prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — Det är inte så i dag.Eftersom det råder en oklarhet om mångauppgifter, anser vi att det måste utredas närmarevilka uppgifter som är rent polisiära och som enbartskall utföras av poliser och vilka uppgifter som kanutföras av bevakningsföretagen. Vi vill verkligenatt man skall titta litet närmare på dessa gränslinjer.Här råder alltför många oklarheter i dag.När vi i har varit på besök ute ipolisdistrikten har vi fått höra att det är mycketsvårt att ingripa mot berusade ochdrogpåverkade personer. har toleransnivån ökat när detgäller omhändertagande av dem som är berusade.Det har framförts önskemål från polisens sida attkunna ingripa tidigare för att det skall kunna blilugnare på gator och torg och kunna minskabråken. Detta kan t.ex. ske genom en ändring ipolislagen 13 §, vilket vi i har väckt enmotion om. Vi har sedan uppmärksammats på attdet finns andra lagar som det också går att ändra i.Vi vill inte låsa oss för vilken lag man skall gå in ochändra i, men vi framför krav på att det måste varalättare för polisen att ingripa mot drogpåverkadepersoner . Här behövs en ändring inågon av de lagar som finns. Jag skulle gärna viljahöra civilministerns syn på detta.Herr talman! Med det anförda ställer jag migsjälvklart bakom alla centerreservationer, men jagyrkar endast bifall till reservation 4.Anf. 4 ():Herr talman! Den polisreform som genomfördes1981 fick inte den effekt som vi hade tänkt att denskulle få, dvs. att polisstyrelsen från att vara ettrådgivande organ skulle bli det organ som styrpolisens arbete. I praktiken har det varitrikspolisstyrelsen och polischefsfunktionen som harstyrt arbetet.Inom olika delar av den offentliga sektorn sker enutveckling och framläggs behov av ett störrelekmannainflytande. Dessa krav ställs församhällets service, och naturligtvis är polisen ingetundantag. Tvärtom är polisens arbetsuppgifter ochbefogenheter så mycket mer långtgående och såmycket mer ingripande i människors liv än i andradelar av offentlig verksamhet. Det förhållandet göratt det är mycket angeläget att insyn och styrning avverksamheten är så bra som möjligt.För att åstadkomma ett starkt medborgarinflytandekrävs dels att de förtroendevalda får en starkareställning, dels att besluten kan anpassas efter lokalaförhållanden. Konkret vill vi att polischef ellerbiträdande polischef inte skall vara ledamot ipolisstyrelse eller polisnämnd. Vi vill ha klararegler för hur motioner, interpellationer och frågorkan väckas i förhållanden som avser i polisensarbete från andra kommunala nämnder. Tillpolisstyrelse och polisnämnd bör även invandrarekunna väljas. Samma regler bör då gälla som förvalbarhet till kommunala förtroendeuppdrag.Herr talman! En bra och fungerande poliskår börbestå av både män och kvinnor. Antalet kvinnorsom söker till polisutbildning har ökat, och så haräven antalet kvinnor som antas, men inte itillräcklig utsträckning.På en fråga till rektorn för i enintervju i om detta förhållandesvarar rektorn bl.a., att den manliga principen ochmännen har varit förhärskande inom polisen.Faktum är att kvinnor ofta utsorteras i det sistatestet för antagning. Vi anser därför att en översynav såväl grundutbildning som polischefsutbildning,som finns med i förslaget till förnyelse av polisen,bör även inkludera en analys och översyn av dekriterier som används för att anta polisaspiranter.Nästa steg, grundutbildningen, sker centraltoch avskilt från andra högskoleutbildningar. Dettakan leda till en negativ skråanda och till en isoleringi utbildningen som vi i inte tror ärbra. Vi anser att polisskolan och polishögskolankan avskaffas och att det i stället bör inrättas olikapolislinjer vid landets skolor och högskolor.En översyn av polisens arbetsuppgifter bör ske medinriktning på att undersöka om det finnsarbetsuppgifter som kan överföras till andra statligaoch kommunala befattningshavare. här räknat upp en rad exempel på detta.Brottsbekämpning i all ära, men den får aldrig ledatill att rättssamhällets principer kränks eller atträttssäkerheten äventyras. Bristen på regler ihanteringen av polisens förspaningsregister ärmycket otillfredsställande. En översyn avpolisregisterlagstiftningen är gjord och resultatetstuderas i . För att skynda på dettaarbete behövs det ett tillkännagivande frånriksdagen.Hos allmänheten finns en utbredd uppfattning attdet näst intill är omöjligt att få rätt gentemot enpolis, och det är ju synd. Trots att det har skettförändringar i utredningsorganisationen i vad gällerutredningar av poliser som är misstänkta för ellerhar begått brott i sin tjänsteutövning, anser vi att denu vidtagna åtgärderna inte är till fyllest.Utredningar av misstänkta polisbrott bör skötas avett från polisen helt fristående organ.Vi i kan inte heller acceptera attsvensk polis stationeras utomlands för attkontrollera människor som är på väg till Sverige.Denna kontroll riktas särskilt mot flyktingar och irealiteten sätter den omhandläggning av flyktingärenden ur spel.Herr talman! Jag ställer mig bakom dereservationer som har fogat till dettabetänkande, men yrkar bifall till reservationerna16, 18 och 24. kommer också att ivoteringen ställa sig bakom reservation 8.Anf. 5 ():Herr talman! Jag tänker ta upp frågan om förnyelseinom polisen på ett annat, mera internationelltplan. I pågår ett arbetepå integration som har till syfte att ta bortgränskontrollerna. När gränskontrollerna heltavvecklas behövs det en ersättning, och en sådanhåller redan på att utvecklas. Det behövs ettvästeuropeiskt FBI, en sorts överstatlig EG-polis.Willy i bekräftade så sentsom för International HeraldTribune att man eftersträvar en motsvarighet till detamerikanska FBI. säger: ''Efterhandsom vi framskrider på vägen mot politiskintegration kommer vi att behöva en polisstyrkasom motsvarar den dimensionen''.Den organisatoriska grundvalen för ett EG--FBI ärett samarbete som pågått och fåttförkortningen TREVI efter de franska orden''Terrorisme, Radicalisme, Extremisme, ViolenceInternationale''.Initiativet kom från ochledningsgruppen utgörs av inrikes- ochpolisministrarna.Ändå är TREVI formellt skilt från EG så, att EG-parlamentets begränsade kontrollmakt inte alls kanutövas. En av de drivande krafterna bakom TREVIhar varit , som vill komma åt baskiskaETA-medlemmar som fått asyl i . TREVIsysslar inte bara med den sortens vålds- ochsäkerhetsbrott som förkortningen egentligen stårför, utan efterhand har arbetsområdet utvidgats tillatt också omfatta:1. asylfrågor,2. utbyte av polistjänstemän,3. gemensamma efterlysningar,4. samordnat dataregister och5. datorläsbara identitetskort.Givetvis kan många av inslagen i TREVI förklarassom en del i en allmän centraliserings- ochspecialiseringsutveckling som präglar allasamhällssektorer och som ett svar påkriminalitetens internationalisering.TREVI är alltså inte något speciellt för EG. Mennär det gäller polissamarbete finns ju sedangammalt . Varför är det inte tillräckligt?Varför behövs TREVI? Vid ett seminarium iBryssel angavs flera orsaker:Interpol ägnar sig mest åt informationsutbyte, mensaknar egentliga verkställande funktioner. TREVIsamordnar och verkställer i verkligheten.En Interpolefterlysning kan leda till att en persongrips i ett annat land, men därmed är det inte säkertatt vederbörande utlämnas till det land som skickatut efterlysningen.TREVI skall också omfatta asyl- ochinvandringspolitik.TREVI skall, som förkortningen utsäger, ocksåjaga ''radikaler'' av alla möjliga olika schatteringar.Interpols fattiga medlemsländer har bromsat dentekniska utvecklingen. De rika länderna har ståttför av informationsutbytet. I TREVI får de enegen organisation som inte belastas av u-länder.David säger att TREVI leder till att vitroligen måste ''acceptera att EGs egnasäpoagenter fritt opererar i ''.Regeringens integrationsrapport konstaterar: ''Föratt skall kunna hamna innanför gränsernaför ett med EG gemensamt område utan inregränskontroller måste man från svensk sida ocksåta ställning till en samordning med EG när detgäller riktlinjerna för det yttre gränsskyddet''.En svensk EG-anpassning när det gäller flykting-,asyl- och invandringspolitik samt regler förviseringar m.m. torde ''aktualisera vissaöverväganden av utrikespolitisk natur''. Jaha.Kraven på internationalisering och deutrikespolitiska konsekvenserna borde föranledaen debatt om mål och medel för polisarbetet ocksåi Sverige.Kvar står krav på att det skall till endetaljerad redogörelse till för formernaoch målsättningen med det hittillsvarande svenskamedverkandet i TREVI-samarbetet. Hur kommerframtiden att se ut?Jag yrkar bifall till motion Ju1989/90:232 ochreservation 24.Anf. 6 ():Herr talman! Polisen har en central roll i kampenmot brottsligheten. Det är kanske den viktigastesamhällsresursen när det gäller att uppnå detkriminalpolitiska målet att minska brottsligheten.Polisen skall upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp. Det brottsbekämpandearbetet sker genom övervakning, spaning ochbrottsutredning, men också genom förhindrandeoch brottsförebyggande arbete, vilket inte är minstviktigt.För att få bättre förutsättningar att bedriva dettaviktiga arbete har polisväsendet under 80-taletblivit föremål för en omfattande reformering. Åren1984 och 1985 fattades beslut som bl.a. innebar nyaarbetsformer på lokal och regional nivå samtförbättrad rekrytering och utbildning.Riktmärkena var demokratisering ochdecentralisering. De lokala polismyndigheternafick vidgat självbestämmande, och detaljstyrningenöver resursanvändningen fördes ner från centralnivå till regional och lokal nivå.Av särskild betydelse var att genom polisreformenförvandlades polisstyrelserna från att ha varit ett ihuvudsak rådgivande till ett i egentlig meningstyrande organ.Jag tror att man entydigt kan slå fast attpolisreformerna medfört envitalisering och i hög grad stimulerat ettutvecklingsarbete i riktning mot ökad effektivitetinom polisväsendet. Vi har framför allt fått ettpolisväsende som i mycket större utsträckning ärlokalt förankrat.1980-talets polisreformer var viktiga reformer.Polisväsendet har i allt väsentligt också förmåttomsätta beslut och mål i praktisk handling. Men detinnebär inte att reformarbetet får avstanna.Förändrings- och förnyelsearbetet måste fortsätta.Polisväsendet är en stor och i vissa avseendenfortfarande en tungrodd organisation. ställs nya krav på det svenska polisväsendet.Följande bör enligt min mening vara vägledandeför det fortsatta reformarbetet:För det första bör decentraliseringsmålet ligga fastoch drivas vidare. Polisväsendet måste bygga påsjälvständiga lokala polisdistrikt med stor frihet attdisponera resurserna och prioritera insatserna. Idetta ligger också att det inte kan komma i fråga atttilldela vittgående operativabefogenheter.För det andra bör medborgarinflytandet överpolisväsendet ytterligare stärkas. För det tredje bördet brottsförebyggande arbetet intensifieras.Öppenhet och synlighet bör här vara ledorden. Fördet fjärde bör de snäva gränserna mellankriminalpolisverksamhet ochordningspolisverksamhet upphävas. Målet bör varaatt skapa mera av en svensk allroundpolis. För detfemte bör polisen utveckla samarbetet med andrasamhällsorgan och frivilligorganisationer.För det sjätte bör administrativa uppgifter lyftasöver till andra personalkategorier än polispersonal.Den administrativa rationaliseringen bör drivashårdare. För detta krävs naturligtvis bättretekniska hjälpmedel. För det sjunde bör ökadeinsatser ske när det gäller det internationellasamarbetet. För det åttonde bör polisens regionalaorganisation få en permanent och enhetlig lösningöver landet.Jag kan konstatera att polispropositionen till storadelar följer dessa åtta punkter för det framtidapolisarbetet. Polispropositionen svarar mot dessakrav för 90-talets reformering av polisväsendet. frågor lämnas obesvarade i polispropositionenoch hänskjuts till fortsatt utredning. Inriktningenav grunderna för den långsiktiga polispolitiken stårdock fast.Jag kan också konstatera att när det gällergrunderna är utskottet i huvudsak enigt i sinaställningstaganden. De reservationer som haravgivits rör med vissa undantag mindre principiellafrågor. Det grundläggande förnyelsearbetet tycksdet sålunda finnas en bred politisk enighet kring ijustitieutskottet, och det är glädjande.Herr talman! Efter denna inledning skall jag kortkommentera en del av de reservationer som haravgivits till utskottets betänkande.I reservation nr 3 och 4 tas frågorna ominriktningen av polisens arbete upp. I reservation 3,från i utskottet, vänder man sig motatt den ekonomiska brottsligheten skall varaprioriterat område för polisen framöver. Det är engammal moderat linje. har ingetintresse av att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Det är en brottslighet som hårtdrabbar enskilda människor, arbetstagare ochseriösa näringsidkare. Det gäller kanske i förstahand miljöbrottsligheten. Det är glädjande attmoderaterna är ensamma om den linjen i utskottet,men det är också belysande för moderaternasinställning till det allvarliga samhällsproblem somden ekonomiska brottsligheten utgör.I motion nr 4, av centerpartisterna i utskottet, sägsatt vardagsbrotten bör prioriteras. Jag vill hänvisatill vad som sägs i propositionen om att polisen i sittövervakningsarbete särskilt måste uppmärksammavaneförbrytarna och andra som svarar för enförhållandevis stor andel av kriminaliteten. Jagbetraktar reservation 4 som en ganska onödigreservation mot bakgrund av de skrivningar somfinns såväl i propositionen som iutskottsbetänkandet i övrigt.I reservation nr 5 behandlas resursfrågorna, i förstahand intagningen till . Vi fåråterkomma till den diskussionen i samband med attvi behandlar budgeten för /92. Jagvill framhålla att det naturligtvis är viktigt attupprätthålla ett stort intag till i ettläge där samtliga tjänster inom polisväsendet inteär tillsatta. Vi har brist på färdigutbildadepoliser. Så länge vi har en sådan brist måste vinaturligtvis också upprätthålla ett stort intag tillpolishögskolan. Därom råder det inga delademeningar.Reservation nr 8 och 9 handlar om polisensuppgifter. Jag kan bara konstatera att de borgerligapartierna har svårt att komma överens om vilkauppgifter polisen skall ha . Om manläser samtliga reservationer kan man konstatera attdet inte finns någon gemensam borgerligpolispolitik. Man ansluter sig till de principielladragen i utskottsbetänkandet, men på en radpunkter har man olika uppfattningar inom detborgerliga lägret. Det finns ingen gemensam linjepå den borgerliga sidan.Både och har berörtdet internationella samarbetet. Det är oerhörtviktigt att vi utvecklar det internationellasamarbetet. Den grova brottsligheten känner ingagränser. Narkotikabrottslighet, terrorism ochannan typ av internationell brottslighet känner ingagränser. Det krävs ett internationellt samarbete föratt polisen skall kunna vara framgångsrik i sin kampmot den grova brottsligheten. Därför behövs ocksåett utvecklat internationellt samarbete. Det gällerInterpol, det TREVI-samarbete som har etableratsoch samarbetet i EG.I reservation nr 15 tar folkpartisterna i utskottetupp frågan om rikspolischefens ställning. Manskriver följande angående polisväsendet: ''Entänkbar förebild kunde vara försvarsmaktensorganisation med en sammanhållande ÖB somrikspolischef med få men starka regionalapolischefer. ''Jag tyder den reservationen som att folkpartisternai utskottet är beredda att frångå grunderna för1984/polisreform, nämligen en starkdecentralisering av polisväsendet och en reduceringav operativa funktioner. Avreservationen att döma är folkpartisterna iutskottet beredda att gå tillbaka till en mycket starkcentralisering av polisväsendet med mycketomfattande och vittgående operativa funktionercentralt hos och rikspolischefen.Jag tror att det skulle vara en utomordentligtolycklig utveckling för svenskt polisväsende och attdet skulle skada det framgångsrika arbete som harbedrivits när det gäller reformeringen avpolisväsendet. Framför allt tror jag att det skulleutarma medborgarinflytandet över polisväsendet.Jag är något bekymrad över att folkpartisterna iutskottet har hamnat på denna linje.Reservation nr 17 har berörts av ochjag tror även av . I dennareservation tar man upp professuren i polisfrågor.Folkpartisterna i utskottet menar att den bör varaknuten till någon akademisk miljö i stället för tillpolishögskolan. Poängen med polisprofessuren, idet föreliggande förslaget om att den skall varaknuten till , är att åstadkomma enforskningsanknytning när det gäller dengrundläggande polisutbildningen. Om det skallvara möjligt att få en forskningstradition ochforskningsanknytning när det gällerpolisutbildningen måste polisforskningen ochdärmed även professuren vara förlagd tillpolishögskolan. Det är en princip som gäller andrahögskoleutbildningar i detta land. Man knytersamman grundläggande utbildning och forskning.Det tycker jag också skall gälla för polisväsendet.Det finns även en rad andra reservationer, som jagdock inte tänker kommentera närmare.Jag vill även säga några ord till frågan om stärkt medborgarinflytande.Jag delar i hög grad uppfattningom att det är nödvändigt att ha ett starktmedborgarinflytande över polisväsendet.Polisväsendet är dock ingen kommunalverksamhet, och det är därför svårt att direktkopiera den kommunala beslutsordningen.Polisväsendet är en statlig verksamhet. Jag tyckerdock att det är angeläget att man prövar alla vägarför att åstadkomma ett förstärktmedborgarinflytande och ett ökat samspel medövriga kommunala organ som har hand ombrottsförebyggande verksamhet.Därför tycker jag att den fråga som tas upp ireservation nr 2 om att exempelvis ge möjlighet tillinterpellationsrätt i fullmäktige när det gällerpolisfrågor är en fråga som är värd att pröva. Omjag har förstått saken rätt kommer den frågan ocksåatt prövas i samband med översynen avkommunallagen. Jag tycker att man på allvar skallfundera på den möjligheten att åstadkomma enbättre koppling mellan polisstyrelsen och denövriga kommunala verksamheten. Det vore ett sättatt föra fram polisfrågorna i kommunen, som jagtror vore ganska bra för polisväsendet och även församspelet med de kommunala nämnderna.Herr talman! Jag skall begränsa mig till dessa kortasynpunkter gällande några av de reservationer somär fogade till utskottets betänkande. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan i betänkandet i dess helhetoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag skall börja med en av de sistafrågorna som tog upp och somgäller forskningsanknytning. Det kan varaintressant att få beskriva hur systemet ser ut iSverige . Det är meningen att alla småhögskolor i skall ha forskningsanknytning,men ingen av de små högskolorna har fastaforskningsresurser. Så är verkligheten. Vad tydligen menade är att man kanskeskall ändra den ordningen. Jag vet inte omsocialdemokraterna är beredda att ge de småhögskolorna fasta forskningsresurser. I så fall är detett stort steg framåt för dem.När vi i har sagt att denna professur skallförläggas till ett universitet så är det inte för attfrånta forskningsanknytning. Jagutgår från att denna professur skall förläggas tillStockholm -- vilket kan utläsa ivår reservation -- vilket gör att anknytningen tillpolishögskolan finns geografiskt nära. Då kandenna professur medverka till denforskningsanknytning som det är tänkt. Däremottror vi att att en akademisk miljö i ett universitet ärdet som skapar möjligheterna för att man skall sesaker på ett nytt sätt. Om denna professur placerasvid en högskola med ren yrkesutbildning och detsitter en ensam professor där, kan det kanske blilitet svårt med det kreativa tänkandet.Om jag uppfattade rätt så sadehan att man i reservationerna 8 och 9 inte kanutläsa att de borgerliga partierna egentligen harnågon större gemenskap i sitt seende. Jag tyckerfaktiskt att reservationerna är identiskt lika utomnär det gäller ett enda ord, nämligen ordetavkriminalisering. Vi tillstyrker samma motioneroch punkter. Det enda som skiljer oss åt är att vihar tagit med ordet avkriminalisering. Jag är inte såsäker på att inte har synpunkter ävenpå det. I någon mening anser jag faktiskt att vi harväldigt lika syn på dessa frågor.Beträffande den organisationsform som vi har talatför så har vi också sneglat på det faktum att då detgäller regioner -- det vore därför intressant omLars-Erik lyssnade på det jag säger,eftersom det i huvudsak är till honom jag talar -- harvi tänkt oss att man kanske skulle kunna ha sammaordning i fråga om dem som man har inomriksåklagarämbetet. Där han man minskat antaletenheter till 13 i stället för att ha en enhet i varje län.Om man skall ha en enhet i varje län, får man ettotal chefer och ett otal biträdande chefer. Vi tror attregionerna skulle bli starkare om de var större.Men det skall ske en decentralisering till dessastarka orter. Vi vill inte alls ha den ordningen attrikspolischefen skall ha någon överordnad funktioni den meningen som menade. Vivill alltså ha en decentralisering men till ett färreantal orter.Anf. 8 () replik:Herr talman! Först vill jag ta upp frågan om hurman får fram fler poliser. Jag påminner igen om attvi har velat utbilda fler totalt sett, att vi har velatutbilda fler speciellt för ochatt vi har velat satsa mer på personalfrämjandeåtgärder, vilket skulle kunna leda till att fler poliserbehålls i tjänsten. Jag kommer då in på deadministrativa tjänsterna, vilket upp. Han sade att man skall försöka föra överfler administrativa uppgifter på icke polistjänster.Det tycker jag är mycket bra. Det finns enosäkerhet på denna punkt som jag skulle vilja haklarlagd. är det nämligen bara de polisdistriktsom har vakanta polistjänster som får haadministrativ personal på dessa tjänster. Vi fråncentern vill att alla polisdistrikt skall kunna fåanvända sig av administrativ personal, dvs. intebara de distrikt som har vakanta polistjänster. Jagskulle vilja ha ett svar från på hursocialdemokraterna har tänkt.Reservation 4 handlar om att vi vill prioriteravardagsbrottsligheten. sade attsynen i vår reservation och i utskottets skrivninginte skiljer sig åt. Men på s. 15 i betänkandet stårdet''Även enligt utskottets uppfattning bör polisensinsatser när det gäller spaning och utredningsärskilt inriktas på våldsbrott och narkotikabrottsamt på ekonomisk brottslighet och då särskiltsådan som hotar stora samhälleliga värden såsommiljöbrottslighet. ''Här poängteras alltså det som jag sade tidigare,nämligen att vi är överens. Men vi i villlägga till detta med vardagsbrottsligheten, och jagförklarade varför.Litet längre ner i texten står det: ''I anslutning tillyrkandet -- -- -- om att en prioritering bör ske ävenav kampen mot vardagsbrotten vill utskottetframhålla att härvidlag brottsförebyggandeåtgärder torde vara av särskild betydelse och -- -- --att ett brett förebyggande polisarbete-- -- -- gerbäst resultat. ''Jag håller med om att det här är viktigt. Det sadejag också, och det står i vår reservation. Men vimenar alltså att man måste prioritera även påutredningssidan. Jag kan inte se att vi har ensamsyn då det gäller denna prioritering.På nästa sida i betänkandet står det efter uttalandenbeträffande motion att särskilduppmärksamhet måste riktas på bl.a.vaneförbrytare. Men det är intedetsamma som utredning av vardagsbrottslighet.Jag vill ha ett förtydligande på denna punkt.Anf. 9 () replik:Herr talman! tog i sitt anförandeupp en rad olika punkter som han menade att manskulle försöka förbättra inom polisen. Jag kan ställamig bakom de flesta av dessa punkter. Det visar sig,herr talman, att det finns en bred enighet i dendjupa strömfåran om svensk polispolitik. Men, vadvi har konstaterat när det gällersocialdemokraterna är att det ibudgetpropositioner, och så även i dennaproposition, är många ord. Det sägs många brasaker, och det görs huvudsakligen korrektaanalyser, men handlingen uteblir. Och det är enpolitisk svaghet.Sedan kommer in på ekobrott.Låt mig läsa ur reservation 3.