prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Annars kommer förstkapitalet och företagandet att flytta dit där definner sig mer uppskattade, dvs. Och om sparandet ochföretagsamheten här hemma minskar, blir det juheller inte så mycket att göra för arbetskraften. Dåär risken stor att särskilt de med kvalificeradutbildning följer kapitalet ut i vida världen.Herr talman! De krafter jag här beskrivit kommeratt verka alldeles oavsett vårt lands förhållande tillEG. Vi kan helt enkelt inte isolera oss från vår näraomvärld. Ju förr vi anpassar villkoren för arbete,sparande och företagande -- ja, helt enkelt våralevnadsvillkor i stort -- efter detta, desto bättre ärdet. Det vore väl något att sträva efter att Sverigeblir ett land, där inte bara våra egna medborgarevill leva, bo och verka, utan där också andraeuropéer är intresserade av att satsa för framtiden!Anf. 119 ():Herr talman! Vad är viktigast, rörligheten förmänniskor eller kapital, miljö eller kortsiktigakapitalökningar, industriutbyggnad ellerspekulation, demokrati eller kapitalägarmakt?Frågorna kan låta bisarra i frigörelsens tid, mensedan ett antal år tillbaka frigörs kapitalet. Det fårnu vandra fritt dit där det snabbast kan förmeras.De fria kapitalmarknaderna fordrar likformighet iskatter och bestämmelser mellan de olika länder,som är inblandade. Saknas den flyttar kapitalet tilluppkomna skatteparadis. Det blir en tävlan mellanländerna att ge kapitalet så godaförökningsmöjligheter som möjligt, precis somLars sade.Samtidigt som murarna för kapitalets rörlighet rivsser vi nu hur det byggs murar mot människor iÖsteuropa. Beteckningen ''Festung '' påEG verkar nu överträffa de värsta farhågorna.Det är underligt att den ende som helhjärtat ställdeupp på krav i partiledardebatten påfri rörlighet för människor i hela var LarsWerner. Alla andra tvekade eller svarade inte idenna viktiga fråga.Kapitalägare är ofta osolidariska. De tar normaltbara hänsyn till sig själva och de vinster somkapitalets placeringar skall ge upphov till. De friakapitalrörelserna leder till högre räntor ochomfattande kortsiktiga spekulationer. Det var denlärdom som finansutskottets ledamöter fick vidutskottets besök i sistlidna höst. Därhade man erfarenheter. De bekräftas av desvenska erfarenheterna. Mycket kapital harvandrat till de spekulativa fastighetsmarknadernainom EG.Kapital är det samlade resultatet av mångamänniskors slit. Det kan starkt ifrågasättas om detär rimligt att arbetsresultat skall varaspekulationsobjekt. De fria kapitalrörelserna görkapitalet än mer osolidariskt. Vi frånhändsmöjligheterna att använda arbetsresultaten för attgöra miljörimliga och långsiktiga investeringar.Höga räntor sabbar miljöinvesteringar. Långsiktigtinvesterande kommer på undantag när manfokuserar sig på själva kapitalspekulationen.Varför anses det vara så viktigt med friakapitalrörelser? Den bakomliggande faktorn ärövertygelsen att fria kapitalrörelser gynnarekonomisk och materiell tillväxt. Inom EGberäknar man tillväxten till ,dvs. fördubblingstakter på ner mot . Manräknar på allvar med att den materiellaförbrukningen skall fördubblas på något mer än tioår. En sådan utveckling ger omfattandemiljöförstöring enligt en länge hemligstämpladrapport ''Task force report on the environment''.Vägtrafikökningen blir mycket kraftig, och manhar redan allvarliga problem med framkomlighetoch utsläpp inom delar av EG.Det är något grundläggande fel med tanken på dehelt fria kapitalrörelserna. De föranleder rader avproblem i de länder som tillåter rörligheten. Deinskränker den ekonomiska handelsfriheten hos dedeltagande länderna. Om valutorna låses inomEMS finns ingen praktisk politisk möjlighet förregeringar att klara konjunkturförändringar påannat sätt än genom att spela med arbetslösheten.Det är en absurd politik enligt svenskt synsätt.Regeringarna och medborgarna blir de storakapitalägarnas gisslan. De normala demokratiskaprocesserna sätts ur spel när valda regeringar ochparlament inte har några ekonomiska instrumentoch frihetsgrader att arbeta med. Det finns allanledning att se upp med de fria kapitalrörelsernaoch deras påverkan på demokratin, livsvillkorenoch miljön.Den svenska avregleringen har varit ogenomtänkt,och den måste omprövas. Kapitalhanteringen i EGmåste förr eller senare göras om av demokratiskaskäl, miljö- och solidaritetsskäl, och därmed falleren av hörnstenarna i EG-politiken.Människor, deras livsvillkor och miljö är långtviktigare än snabba kapitalökningar. Värnet om dedemokratiska beslusprocesserna är viktigare änkapitalägarnas intressen och makt. Det ärlångsiktigt osunt med fria osolidariskakapitalrörelser som man bromsarmänniskors rörelsefrihet.Hur ställer sig nu egentligen de övriga partierna tillmänniskors fria rörlighet i hela ? Vadprioriterar ni: människor och deras livsvillkor,folkstyret, miljön? Eller sätter nikapitalförmerandet främst? Så svårt behöver svaretknappast vara. Glöm inte det demokratiskaunderskottet inom EG! Borde inte resultatet avvåra gemensamma ansträngningar kunna användaspositivt för hela och inte bli till spekulationi delar av ?Anf. 120 ():Herr talman! Jag vill ta upp en specialfråga sominte är oväsentlig oavsett EG-anslutning eller ej.1900-talet var regionernas århundrade i Europa.Med de fyra friheterna blir rörligheten en heltannan i stora delar av . Redan ser viekonomiskt och kulturellt starka regioner utannationsgränser växa fram. , ,, är den starkaste. ,, , , och likasåBenelux är andra starka regioner.Det är tre faktorer som skapar sådana regioner:1) för forskning och utbildning2) Bra kommunikationer, speciellt flyg3) Bra levnadsbetingelser, bra skolor, brabostäder, bra kulturliv och bra fritidsmöjligheterDe skapar tillsammans förutsättningar förlokalisering av högteknologi, avproduktkonkurrerande verksamheter,verksamheter som har framtiden framför sig --datorer, bioteknik och kommunikationsteknologi.Stockholm----är den enda starkaregionen i norra . Vi behöver fler för attåterfå en tillfredsställande tillväxt i landet. kan och Sjælland balanserasvensk ekonomi. Här finns potential för Europasfemte k-region med 4,5 miljoner invånare, treuniversitet och en ännu viktigare flygplats.Östersjön blir troligen inte bara formelltutan också reellt ett internationellt hav.Nordtyskland med universitet i , ,, , Straalsund och samtHamburgs hamn har en mycket stor potential.Hamburg återfår genom återföreningen sittuppland. kan därför åtaer bli starkpå sikt. och förhoppningsvis de baltiskastaterna kan accentuera detta.Det är viktigt för oss att skapa möjligheter förSydsverige att få del i denna utveckling. Än ärNordtysklad intresserat av ett närmare utbyte. Föratt detta skall bli möjligt fordras inte bara enÖresundsbro utan även en bro över Femer Bælt ochväsentligt bättre färjeförbindelser med de norradelarna av och . behövertillstånd till en sådan utveckling. Då kan mananknyta till den kontinentala utvecklingen, som serväldigt hoppingivande ut.En sådan här utveckling skulle stärka hela landetsekonomi och skapa en ekonomisk balans i Sverige.Vi skulle i få en motvikt till utvecklingen iMälardalen. Vad vi som politiker kan göra för attunderlätta detta är att skapa transportmöjlighetermed hög regularitet och turtäthet och att skapabättre förutsättningar för universiteten i regionenatt profilera sig hårdare och internationaliseras.Vi kan också skapa större frihet för den sydsvenskaregionen. Ett gemensamt Skånelän ochSkånelandsting skulle exempelvis skapa helt andraförutsättningar att bättre utnyttja de stora menspridda möjligheter som finns i Skåne.Världen förändras snabbt. Det kräver enförändringsberedskap om vi skall kunna utnyttja denya möjligheter som vår förändrade närmiljöerbjuder.Anf. 121 () replik:Herr talman! talade om en hoppfullutveckling, bl.a. om förträffligheten med enÖresundsbro. Det ''hopp'' man ger människorna äratt de skall dränkas i ökade mängder av avgaser.Den här bron har till speciellt syfte att ökatrafikmängderna i södra , som redan ärutomordentligt drabbat av avgaser och försurning.Jordarna har mycket låga pH-värden. Frågan ärbara hur det kommer att dröja innanproduktionsförmågan börjar sjunka.Vi vet också vilka enorma störningar som bronkommer att förorsaka i vattnet i inloppen ochutloppen till , som faktiskt också är en delav den region som talade så varmtför.Det känns utomordentligt hopplöst när BertilPersson säger att detta är inledningen till enhoppfull utveckling.Om man talar om utveckling, måste man försökaanalysera konsekvenserna av de förslag man läggerfram och göra det i andra termer än tillväxt ochökning av den materiella välfärden. Man måste setill den fysiska situationen för de människor sombor i området. Om man vill slå sönder de godalivsbetingelserna i det här området, kan detnaturligtvis vara riktigt att använda ordet''hoppfullt''.Anf. 122 () replik:Herr talman! säger att vi under senaretid fått en försämring av livsbetingelserna i Skåne.Den ekonomiska utvecklingen har stagnerat på ettoroväckande sätt. Min uppfattning är alldelesbestämt, att man skall bygga broar mellan folk. Jagtror att vi kan konstatera att den minskadegenomströmning som bron leder till rör sig om0,, vilket mycket enkelt kan kompenseras medmuddring. Utsläppen på bron kommer dessutomatt bli mindre än utsläppen från den nuvarandefärjetrafiken. Utsläppen på bron blir medkatalytiskt avgasrenade bilar hälften av vadfärjorna släpper ut.Även om bron medför en väsentlig miljöförbättringi vår region, kommer den i huvudsak inte till för attförbättra miljön, utan den kommer till för att manskall skapa möjligheter att utnyttjaförutsättningarna för den tillväxt som är såväsentlig. Vi måste ha tillväxt dels för att ökavälfärden och göra bättre miljösatsningar, dels föratt få fram den kreativitet i regionen som uppstårnär människor möts.Anf. 123 () replik:Herr talman! Man kan bygga broar mellanmänniskor på ett betydligt bättre sätt än genom attbygga en bro mellan och , mellanMalmö och Köpenhamn.Bertil säger att utsläppen på bron skulle blimindre än utsläppen från färjorna. Men detintressanta är ju inte vad som sker på själva bron,utan det är vad som händer i de områden därmänniskor bor och verkar och där vår mat odlas.Många rapporter visar att utsläppen blir väsentligtstörre än vad de är på grund av den kraftigatrafikutveckling som bron kommer att leda till.Att kreativiteten hos människor skulle öka pågrund av att de blir sjuka av utsläppen drar jag istarkt tvivelsmål. Jag tror att den här typen avutveckling är starkt negativ för regionen. Det finnssäkerligen väsentligt bättre sätt att göra tillett bra område även än att bygga ensmutsande bro över Öresund.Anf. 124 () replik:Herr talman! Låt mig konstatera att enundersökning som gjorts bland olika partiersväljare visar att majoriteten av de väljare somstöder vill ha bron. Det var barakommunisterna som bland sina väljare hade enmajoritet som var emot bron. Detta är ganskaintressant.Jag bor i den här regionen, och jag känner den väl.Jag vill alldeles bestämt hävda att skall vi här kunnafå en utveckling, så är det inget tvivel om attbrolösningen -- en bred förbindelse som skaparmöjligheter att tillämpa morgondagenstrafiksystem -- och inte en liten tunnel i form av ettsmalt rör är det som kan skapa beredskap förframtiden.Det finns runt potentialer som vi faktisktinte har anledning att avhända oss när tillväxtenligger på noll och vi har stora svårigheter att klaraalla våra socialpolitiska åtaganden.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 125 ()replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga att jaghoppas att brolösningen blir att vi blir brolösa äveni fortsättningen.Miljöpartiet vill att vi i skall öka samarbetetoch umgänget med och hela världen. PerGahrton har i sex punktersammanfattat hur vi vill att detta skall ske.Den anpassning till den västeuropeiskagemenskapen och dess blivande inre marknad, somnu febrilt pågår och tycks ha kommit längre här iSverige än i själva, strider mot alla sexpunkter som Per tog upp.I frågar vi oss varför regeringen har såbråttom att de som berörs av förändringarna intehinner få reda på vad som väntar dem och att taställning till om de vill ha dessa förändringar ellerinte. Är det brådskan som gör att regeringendessutom aktivt försöker hemlighålla de fakta omförändringarna som redan finns? Eller är deträdslan för att sådana fakta skulle ökatveksamheten eller rent av motståndet mot denpågående EG-anpassningen?En av de frågor som vi i ställer oss ärvilka grupper som kommer att vinna och vilka somkommer att förlora om anpassar sig till EGsregler. Jag vill bidra till den debatten genom attbelysa småföretagens situation. Jag skall dåkoncentrera mig på två grupper småföretag --underleverantörer och sådana företag somlevererar till kommuner, landsting och staten, dvs.till de köpare som svarar för vad man kallaroffentlig upphandling.De företag som köper från underleverantörerhåller på att ändra sinaköpvanor och regler. Kort uttryckt kan man säga attde köper mer från färre underleverantörer ochbegär mer av dessa underleverantörer, som manbrukar kalla för primärleverantörer. Man ökar sinandel utländska leverantörer, dvs. man köper meroch mer från utländska primärleverantörer, trotsatt man minskar det totala antaletunderleverantörer. Det betyder att man minskar sinandel köp på den svenska marknaden, sin andelköp från svenska primärleverantörer.Primärleverantörer köper i sin tur från andraunderleverantörer. Det byggs alltså upp enunderleverantörskedja. Primärleverantörernaköper normalt från underleverantörer som verkar ideras egen region eller i deras eget land. väljer att köpa alltmer frånutländska underleverantörer betyder det att helaunderleverantörskedjan drabbas. Hela den kedjasom går genom en primärleverantör hamnar då i ettannat land.Liknande effekter uppstår när svenskaköparföretag flyttar sin tillverkning utomlands.Särskilt kännbart är detta för underleverantörer tillpersonbilsindustrin. Som personbilstillverkare ärVolvo och internationellt sett små företag.Genom att tillverka flotta, lyxiga bilar för köparemed goda ekonomiska möjligheter har ochSaab länge klarat sig bra på en ökande marknad,trots att det har funnits en stor överkapacitet hosbiltillverkarna i världen.Nu viker bilförsäljningen -- inte bara i --som den japanska biltillverkningen ökar isåväl som och . Svenskaunderleverantörer kommer att drabbas mycket hårtav denna utveckling. Situationen förvärras av attEG-anpassningen ökar både utflyttningen avsvenska företag och konkurrensen för svenskaföretag på den svenska marknaden, alltså desvenska företagens hemmamarknad.Jag går över till att beröra de företag somlevererar vid den offentliga upphandlingen. EGsregler för offentliga upphandling kommer vid ensvensk anpassning också att gälla i . Mycketenkelt uttryckt betyder detta att störreupphandlingar måste vara öppna för alla säljareinom EG. Detta leder till att även de svenskasmåföretagen, som är lokala leverantörer vidoffentlig upphandling, blir drabbade av ökadstorskalig konkurrens utifrån.Jag vill fråga både regeringen och minariksdagskolleger: Hur bedömer ni utvecklingen förde grupper som jag här har tagit upp, för svenskaunderleverantörer och för leverantörer vid offentligupphandling, i synnerhet utvecklingen för deföretag som har svårt att bli slagkraftiga när detgäller export? Det finns naturligtvis företag somkan kompensera sig för de ökade svårigheterna påden svenska marknaden genom att expanderautomlands, men enligt vad man känner tillutgör dessa företag ett litet antal. Det stora flertaletkommer att drabbas hårt.Regering och riksdag har tidigare oroat sig förunderleverantörerna. Hur är det nu med den oron?Jag vill föreslå ett recept. Vi i bör beslutaatt landsvägstransporter och flygtransporter fårbära sina totala kostnader, inkl. miljökostnader ochkostnader för olyckor. Detta kommer att gynna deleverantörer som finns på nära håll.Miljöpartiet vill att man i största möjligautsträckning skall förlägga tillverkning i närhetenav marknaden. Vi har dock inte något emot atttillverkning förläggs utomlands i de fall dåmarknaden i huvudsak är belägen utomlands. borde värna mycket mer omsin hemmamarknad. Om vi får rätttransportkostnader åtminstone är detta en gynnsamfaktor.Anf. 126 () replik:Herr talman! Jag vill bara konstatera att KristerSkånberg nu skildrade den situation som råder iSverige med de bekymmer som uppstår när viinte är fullvärdiga medlemmar i . Därför är detväsentligt att får vara med och varaunderleverantörer ute i hela . Att man inteköper från beror i stor utsträckning just påatt vi inte är medlemmar i kommer också konkurrensen på all frioffentlig upphandling att bli fri inom hela området.Då får ju de svenska underleverantörerna chans attbli riktigt stora.Anf. 127 ()replik:Herr talman! Jag tycker inte att är riktig. Svenska småföretag kommer inteatt kunna öka sin export som en följd av att Sverigeblir medlem i EG eller av att vi anpassar oss till EG.Hela denna anpassning och tendensen i det EG somför närvarande byggs upp innebär ökadstorskalighet. Ju snabbare denna anpassning sker,ju mer vi i går in för att anpassa oss tilldenna storskalighet och strukturomvandling, destomer kommer att bli en randstat. Densvenska industrin kommer att bli ännu mer utarmadoch en ännu större ''avlärning'' kommer att ägarum.Hela industrigrenar kommer i stor utsträckning attflytta utomlands -- vissa kan dock komma attkoncentreras till . En uppenbar risk är attvissa typer av avfallshantering, t.ex. hantering avradioaktivt avfall, kan bli koncentrerade just tillSverige, eftersom berggrunden är ''så pass säker''och är så glest befolkat.Det är alltså en industrigren -- en fruktansvärdhantering -- som vi kan få mer av i , menmycket av det som tillverkas i kommeratt i storskalighetens tecken flyttas till ställen där dekomparativa fördelarna blir större -- skogsindustrinborde rimligtvis få en större chans i Sverige.Vi inom menar att en mera aktivregionalpolitik skulle främja sådant företagandesom stannar kvar i och som levererarhuvudsakligen till den svenska marknaden.Självfallet skall den tillverkning som i huvudsak äravsedd för utländska köpare kunna flyttautomlands under förutsättning att ägandeskapetblir delat. Alla länder skall ha möjlighet att byggaupp en självförsörjning och en självtillit.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag vill först konstatera att även inomEG är det frivilligt för länderna att ta hand omradioaktivt avfall.Sedan vill jag också konstatera att bekymret förSverige är just att är en randstat vid detviktiga , när beslutet om de fyrafriheterna blir verklighet. Då öppnas plötsligt helamarknaden inom EG för de länder som ärmedlemmar, och det skapar en ny balans mellan deolika företagen. När eventuellt kommermed framöver är detta tumult och dennaomställning redan ett passerat stadium, och vikommer att gå in i en stabiliserad marknad, vilketskapar mycket mindre möjligheter för de svenskaföretagen att etablera sig än om de hade haftchansen att vara med från början.Anf. 129 ()replik:Herr talman! De företag som framför allt harmöjlighet att vara med från början är de svenskastorföretagen, och de har redan sett om sitt hus.Dessa företag har etableratsig och sedan ökat sin etablering inom EG. De harockså i stor utsträckning sett till att de numera hartillverkning förlagd inom EG för att kunna uppfyllaEGs mycket hårda krav på att av en vara skallvara tillverkad inom EG för att varan skall ansesutgöra en EG-vara. Där är reglerna hårda ochöppenheten gentemot omvärlden ytterstbegränsad.Herr talman! Vi i har försökt visa påett alternativ. Genom att i stället inrikta sig på merregionala och lokala marknader kan man strävaefter att en stor del av tillverkningen sker för atttillgodose en mer lokal marknad, vilket skulle sparain på resursslösande och miljöförstörandetransporter. Med en sådan lokal marknad avser vibl.a. , men också länderna kring Östersjön.Bertil och jag tycks vara överens om attÖstersjön i fortsättningen skall kunna bli etttransporternas hav. Men vi i menar attÖstersjön dessutom måste skonas från ekologiskkatastrof. Det var därför som betonadeatt denna bro medverkar till att blir ännumer förstörd, miljömässigt sett.Andre vice talman anmälde att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Övriga EuropafrågorAnf. 130 ():Herr talman! Det finns förmodligen inget som såär så viktigt för den framtida fredliga utvecklingen iEuropa som de kommande årens utveckling iEuropas nya demokratier. I det perspektivetkommer det som sker med och inom EG att vara avavgörande betydelse för hela framtid.Det ligger i allra högsta grad i vårt intresse -- someuropéer, svenskar och medmänniskor -- att geutvecklingen mot demokrati ochmarknadsekonomi i vårt stöd. Vi kangöra det dels genom ansträngningar sommedlemmar i , dels genom att sätta deneuropeiska utvecklingen i den svenskautrikespolitikens centrum. Det kräver enutrikespolitisk kompetens och en professionellförmåga att förstå vad som sker i vår omedelbaraomvärld. Det är i sin tur en förutsättning för attSverige skall kunna spela någon roll för stödet tillde nya demokratierna och därmed arbetet på eneuropeisk fred och säkerhet.Herr talman! detta år meddelade detsvenska utrikesdepartementetskabinettssekreterare i en tidningsartikel följande:''Det är faktiskt inte den svenska socialdemokratinsom medelst en framgångsrik propagandaoffensivlurat de öst- och centraleuropeiska reformisternaatt ägna sitt intresse åt svenska samhällslösningar,de har kommit fram till detta av egen fri vilja,baserad på en politisk analys. ''Och litet senare meddelade statsministern följandei den egna partitidningen: ''Det är intressant attnotera att när länder runt om i ser sig omefter ett exempel så är det socialdemokratin som ärmodellen, och då ofta den svenska. ''revolterade verkligheten mot svensksocialdemokrati. De östtyska socialdemokraternaförlorade stort. I och komde inte ens in i parlamenten.Min avsikt med att citera ochPierre är inte att retas eller förarga. Citatenär betecknande för en oförmåga att förstå våreuropeiska samtid -- en oförmåga och, faktiskt,utrikespolitisk inkompetens som beror påideologiska skygglappar.Den oförmåga förklarar varför den bredareEuropafrågan är så lågt prioriterad iregeringens faktiska utrikespolitiska gärningar.Riksdagens beslutade stöd till --motiverat inte bara av miljöpolitiska skäl utanockså av det mer övergripande kravet på att stödjautvecklingen mot marknadsekonomi ochdemokrati -- har till betydande delar fastnat i densvenska regeringens byråkrati.I stället för att stödja kunskapsutbyte ommarknadsekonomi använder regeringenbiståndspengar för att stödja närståendesocialdemokratiska organisationers verksamhet iÖsteuropa. LO får pengar för att anordnaseminarium om arbetsmiljö i Polen.Arbetarrörelsens internationella center får pengarför att utbilda i valteknik och lokal demokrati. får pengar för att gefackliga kurser för journalister. får pengar för att starta ettkvinnocenter vid ett stålverk. För att ge en litensmak av den svenska modellen ordnar kurser i förvaltning,och ovanpå allt annat ordnar enkurs i skatteadministration för sovjetiskabeslutsfattare.Det närmaste regeringen kommit att stödjamarknadsekonomisk utveckling är att BITS nyligenbeslutat att stödja utvecklingen avkonsumentkooperationen i genom KFsProject Center. När de gamla socialistiskaekonomierna har ett skriande behov av att utveckladen enskilda äganderätten kommer svenskasocialdemokrater dragandes med KF!Herr talman!