prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — Därförreserverade vi oss. Och det visade sig ju att vi fickrätt. Det har inte hänt något förrän nudå det skall läggas fram en ny proposition.Margareta blev överraskad över att vi icenterpartiet vill ha en samhällsplanering. Det är juroligt när man kan överraska folk. Men det bordeinte ha varit någon överraskning för MargaretaWinberg, eftersom den plan- och bygglag som vihar har tagits fram i samarbete mellansocialdemokraterna och . Det bordeMargareta känna till. Planering är alltsånågot som vi tycker är viktigt, eftersom det är pådet sättet som vi tar till vara resurser, skyddarmänniskor och skapar en bättre miljö.Det som sades att människor i huvudsak skall få bovar de vill är något som vi stöttar. Och i ettdecentraliserat samhälle finns den möjligheten imycket stor utsträckning. I ett sådant samhällestörs människor betydligt mindre avbullerproblemen. Det är ju när allt skall förläggaspå ett ställe som dessa bekymmer uppstår. I dettasammanhang har kanske ochjag en del att diskutera.Anf. 164 ():Herr talman! När jag hör ihennes litet trevande formulering av vadmiljöpropositionen skall innehålla, ångrar jagfaktiskt att jag inte reserverade mig till förmån förhela vår motion. Jag tyckte nämligen att hon lätmycket tveksam när hon sade att ''visocialdemokrater'' räknar med att det skall bli ettsådant avsnitt i miljöpropositionen till våren.Utskottet däremot säger ju att vi skall ha enaktionsplan och att det skall tas fram enaktionsplan. Då kan man inte säga att man räknarmed det. Det är en självklarhet med tanke på detsamhällsproblem som buller är attbullerfrågan skall tas upp i miljöpropositionen. Detär inte bara fråga om de specifika problemen medbuller från flyg och biltrafik, utan det är också frågaom bullerproblem i bostäder och på arbetsplatser.Det gäller utomhusmiljön, där det inte finns någrabullergränser. Jag tror inte heller att det finns någrabullergränser för inomhusmiljön. Vi har t.ex.problem med bullret från fläktarna i skolorna, somhar diskuterats som ett socialt problem. Man vetinte hur det påverkar våra barn. Jag hoppas att detverkligen blir en aktionsplan som är värd namnet.Anf. 165 ():Herr talman! Jag vill först till att jag inte riktigt känner igen hans ord medtanke på att det, när man ute i länen arbetar ochdiskuterar med centerpartister, inte är likasjälvklart med en samhällsplanering. Då är det mermänniskors fria planering som gäller. Jag delar inteheller uppfattningen att man blir mindre störd närman har denna väldigt fria planering.Om man vet att det finns bullerproblem måste mansjälvfallet planera bostadsområden och annat så attmänniskor inte störs.Till vill jag säga att det ärmöjligt att jag var för trevande i mitt tidigareinlägg. Men att räkna med eller att anse somsjälvklart är samma sak för mig. Jag kan varamycket vassare om det är bara det som behövs.Anf. 166 ():Herr talman! Jag tycker att ärorättvis mot de centerpartister som finns ute ikommunerna. Jag vet att de lägger ned ett mycketstort arbete på att skapa bra kommuner. I detinnefattas också en hel del planering. Men, och detär viktigt, den nya som vi ändåvar överens om ger möjligheter till en friareplanering i glesbebyggda områden. Kommunernahar möjlighet att bestämma det. Det tycker jag ärriktigt att de gör. Och det är detta som jag tror attcenterpartisterna har tagit chansen att göra ute idessa kommuner. Det tycker jag inte att man skallbelasta dem för, eftersom vi var överens om att såborde kunna ske. Och jag tror också att det är bra.Anf. 167 ():Herr talman! Jag vet att kanvara betydligt vassare i sina formuleringar. Och detvar kanske därför som jag studsade till och tyckteatt det hon sade lät oroväckande vagt. Jag villdärför bara skicka med en önskan om att MargaretaWinberg också är tillräckligt vass att driva dessafrågor i så att det blir en bra,konkret och innehållsrik aktionsplan mot buller.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Beslut om fortsatt ärendebehandling den 21novemberKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum onsdagen den 21november.20 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 november1990/91:88 av () tillarbetsmarknadsministern omarbetsmarknadssituationen i Värmland:De duggar tätt , varslen om uppsägningar ochpermitteringar i . För några dagar sedanfick ca 300 anställda vid på att de skulle mista sina jobb. Här handlardet om företrädesvis kvinnor och orter där det äroerhört svårt att hitta nya jobb -- för att inte sägaomöjligt.Tyvärr är inte kvinnorna i och Koppomensamma när det gäller arbetslöshetssituationen ilänet. Ministern kommer säkert ihåg att sadeupp ca 300 anställda i . Nukommer nya signaler från bilindustrin omproduktionsneddragningar, och utan att måla enviss potentat på väggen kan man ju tänka sig att detblir ytterligare effekter för den industri i länet somhar anknytning till bilindustrin.Det här är bara några exempel. Det finns tyvärrmånga fler att hämta där inte så många drabbas avarbetslöshet på en gång. Trots detta är effekternamycket allvarliga för den enskilde. Att mista sittjobb är något av en tragedi.Värmland är ett skogslän som kommer att drabbashårt av den lågkonjunktur vi nu går in i. Här måstetill insatser som stärker länet på både kort och långsikt. Och sådana bör ju finnas i beredskap hosregeringen.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:1. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt skapa nya jobb i ?2. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt lindra effekterna av lågkonjunkturen iVärmland?1990/91:89 av () tillutrikesministern om Boforsaffären:I den utgivna boken ''Hemligstämplat -- enhistoria om mutor och regeringars fall'' (HenrikWestander) finns det en rad uppgifter som förtjänaratt belysas ytterligare.I boken skildras bl.a. hur utrikesministern krävdeatt skulle berätta för den indiska regeringenvilka som skulle ha tagit emot deras s.k.provisioner. Bakgrunden var att det fannsindikationer på att en del av mutpengarna gåtttillbaka till Boforsdirektörerna själva, och följaktligen att skulle lämna merinformation till den indiska regeringen, något somNobelchefen , efter löfte tillutrikesministern, också gjorde.Enligt förhör i KU med utrikesministern den 22september 1987 förmedlades från f.d. brittiskepremiärministern ett budskap medinnehållet att var nöjd med deninformation som han hade fått från Bofors.En vecka senare vid ett möte med Indiensbiträdande utrikesminister denna att ''endera dagen''väntades lämna mer information och att ''vissa avdessa klarlägganden sannolikt skulle innehållauppgifter som var besvärande både för ochSverige'' (enligt samtalsuppteckning refererad iboken).Några dagar senare träffades åter utrikesministernoch Nobelchefen i samma ärende. Däreftertystnade regeringens kritik av , och bolagetsuppgifter om att inga mutor eller mellanhänderförekommit fick stå oemotsagt.Bokens tes är att regeringens kritik av Boforstystnade efter mötena med och , pågrund av den information som då gavs. I boken gesflera exempel på tillfällen då det varit möjligt förregeringen att korrigera de uppgifter som Boforslämnat, men så skedde aldrig.Jag vill därför ställa följande frågor tillutrikesministern:1. Vad fanns det för indikationer inom UD i augusti1987 om att pengarna gått tillbaka tillBoforscheferna själva?2. Överlämnades denna information tillrikskriminalen som utredde om Boforschefernagjort sig skyldiga till mutbrott?3. Vem förmedlade beskedet från svenska ?4. Är redogörelsen om Natwar Singhs utsago omuppgifter som skulle vara ''besvärande för bådeIndien och '' riktig?5. Fanns det något samband mellanutrikesministerns möte med Natwar ochmötet med Nobelchefen ?6. Varför korrigerade aldrig regeringen de avBofors lämnade uppgifterna om att mutor ochmellanhänder aldrig förekommit?1990/91:90 av () till civilministernom reformeringen av den statligalänsförvaltningen:Riksdagen beslutade om enreformering av den regionala statliga förvaltningen.Detaljarbetet inför genomförandet skall enligtbeslutet nu pågå för fullt i länen. Den nyaorganisationen skall träda i kraft den 1 juli 1991.Riksdagsbeslutet om den nya samordnadelänsförvaltningen bygger med vissa undantag påden proposition som avlämnats i ärendet. Förslagtill ändrad följdlagstiftning har presenterats iprop. 1990/91:27.Syftet var enligt den tidigare propositionen attsamordna och effektivisera den statligaförvaltningen på länsnivå. Riksdagsbeslutetinnebär att en ny länsstyrelse bildas av deverksamheter som bedrivs avlänsvägnämnden, länsskolnämnden,lantbruksnämnden, viss del avlänsbostadsnämnden, eventuellt fisketsorganisation och den nuvarande länsstyrelsen.Beslutet innebär vidare att får inrättanämnder med bestämda sakområden.Från sida avstyrkte vi propositionensförslag med bl.a. det motivet att demokratin pålänsnivån begränsades ytterligare genom förslaget.I stället förordade vi att landstingen omvandladestill verkliga länsparlament.Det nu pågående genomförandearbetet ute i länenuppvisar betydande problem. Stor osäkerhet råderom vad som ur statlig beslutssynpunkt egentligengäller. Inga klara direktiv omorganisationsutformningen har getts frånregeringens sida. De direktiv som getts har varitmotstridiga och förutsättningarna förreformarbetet har förändrats under tidenorganisationsarbetet pågått.Så har t.ex. direktiv om länsskolnämndernasavskaffande kommit efter det attorganisationsarbetet startat. I det sammanhangetfinns förslag om att knyta samman länsexperten iutbildningsfrågor för varje län till en storregionalorganisation som innebär att huvuddelen av dessaexperter underställs en annan länschef än den egnai länet. Inom finns enligt uppgift planerpå att överge länen som bas och bilda storregionalaenheter. Det som var avsett som enreformering av länsförvaltningarna fortfarandemed nuvarande länen som bas synes nu alltmer gåemot en regional struktur med storregionalamellanstatliga organ, där länsnivån eliminernas.Vidare har signaler om kraftiga nedskärningar iövrigt av den statliga länsförvaltningen givits iregeringens skrivelse till om denekonomiska politiken. () som enligt den tidigarepropositionen skulle biträda en särskild centralorganisationskommitté med genomförandet synesinte ha någon funktion i sammanhanget.Den oklarhet som råder från regeringens sida på enrad punkter i samband med genomförandet av dennya länsförvaltningsorganisationen har skapat storförvirring ute i länen och gör att verksamheten tarskada. Den kreativitet och mottaglighet förförändringar som borde stimuleras fram hospersonalen äventyras och förbyts i sin motsats medde förutsättningar för omstruktureringen somregeringen nu har skapat. Detta är hämmande föreffektiviteten hos de statliga länsmyndigheterna.Därmed motverkas det viktigaste syftet medomorganisationen.Mot bakgrund härav vill jag fråga civilministern:1. Är regeringen beredd att ta konsekvenserna avden rådande situationen och föreslå attreformeringsarbetet av den statligalänsförvaltningen i nuvarande form avbryts?2. Om inte, avser regeringen att genomförareformeringen av den statliga länsförvaltningenhelt i linje med av fattat beslut?3. Vilka åtgärder är regeringen i så fall bereddvidtaga för att intentionerna i beslutet skallfullföljas?4. Är det regeringens uppfattning att denuvarande länen skall försvinna och ersättas avstorregionala statliga organ på mellannivån mellanstat och kommuner?5. Är regeringen beredd överväga förslaget omnedläggning av länsstyrelsernasorganisationsnämnd ()?1990/91:91 av () tillutrikesministern om Turiket:I början av augusti förklarade för denEuropeiska Kommissionen för MänskligaRättigheter i , att inte längreämnade respektera de mänskliga rättigheterna i dekurdiska provinserna.På detta sätt är den politik officiell, som oavhängigaiakttagare kritiserat . Den statsterror somutövas mot kurderna under täckmanteln avdemokratisering och bekämpning av terrorismengörs legitim.Den turkiska regimen vill skaffa sig fria händer tilltvångsförflyttningar, fängslanden, tortyr och mordi stor omfattning. Införandet av krigsrätt måste ses iGulfkrigets skugga. Den turkiske presidenten för, utför och förbereder förflyttningar.Hundratals byar har redan tvångsförflyttats ochbefolkningen bor i tältläger.Den 9 april 1990 infördes nya lagar,undantagslagar:1. Åtalsfrihet för dem, som enligt denna laganvänder sina befogenheter, tilldelade avguvernörer och inrikesministeriet.5. Straff för vissa brott fördubblas.6. Utöver frihetsstraff döms till höga böter.Allt detta sker i undantagsregionen, dvs. östraTurkiet, turkiska Kurdistan.De befogenheter som överguvernören har är helt enastående. Han harstatens uppdrag att söka en lösning på det kurdiskaproblemet.Man får inte längre vara medlem i mer än enförening. Det kan ge fängelse med allt vaddet innebär i Turkiet.Faran för ett folkmord i skuggan av Gulfkrigetbestår. Denna utveckling i får inte tigasihjäl.Det land som menar allvar med att ställa upp förfolkens självbestämmanderätt och för mänskligarättigheter, på samma sätt som för ''delstater'', måste nu aktivt handla för det hårtdrabbade kurdiska folket.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågautrikesministern:Är inte nu moget för1. att stoppa allt bistånd och hjälp till ?2. att inte avvisa kurder till , speciellt intedem som varit oppositionella?3. att förklara Turkiska för krigsregim?4. att understödja en turistbojkott mot ?1990/91:92 av () tillutrikesministern om Turkiet:Turkiets regering har meddelatEuroparådet att man med stöd av artikel 15Europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna suspenderar flera av de mestgrundläggande artiklarna till skydd för demänskliga rättigheterna.Den turkiska regeringen hävdar i sin skrivelse tillEuroparådet att den måste användasäkerhetsstyrkor för att handskas medterroristaktiviteter, men även vidta åtgärder för attmotverka skadlig desinformation av allmänhetenoch missbruk av fackliga rättigheter. Regeringenhar utfärdat två nya lagar med numren 424 och 425,vilka skall tillämpas i de delar av landet därundantagstillstånd råder. Lagarna innebär bl.a:-- att inrikesministern tillfälligt eller permanent fårförbjuda varje publikation som är ägnad att orsakaallvarlig störning av allmänna ordningen,uppvigling av lokalbefolkningen eller att utgöra etthinder för säkerhetsstyrkorna genom att feltolkalokala aktiviteter,-- att guvernören får rätt att beordratvångsförflyttning av hela byar ochbostadsområden av säkerhetsskäl samt-- att inga rättsliga åtgärder får vidtas motinrikesministern eller guvernören med anledning avbeslut eller åtgärder beslutade med stöd av dessalagar.Amnesty International säger i ett uttalande så sentsom att all tillgängliginformation visar att tortyr fortfarandeförekommer i stor omfattning och utövassystematiskt i . Vidare anför Amnesty attsedan PKK 1984 inledde väpnade attacker har ettalarmerande antal rapporter kommit ommisshandel av personer som gripits avsäkerhetsstyrkor i de östra och sydöstraprovinserna, där 2 000 liv gått förlorade istrider.De beskrivna lagarna 424 och 425 och suspensionenav grundläggande delar av Europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter innebärväsentliga avsteg från åtaganden i juni1990 vid antagandet av ''Document of theCopenhagen meeting of the Conference of theHuman Dimension of the CSCE''.Jag vill därför fråga utrikesministern:1. Avser regeringen att vidta ågärder inom ''theHuman Dimension of the CSCE'' för att få till stånden närmare genomlysning av bedömning av denturkiska regeringens suspension av grundläggandemänskliga rättigheter?2. Avser regeringen att väcka talan mot Turkiethos Kommissionen för de mänskliga rättigheternamed anledning av flagranta kränkningar avflera artiklar i Europeiska konventionen ommänskliga rättigheter?1990/91:93 av () till justitieministernom justitierådens löner m.m.:För sedan kungjordes i dagspressenförhållanden om justitierådens arbetssituation somjag uppfattar som mycket allvarliga. Enligtuppgifterna i pressen skulle så gott som varjejustitieråd ägna en stor del av sin arbetskraft åt attuppträda som enskilda skiljedomare i tvister somanlägges såsom skiljetvister. Till detta kommer attjustitieråden numera i mycket stor utsträckninganvänds för olika kommitté- och nämnduppdragoch deltar i en mångfald olika utredningar. Mankan också konstatera att rikets högsta domaretillika är mycket omfattande ''extraknäckare''.Lönesättningen gör det uppenbarligen nödvändigtför dessa domare att skaffa sig extrainkomster.Arbetssituationen i högsta domstolen måsteplaneras så att den ger utrymme för denna volym av''extraknäck''.I andra länder är man mycket noga med att domarei rikets högsta domstolar under ingaomständigheter uppträder med enskilda uppdragsom kan leda till ett ifrågasättande av derasomutlighet. Jag har med detta inte på något sättvelat antyda att svenska justitieråd icke skulle varaoväldiga. Jag har emellertid velat markera att iandra länder än i intager man i dessa frågoren helt annorlunda hållning.En domare som har att förvalta ett landsrättsskipning, särskilt i landets högsta instanser,måste stå över varje tänkbar misstanke omengagemang i några särintressen i samhället, varesig ekonomiska, ideologiska eller politiska. Det ärdärför angeläget att personer med mycket högintegritet åtar sig dessa uppdrag. I sin tur lederdetta då till att samhället måste vara berett attbetala för landets högsta domare på sådant sätt attkarriären blir åtråvärd, att omutligheten blirsjälvklar och att arbetsinsatsen på domarämbetetblir fullödig.En ekonomisk förstärkning av avlöningen avlandets högsta domare kommer att medföra attdomarkarriären på nytt attraherar framståendeyngre jurister i en strävan att nå åtråvärda och högtrespekterade domarställningar.Är justitieministern beredd att genomföra sådanalönereformer för landets högsta domare attsamtidigt förbud mot enskilda uppdrag ochsamhällsuppdrag kan utfärdas för ämbetsmän somuppfyller sådana tjänster?21 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 14 november1990/91:185 av i (c)till socialministern om assisterandetandvårdspersonal:Inom tandvården såväl som inom alla andraområden är det angeläget att ta vara på allpersonals kunskap och kompetens så effektivt sommöjligt. Det görs inte . I budgetpropositionenutlovades att en proposition angåendebehörighetsregleringen för assisterandetandvårdspersonal skulle läggas fram under 1990.Detta har inte skett. Förslaget skulle innebära attdelegeringen till andra personalgrupper äntandläkare underlättas. Tandvårdspersonalensresurser skulle utnyttjas bättre ochutvecklingsmöjligheterna inom dessa kvinnoyrkenskulle öka.Jag vill därför fråga socialministern:När avser regeringen att lägga förslag i frågan?22 § Kammaren åtskildes kl. 20.57.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 3 §,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 54(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 62(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 83(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom uppskjuten votering av kvällsärenden,av förste vice talmannen därefter från 13 § t.o.m.ajourneringen ochav andre vice talmannen från förhandlingarnasåterupptagande till sammanträdets slut.