och , somär en värdig ledamot av trafikutskottet, att göra ettstudiebesök i för att studeraförhållandena på ort och plats. Avslutningsvis villjag varna regeringen: Gör inga ytterligareförsämringar beträffande den färjetrafik som finnskvar!Anf. 18 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det vore naturligtvis mycketintressant att göra ett studiebesök i det aktuellaområdet. Jag vet att det är ett mycket fint område,för jag är inte helt obekant med det. Jag harnämligen varit där i andra sammanhang. Men omtillfälle ges, skall jag självfallet titta särskilt på dethär.Sedan bara en kommentar till om att socialdemokraterna itrafikutskottet har gjort partipolitik av det här. Ja,det är klart att socialdemokraterna i trafikutskottetär partipolitiker. Men jag vet inte om det finns skälatt rikta särskilda anmärkningar mot behandlingenav just den här frågan. Jag jämför då med en radandra frågor som vi har behandlat i riksdagen.Vad trafikutskottet faktiskt har gjort är att manutförligt har redovisat planeringsordningen. Närdet gäller att göra partipolitik av sådant som kanvara av litet mera lokalpolitiskt eller kanskebypolitiskt intresse tror jag inte att det finns någrasom riktigt överträffar centerpartisterna. Jag tyckeratt det i någon mån är att kasta sten i glashus närman försöker göra gällande, som härgör, att det är sådana här bevekelsegrunder som harvarit vägledande för behandlingen av detta ärende.Klart är att aldrig har anvisat pengar tilldet här objeketet. Det stora problemet när detgäller infrastruktursatsningar -- det gäller då broar,vägar och järnvägar -- är, och har varit under desenaste åren, att hitta medel. När man har ramarsom är begränsade måste man välja det som är mestangeläget. Såvitt jag förstår är det också vadlänsstyrelsen har gjort när man har lagt utlänstrafikanläggningsplanerna. Det måstenaturligtvis också vi i regeringen göra när vi totaltfördelar de medel som finns tillgängliga i en budget.Självfallet skulle det vara mycket roligt om det varmöjligt att erbjuda alla län snabba lösningar påproblem av det här slaget. Tyvärr är det intemöjligt. Vi får försöka tillämpa gällande ordningockså i detta fall.Anf. 19 ():Herr talman! Jag får tacka förhedersomnämnandet av . Det är enmening som jag helt delar.Trafikutskottets uppläggning av ärendet innebar konstruerade klämmar om enskilda projektoch gav en bild till länen av att om man bara fickmajoritet skulle byggnadstillstånd lämnas. Det varden bild man gav också . Fick manbara majoritet, vilket man fick, skulle det bli enbro. Men det blev ingen bro. Man hade skickligtstyckat upp gödkalven utan att ha pengar med iförslagens klämmar.Jag tycker ändå att det är värt att konstatera attriksdagen har beslutat att en bro skall byggas.Däremot har man tyvärr inte anslagit pengar tillden. Men det kan man ju komma efter med.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1990/91:63 omkontrollbesiktning före försäljning av vissabegagnade bilar för att minska skadligabilavgasutsläppAnf. 20 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att medverka till enobligatorisk kontrollbesiktning före försäljning avbegagnade personbilar som är äldre än tio år.Svensk startade sin verksamhet år1965 efter riksdagsbeslut. Bilprovningensverksamhet har medfört en markant höjning avtrafiksäkerhetsstandarden och har gett fordonen enökad livslängd. Antalet fordonsbesiktningaruppgick till ca 5 miljoner, varav den störstadelen var kontrollbesiktningar och efterkontrollertill sådana besiktningar. fick Bilprovningenen ny uppgift nämligen att kontrollerakoloxidhalten i avgaserna från bensindrivna bilar. Iår invigde sitt motortestcenteri , vilket är det mest välutrustade ochresursstarka bilavgaslaboratoriet i sitt slag iEuropa. verksamhet harhittills haft den huvudsakliga inriktningen påtrafiksäkerhet, kommermiljösäkerheten att få en allt större betydelse.Detta innebär dock inte att trafiksäkerhetenkommer att få en mindre betydelse i framtiden.Det är viktigt att komma ihåg att i kostnaderna fören ligger inte enbart SvenskBilprovnings kostnader, utan även privatpersonerskostnader för att köra till och frånbilprovningsverkstaden, förlorad arbetsinkomstm.m.Regeringen har beslutat att nya bilar intebehöver kontrollbesiktigas förrän efter 18månader, SFS 1989:939. Bestämmelsen gäller frånden och innebär att en utglesning avden årliga kontrollbesiktningen av nya bilar inletts.Jag har för avikt att återkomma till regeringen medförslag till ytterligare utglesning av kontrolltillfälleni samband med att budgetpropositionen läggs framför riksdagen.Genom att antalet besiktningstillfällen minskas förnya personbilar, men inte för äldre, så blir effektenatt de äldre bilarna kontrolleras relativt sett oftare.Äldre bilar kontrolleras en gång i sambandmed kontrollbesiktningen hos Svensk Bilprovning.Denna årliga besiktning torde vara tillräcklig för attuppfylla samhällets krav på kontroll avavgasutsläpp. Den miljöeffekt som eventuelltskulle uppnås genom ytterligare ettbesiktningstillfälle är svårmätbar och uppvägs ivarje fall inte av de totala kostnaderna.En analys av Volvobilar som Svensk Bilprovningutfört visar att de yngsta fordonen har den längstaårliga mediankörsträckan. är denårliga mediankörsträckan bara hälften så stor somunder de första åren.Det är min uppfattning att det inte är motiverat attinrätta en ny kontrollbesiktning med anledning avatt bilen säljs. Det finns dessutom möjlighetatt på Ms provningsplatser eller hos SvenskBilprovning kunna få en kontrollbesiktning av bileni samband med försäljning. harsedan cirka ett år tillbaka bedrivitförsöksverksamhet på sex kontrollstationer i landetdit man kunnat åka för att få bilen mer utförligtbesiktigad vid försäljning. Enligt uppgifter frånSvensk har intresset för detta varitsvagt och det har utnyttjats dåligt. En utökadinformation om denna möjlighet till en mer utförligkontrollbesiktning vid försäljning, skulle troligenstimulera köpare av fordon att utnyttja tjänsten ihögre utsträckning.Det finns dessutom en överenskommelse sedan den1 mellan ochMotorbranschens riksförbund. Överenskommelsengäller för bilar med ett värde som överstiger 15 000kr. och innebär att en varudeklaration upprättassom beskriver bilens kondition mer i detalj.Överenskommelsen innebär också att allabegagnade bilar som saluhålls hos bilhandeln skallvara trafiksäkerhetsdeklarerade.Jag anser således inte att det finns tillräckligaargument för att införa en kontrollbesiktning föreförsäljning av äldre begagnade personbilar.Anf. 21 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för det mycketomfångsrika svaret. Trots det har intekommunikationsministern övertygat mig om att jaginte har rätt i det här avseendet.Jag har ställt tre frågor i detta ämne. De har ettgemensamt, nämligen att de gäller åtgärder för attsnabbare få bort de äldre bilarna ur trafiken. Dettakan enligt min mening åstadkommas genom kraftigt höjer skrotningspremien, ökarprisskillnaden mellan blyad och oblyad bensin samttar in de äldre bilarna till kontrollbesiktning vidvarje ägarbyte. I motsats tillkommunikationsministern anser jag att enobligatorisk kontrollbesiktning vid ägarbyte avbegagnade personbilar skulle bli ett verksamtmedel i detta avseende. Varför jag anser det skalljag utveckla något.Motormännens riksförbund, men även SvenskBilprovning tillsammans med ,har provat utsläppen av skadliga ämnen i avgasernafrån bilar utan katalysator och bilar medkatalysator. Resultatet visar att utsläppen avkoloxid, kväveoxid och kolväten från enkatalysatorbil i stort sett är försumbara, medandäremot utsläppen från en bil utan katalysator är20, 30 och 40 gånger större, beroende på bilensålder. Ju äldre bil desto mer utsläpp.Vi har ungefär 3,6 miljoner personbilar i vårtland. av denna personbilspark är tioår eller äldre. är äldre än . Merän en halv miljon bilar i vårt land är äldre . Ungefär 800 000 av de 3,6 miljonerna ärutrustade med katalysator.Utöver de kraftiga utsläppen av skadliga ämnen iavgaserna har de gamla fordonen en väsentligthögre bensinförbrukning än yngre fordon. Man kanutan överdrift påstå att de äldsta bilarna förbrukarungefär mer av blyad bensin än vad dagensfabriksnya bilar förbrukar av blyfribensin.Skillnaden ur miljösynpunkt är alltså mycketkraftig mellan en gammal personbil utankatalysator, som körs på blyad bensin, och en nyarepersonbil som har katalysator.Denna fråga är också viktig urtrafiksäkerhetssynpunkt. Tittar man påanmärkningsfrekvensen vid kontrollbesiktningenför olika årsmodeller av personbilar, visar det sig attju äldre bilarna är, desto högreanmärkningsfrekvens har de. avbilarna av årsmodell har någon form avanmärkning vid kontrollbesiktningen. För bilar avårsmodell och äldre har närmare 80 %anmärkning av något slag.Mot bakgrund av dessa fakta är det bara attkonstatera, att vill man uppnå väsentligaförbättringar i miljöhänseende, men också urtrafiksäkerhetssynpunkt, måste man vidta åtgärdermot de äldsta bilarna som vi har i trafik.Svensk erfarenhet frånkontrollbesiktningar av de gamla bilarna visarockså att i synnerhet avgasreningen ofta är mycketdålig. En utökning avkontrollbesiktningsskyldigheten skulle på ettpåtagligt sätt bidra till en större medvetenhet omvikten av regelbundet underhåll av de äldre bilarna.Detta kommer naturligtvis också att bidra till enhöjd genomsnittsstandard på de äldre bilarna itrafik, men också till att bilar som det inte lönar sigatt underhålla snabbare skrotas.Nu hänvisar kommunikationsministern till enöverenskommelse med , som gäller bilar vilkas värde överstiger15 . Det är en överenskommelse som skulleinnebära att en varudeklaration upprättas sombeskriver bilens kondition mer i detalj.Men det är inte i första hand de bilarna jag tänkerpå, utan jag tänker på 3 000-kronorsbilarna sombyter ägare mellan varjebesiktningsintervall. Vi kan ju läsatidningarnas billighetsannonser, sida upp och sidaned, med önskemål om försäljning av den här typenav bilar. Skulle man kräva kontrollbesiktning vidvarje ägarbyte av denna typ av bilar, så skulle visnabbare få bort de här bilarna ur trafiken -- det ärjag övertygad om. Det skulle naturligtvis vara enmycket stor fördel, både ur miljösynpunkt och urtrafiksäkerhetssynpunkt.Jag vill efter den här redogörelsen uttrycka enförhoppning om att kommunikationsministern nuinte är så kategoriskt negativ när det gällerkontrollbesiktning av gamla bilar vid ägarbyte.Anf. 22 Kommunikationsminister ():Herr talman! börjar med att säga atthan inte känner sig övertygad av mitt relativt långasvar. Jag får väl säga detsamma -- jag känner miginte övertygad av relativt utförligabeskrivning av effekterna.Den huvudfråga som jag vill ställa är: Varför då enobligatorisk besiktning av gamla bilar vidförsäljningstillfällena? Om man vill komma åt degamla bilar som är i trafik, vore det väl rimligt attangripa alla bilar som är i trafik och inte bara demsom råkar vara föremål för försäljning.När säger att de här gamla bilarnaibland byter ägare , så uppstårfrågan: Är det då rimligt att begära en obligatoriskkontrollbesiktning på sammabil, som dessutom bevisligen går ganska litet itrafik? Enligt de undersökningar som gjorts avmediankörsträckorna, går en sådan bil mindre änhälften av vad en ny bil går i trafik. Jag tror att detur kundernas -- konsumenternas -- synpunkt skullete sig ganska egendomligt om en bil som har sammaägare inte behöver bli föremål förbesiktning mer än en gång, medan en bil som avolika anledningar säljs skulle kanskebli föremål för besiktning under sammaår.Dessutom finns det möjlighet till en frivilligbesiktning. Det måste ju vara i köparens intresse attse till att han får en bra bil även när han köperbegagnat. Därför är det naturligtvis viktigt attinformation ges om denna möjlighet för köpare attse till att bilen besiktigas, så att man vet vad det ärman köper.Jag tycker att det är viktigt att ändå stryka underen del saker som framgår av interpellationen och avOlle Östrands inlägg här. Det första är attkatalysatorerna har en bra effekt på miljön, vilketinte alltid framgår av den allmänpolitiska debattsom förs om trafiken och miljön. Vi arrangerade idagarna en överläggning i mellantransportministrar i hela och ledandebiltillverkare och oljeproducenter. Det var mycketintressant att notera den samstämmighet som nuråder om att man med katalysatorerna -- med deåtgärder som är vidtagna -- har nått mycket långt ifråga om att minska kväveutsläppen och utsläppenav partiklar osv.Det som är den stora frågan ärkoldioxidutsläppen. noterade att nyabilar har lägre bensinförbrukning än gamla bilar.Det är också i det avseendet ett framsteg. Men vimåste komma längre på den vägen. Jag tror inte attden åtgärd som föreslår när det gällerde äldre bilarna är en särskilt framgångsrik väg. Detär en rad andra insatser, som jag nu inte skall gå inpå, som krävs.Jag vill gärna säga detta i det här sammahanget föratt återigen betona att det faktiskt sker framsteg närdet gäller diskussionen om trafikens påverkan påmiljön. Vi får med förenade krafter gå vidare i denriktningen.Anf. 23 ():Herr talman! Det är naturligtvis alldeles riktigt somkommunikationsministern säger, att ju snabbare vikan få en övergång till katalysatorbilar, desto bättremiljö får vi.När det gäller de här gamla bilarna, i stort sett debilar som är , är det riktigt att det finnsmöjligheter att åka till en bilprovningsanläggningoch få en kontrollbesiktning. Men tyvärr är det inteden här kategorin av människor, som handlar medde äldsta bilarna, som frivilligt åker till enbilprovningsanläggning för att få ett test på den bilde köper.Det har ju också visat sig vid Svensk Bilprovningskontrollbesiktning av de här bilarna att det framförallt är avgasreningen som ofta har mycket dåligfunktionssäkerhet och som kräver underhåll medkorta tidsintervaller.När det gäller trafiksäkerheten visar också statistikfrån försäkringsbolagen att bilar av äldre modellerär inblandade i olyckor i mycket högre omfattningän vad som motsvaras av deras ''trafikarbete''.Orsakerna till detta är naturligtvis många. Menoavsett vilka orsakerna är visar statistiken också attpersonskadorna genomsnittligt är väsentligtallvarligare för dem som har åkt i dessa bilar vidolyckstillfällena. Dessa bilar ger alltså ett mycketsämre skydd för både förare och passagerare.Det finns många aspekter på den här frågan. Menjag tror att en viktig aspekt är att man bör vidtaåtgärder som innebär att man snabbare kan få bortde här äldre bilarna ur trafiken. Detta ärnaturligtvis viktigt också ur konsumentpolitisksynpunkt.Det förekommer alltså en livlig buskhandel medsådana här bilar. Jag tror att om man krävde indessa bilar till kontrollbesiktning vid varjeägarbyte, så skulle mycket av denna buskhandelförsvinna.Men det är inte bara den här åtgärden som manskall vidta. Jag är helt övertygad om att om mankraftigt höjde skrotningspremien, så skulle manockså åstadkomma detta resultat. Om mandessutom ökade prisskillnaden mellan blyad ochoblyad bensin, skulle det också verksamt bidra tillatt få bort de äldre bilarna ur trafiken. I detavseendet tror jag att kommunikationsministernoch jag är helt överens.Anf. 24 ():Herr talman! Jag lyssnade med intresse närkommunikationsministern i sitt svar på OlleÖstrands fråga anförde att han tillsammans medandra kommunikationsministrar i hadetillfälle att lyssna till såväl oljeindustrins sombilindustrins synpunkter på bilarnas utsläpp. Det ärinte utan att jag erinrar mig den gamlauppsatsgrodan: ''Vansinnig och omgiven av ondarådgivare kan jag ej annat än beklaga .