prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — bör fortsätta att förhandlafram normer och regler för alla länder.Svenska småföretag skulle ha större nytta avfortsatt småskalig handel, som oftast och framförallt inriktas på den närmaste omvärlden. Deregioner där man bör bygga upp ett starktsamarbete inom regionen och mellan regionen ochomvärlden, är geografiska områden där människoroch företag har gemensamma intressen:ekologiska, ekonomiska, kulturella, sociala ochtekniska intressen.Sådana regioner kan vara stora och små, kanomfatta flera länder och delar av länder. ären del av , en region som har kommitlängre i sitt samarbete än EG -- utan att något landhar tvingats av de andra. är en marknadmed ca 16 miljoner människor.Sverige är också en naturlig del av en störreregion -- -- med kanske 80--100miljoner människor eller mer, beroende på hurstora delar av dessa kustländer som man räknar in.Kustländerna har ett stort och livsviktigtgemensamt intresse av att rädda fråntotal ekologisk katastrof -- och då måste man ocksårena tillflödena. och vissa svenska landskapär också en del av ochNordkalottregionen.Bertil påpekade tidigare i debatten här att kommer att bli etttillväxtområde. Vi är eniga om det, även om vi kanha olika uppfattningar om vad den tillväxten böromfatta. Befolkningen runt hargemensamt intresse av att utveckla kulturelltsamarbete, ett fritt varuutbyte med miljövänligasjötransporter och ett flöde av tjänster. Tjänstersom till en början måste inriktas på att underlättade gamla väg till en bättre miljö ocharbetsmiljö, till effektivare utnyttjande ochminskad förbrukning av energi och råvaror och tillmarknadsekonomi, inte till en stark företagsstyrdplanekonomi.Östersjöregionen gränsar i sin tur till, och bör ha ettgott samarbete med, en östeuropeisk region, medmellaneuropeiska regioner och tillNordsjöregionen och Nordkalottregionen.Varje region kan utveckla sitt samarbete på egnavillkor mellan de landsdelar som ingår i regionen.Det underlättas av en decentralisering av de gamlaoch nya nationalstaternas makt, inte av enstorskalig centralisering till EGs . Man kangenom handel med andra regioner i och utanförEuropa komplettera varu- och tjänsteutbytet medde ökande transportkostnader som kommer att bliden naturliga följden av att transporterna ifortsättningen måste bära alla sina miljö- ochenergikostnader.Små och medelstora svenska företag kommer att fådet svårt på EGs jättestora inre marknad. För deallra flesta svenska företag kommer möjligheternaatt konkurrera utanför att vara mycketsmå, som många av dem kommer attkonkurreras ut på den svenska hemmamarknadenav stora utländska företag.Särskilt svårt kommer underleverantörerna att fådet och de som levererar till kommuner ochlandsting när de nya upphandlingsreglerna införsom vi går med i EG. Jag är övertygad om att det blirlättare för de allra flesta små och medelstoraföretag att bygga upp affärsförbindelser pånärmarknader och komma överens om villkor sompassar alla inblandade, men som inte nödvändigvispassar in i Brysselbyråkratins alltmer jättelikaregelverk.I ett fritt regionalt samarbete kommer svenskaföretag också att bli mycket friare att utveckla ochsälja miljövänliga och energieffektiva produkteroch utrustningar och tekniskt kunnande till alla deländer som får allt större behov av dem. Här harSverige och en viktig uppgift och en fördelav att ha en relativt miljö- och resursmedvetenhemmamarknad och en småskalighet som ökarmöjligheterna att anpassa dessa produkter,utrustningar och detta kunnande till andra småländers behov, som man har godakontakter med den storskaliga EG-marknaden,den nordamerikanska marknaden och denjapanska.Sverige kommer alltså, fru talman, att klara sigungefär som om vi fortsätter nuvarande närahandelssamarbete med EG och EFTA-ländernaoch gärna fördjupar det, som vi genom attstanna utanför EG undviker en rad nackdelar ochrisker för sämre miljö, hälsa och säkerhet och förökad arbetslöshet. Vi undviker också sämremöjligheter att fortsätta den svenska välfärds-,arbetsmarknads- och regionalpolitiken, för att nunämna några av de farhågor och nackdelar som jagtalat om här i dag.Mina partikolleger har i olika anföranden i dagnämnt olika organisationer som vi bedömer varaviktiga och lämpliga verktyg för att få ett öppetalleuropeiskt samarbete. Flera andra talare harfrågat om vi i inte anser att EG ocksåär en viktig sådan organisation. Svaret är: Jo, EGär en av flera mycket viktigasamarbetsorganisationer i , även om vi imiljöpartiet tycker att EG valt odemokratiskasamarbetsformer och att EGs utvecklingsmodelloch maktambitioner är farliga för miljön ochframtida livsbetingelser och för andra folks ochländers möjlighet att själva besluta om sinförsörjning och trygghet.Det är naturligtvis mycket viktigt för oss i Sverigeatt ha mycket goda förbindelser med EG på allaområden. Därför bör vi göra vad vi kan för attförbättra dessa förbindelser. Det är nödvändigt attutveckla samarbetet med EG och andra länder påmiljöområdet för att få den gemensammamiljölagstiftning och den alleuropeiskamiljödomstol som jag nämnde tidigare. Sverigekommer sannolikt att få bättre möjligheter attpåverka EGs handlande och utveckling genom attvara fria från EGs tvingade beslut, bl.a. genom attvi då snabbare kan utveckla och sälja produkter ochteknik som är miljövänliga och resurssnåla.Fru talman! Jag respekterar självfallet att olikamänniskor och intressegrupper har olikauppfattningar om vilken väg skall välja iEuropa och världen, innanför eller utanför EGsmurar. Jag hoppas att vi kan enas om minst tvåsaker, att inte skall isolera sig och att folketi självt får välja väg i en folkomröstning.Fru talman! Jag vill ta upp en sak till. Om viundviker att gå med i EG undviker vi också att blimedlem av Euratom med förpliktelsen attmedverka till att skapa de nödvändigaförutsättningarna för utvecklingen av en kraftfullkärnkraftsindustri, som det så vackert heter. Jaganser att det är viktigt att undvika detta.Anf. 315 HANS ():Fru talman! fattade beslutom och den västeuropeiska integrationen.Det konstaterades då att svenskt medlemskap intevar mål för de diskussioner med EG som dåförestod. Visst har förhållandena ändrats i Europasedan dess. Men det finns fortfarande både tid ochskäl till allvarlig eftertanke och noggrannaöverväganden. De avgörande ställningstagandenaåterstår att göra vid ett senare tillfälle.Det finns inom EG en rad grundläggande problemsom är olösta. Det rör sig inte om frågor som hörtill en normal vidareutveckling av en organisationav EGs typ. Det gäller bl.a. så centrala frågor sommedlemsländernas utrikes- och försvarspolitik.Frågan om EG skall bedriva ett försvarspolitisktsamarbete eller inte är en av de frågorna.I tidskriften nr 37 i årfinns en intressant intervju med EGsStockholmsambassadör . I den intervjunsäger han att EG kommer att få en militärorganisation som komplement till sin gemensammautrikes- och säkerhetspolitik, men det kommer attta tid. Han säger också att EG kommer att få enmilitär organisation och att det sociala ochekonomiska kommer att påverkas. Det somförhindrar gemenskapens utveckling måste bort,säger är, som sagts EGs ambassadör i ochtorde inte kunna ge uttryck för uppfattningar iriksdagens tidskrift om de inte skulle varaförankrade hos uppdragsgivaren. I varje fall bordedessa intervjuuttalanden komma något olägligt fördem som ivrigast talar för snabbast möjliga ansökantill EG.I en annan fråga som ligger mig varmt och hjärtat,nämligen flykting- och invandrarpolitiken, råder osäkerhet om vitala svenska intressen kantillgodoses. I utskottets utlåtande sägs på s. 36: ''Idet mellanstatliga arbete som pågår inom EG-området berörs som nämnts också frågorna ominvandringspolitik, asylpolitik och viseringspolitik.Även om dessa frågor sannolikt inte omfattas av ettEES-avtal, så kommer inte att undgå attpåverkas av en eventuell samordning av asyl- ochflyktingpolitiken inom EG-området. ''Utskottet vill framhålla vikten av att upprätthållaen generös och solidarisk flyktingpolitik både vadgäller prövningen av enskilda asylsökandesärenden och beträffande överföring till avflyktingar inom ramen för vår flyktingkvot.Det är mycket angeläget att hålla fast vid detta,oavsett om blir medlem eller inte. Men detgäller också att ge uttrycket generös och solidariskflyktingpolitik, särskilt vid enskilda asylsökandesärenden, en innebörd som svarar mot den generösasvenska rättsliga traditionen och inte baserar sig påde temporära regler som infördes den 13 decemberförra året. Risken är stor att vid EG-medlemskap får ge avkall på sin lagstiftning ochrättstillämpning. Även en tidigare talare har gettuttryck för dessa farhågor om alltför storrestriktivitet via EG, där är ett stort antal länder förjust en sådan mycket restriktiv politik.Det är viktigt att intensifierar sinaansträngningar att inom ramen för medverka till en nysäkerhetsordning för hela . Det är först nären sådan säkerhetsordning kommer till stånd somde verkliga förutsättningarna för EG somalleuropeiskt organ och för att sökamedlemskap föreligger. Det är också då somförutsättningarna föreligger för att svenskneutralitets- och säkerhetspolitik kan bibehållas.EGs kvarnar mal långsamt. Det faktum att ,enligt vad som framförts i debatten , inte kanvinna medlemskap förrän om i bästafall är ett uttryck för detta. Om , vilketuppgetts tidigare, skulle höra till de länder som EGhelst vill ha som medlemmar, hur skall detdå ta för andra länder, särskilt i Öst- ochCentraleuropa, om de någonsin kan blimedlemmar?Det kanske är symptomatiskt att de mest ivrigaanhängarna av ett svenskt medlemskap i intetalar om att alla europeiska stater kan blimedlemmar i utan att man i ställeteftersträvar samarbete med och utveckling förländerna i Öst- och Centraleuropa.Problemet är således att EG av allt att döma förlång tid kommer att bli ett exklusivt organ förvästeuropeiska stater. Några möjligheter attpåverka till förmån för en annan och mera önskvärdutveckling torde vara begränsade. Det behövs enrealism i inställningen. Det gäller därför, enligt minmening, att inta en mer eftertänksam och övervägdoch avvaktande hållning än den som kommit tilluttryck i ett flertal anföranden här i dag.Anf. 316 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga till HansGöran att utrikesutskottet har diskuteratEG-ambassadörens uttalande som här citerades.Utskottet har haft andra och, som utskottetbedömer det, mer tillförlitliga källor för debedömningar som görs i betänkandet. De finnsalltså med i bakgrunden till betänkandet.Det har sagts att beslutet att ge grönt ljus för ensvensk medlemsansökan nu fattas alltför snabbt.För dem som minns den intensiva EEC-debatten ibörjan av 70-talet och för dem som följt de senasteårens allt starkare fokusering på formerna för vårtEG-samarbete, kan dagens beslut inte komma somnågon överraskning.Det som gjort det möjligt för neutrala stater i EFTAatt nu ansöka om fullt medlemskap i är detsenaste årets drastiska förändringar i europeiskpolitik. Den internationella miljö där vi skall forma svensk utrikespolitik är en heltannan än den vi levt med sedan andra världskriget.När man så här skall försökapeka på de säkerhetspolitiska förändringar somförefaller att bli bestående, är de för oss viktigasteföljande: har i praktikenupplösts. drar sig tillbaka inom sina egnagränser och gör drastiska nedskärningar i sinakonventionella styrkor. Det kommer att ta mycketlång tid att lösa den djupa ekonomiska krisen i öst.Det mångnationella Sovjetsamväldet hotas avupplösning.NATO däremot kommer attfortsätta att spela en viktig roll, även om USAsdirekta engagemang i reduceras.ESKs toppmöte i har skapat en politisk ochinstitutionell grund för en framtida alleuropeiskfredsordning.Det enade blir ekonomiskt ochpolitiskt starkaste makt.EGs tyngd och attraktionskraft på övrigaeuropeiska stater ökar på de hittillsvarandesupermakternas bekostnad.Det är detta radikalt förändrade säkerhetspolitiskaläge i som gör det möjligt för ochandra neutrala EFTA-länder att nu övervägamedlemskap i man skall beskriva det politiskaförlopp som ledde fram till det beslut nuskall fatta, tror jag att många kommer att finna attdet verkligt avgörande steget togs av densocialdemokratiska partikongressen den 18september i år.I kongressens uttalande i Europafrågan sades bl.a.följande:''En central uppgift nu är att befästa dengemensamma säkerheten. Arbetet inom deneuropeiska säkerhetskonferensen bör syfta tillatt få till stånd en alleuropeisk fredsordning. Måletär en ordning, där alla länder är såsammanflätade att ett krig i vår världsdel blirotänkbart. Målet är så väl fungerande institutionerför konfliktlösning, att motsättningar kan lösas,innan de utvecklas till militär konfrontation.Förändringarna i innebär, att de gamlasäkerhetssystemen har blivit föråldrade. Om dessakan ersättas av ett system för gemensam säkerhet,påverkas också förutsättningarna för den svenskasäkerhetspolitiken, sådan den traditionellt har varitutformad. Det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet inom EG kan också få en sådaninriktning, att det inte behöver omfatta engemensam försvarspolitik. De traditionella hindrenför att förena ett svenskt medlemskap i och densvenska säkerhetspolitiken kan då falla. ''Med detta uttalande var rälsen lagd för den processsom leder fram till ansökan om ett svensktmedlemskap i är ingen som tror att den regeringskonferensEG inleder i slutet på , och somväntas pågå , kommer attresultera i en gemensam försvarspolitik eller tillmajoritetsbeslut i centrala säkerhetspolitiskafrågor. Och det är detta som är avgörande. Det ärdetta som är den hårda kärnan i vårneutralitetspolitik.Finns det då inte andra neutralitetsproblem isamband med ett EG-medlemskap?Eftersom vår speciella svenska form avneutralitetspolitik ger oss frihet att i fredstid föraden utrikespolitik och handelspolitik vi finnerlämplig binds vi inte av några folkrättsliga hinder.Artikel 224 i medger extraordinäraåtgärder under krig och krigsfara. En neutral statkan därför i sådana situationer undgå såväl beslutom rent säkerhetspolitiskt motiveradehandelsåtgärder som beslut om sanktioner. Likasåkan en stat vidta åtgärder för att uppfylla sinaförpliktelser enligt eller annatfolkrättsligt arrangemang för fred och säkerhet -- ivårt fall neutralitet i krig.När man skall försöka bedöma Sverigesmöjligheter att hävda sin neutralitet som medlem iEG bör man ta med i bilden att då även andraneutrala stater som , , --och med stor sannolikhet också -- ärmedlemmar. Även eventuellt tillkommandecentraleuropeiska medlemmar ur den tidigareWarszawapaktskretsen torde föredra någon formav neutralitet. Det är i det perspektivet naturligt attdet västliga försvarssamarbetet sker vid sidan avEG via NATO, Västeuropeiska unionen eller någotannat organ.Det är naturligtvis också i det här sammanhangetomöjligt att med någon säkerhet uttala sig omframtiden. Men vi måste självfallet ändå användavårt omdöme, så långt det nu räcker. Den heltosannolika utveckling vi bevittnat i underdet borde naturligtvis göra oss extraförsiktiga.Men vi måste försöka utnyttja alla demöjligheter för en konstruktiv svensk politik somnu öppnar sig. Om vi verkligen vill vara med ochpåverka utvecklingen i framtidens , då görvi det bäst som medlem i EG. Där kan vitillsammans med våra nordiska grannar,tillsammans med andra neutrala länder ellertillsammans med andra likasinnande skapa oss ettinflytande över vår egen och framtid.Vi får inte heller glömma, att alltsedan deninvandrade generalen förförsta gången på klingande franska formuleradeSveriges väpnade neutralitetspolitik har syftet varitatt hålla vårt land utanför krig och bidra till fred ivår omvärld. Det är mycket troligt att vi i framtidenbättre fullföljer den politiken inom EG än utanför.Neutraliteten har ju alltid varit ett medel för vårsäkerhetspolitik, inte ett mål.Fru talman! Jag har försökt koncentrera det härinlägget på vad jag upplever som kärnfrågan isamband med en svensk medlemsansökan till EG.Man kan naturligtvis också, vilket har skett härunder dagen, värdera medlemskapet ur mångaandra aspekter -- om vi vinner eller förlorarekonomiskt, hur fördelningspolitiken ellermiljöpolitiken påverkas, vad som händer med detunikt svenska i ett stort EG med mer än 350miljoner européer, osv.Många och långa samtal med socialdemokraterfrån många europeiska länder, bl.a. i det iframtiden alltmer betydelsefullaEuropaparlamentet, har övertygat mig om att denpolitiska vänstern i har mycket att vinna påett ökat samarbete inom EGs ram. Jag skall barapeka på några argument som talar för det.-- EG är nödvändigt för att europeisk industri ochannat näringsliv skall kunna hävda sig ikonkurrensen med och och därmedkunna utveckla välståndet bland de europeiskalöntagarna. Utan tillväxt blir fördelningspolitikenkraftlös.-- Internationaliseringen av företagen är enprocess som fortgår med eller utan EG. Den gör detnärmast omöjligt för ett enskilt europeiskt land atti framtiden på egen hand bedriva exempelvis enexpansiv ekonomisk politik isolerad frånomvärlden.-- EG ger oss en möjlighet att få kontroll över demultinationella koncernerna. Vänstern organiserarsig nu på västeuropeisk nivå och samordnarståndpunkter och krav.-- Den västeuropeiska integrationen bjuder enmöjlighet att i samarbete föra en progressivekonomisk politik. Vänstern kan balansera ochkontrollera marknadskrafterna genom att skapa en''social dimension'' i EGs politik.-- Svensk arbetarrörelse är inte ensam i Europaom att prioritera full sysselsättning, jämställdhet,goda arbetsförhållanden, bättre yttre miljö ocharbetsmiljö och ett effektivt skydd förkonsumenterna. På de här och många andraområden får vi i långa loppet mer att säga till omnär vi samarbetar med våra meningsfränder runtom i Europa.Anf. 317 ():Fru talman! Jag träffade ,EGs ambassadör. Han påpekade då förnäringsutskottets ledamöter att det är nödvändigtmed en monetär och ekonomisk union för att fåEGs inre marknad att fungera. Och en likanödvändig förutsättning är en viljestark ochkraftfull politisk styrning, vilket alltså skulle krävaen politisk union. Det skulle också innefatta engemensam utrikespolitik. Och som ambassadörDubois sade, har man sagt A får man säga B. Hanansåg att det var naturligt att det därav även skullefölja ett militärt samarbete.Det vore spännande att höra vilka källor som densvenska regeringen och det socialdemokratiskapartiets ledning bedömer vara mer att lita på änEGs ambassadör . Och vad skulle han ha förintresse av att föra en annan politik än sinauppdragsgivares? Det kommer han i så fallknappast att få tillfälle att göra . Så vi får välse hur det är med detta.Fru talman! Vi har hört attregeringen har gjort andra bedömningar av EGsavsikter än vad man har kunnat läsa om itidningarna och se i TVs rapportering. EG har helatiden talat om vilka regler som kommer att gälla vidett . Den harförsökt låtsas som om så inte var fallet, som omEGs påpekanden inte var riktiga. Och gång efterannan har vi fått se att EG naturligtvis har haft rätt,och den har fått erkänna att denhar haft fel. är vi där igen. , EGsambassadör, har sagt sitt. får vi här höraatt det inte är det som gäller. Det skall bli mycketspännande att se vem som har rätt den här gången.Jag vill göra en annan reflexion. Vi har här underdebatten hört några kvinnor som har haft en annanuppfattning om hur skall välja väg och vilkakonsekvenser det får. Jag tänker på ,, , AnnikaÅhnberg och naturligtvis en rad av våramiljöpartikvinnor.Det görs tydligen en spännande skillnad avframtidsbedömningar mellan kvinnor och män. Vihar hört även uttala vissatvivel. Men det tycks vara som om kvinnorna sermer till framtiden än vad männen gör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Beslut om skjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att utrikesutskottets betänkande UU8fick företas till avgörande den 12 december.Beslut om fortsatt ärendebehandling den 12decemberKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum onsdagen den 12december.50 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU15 förvaltningskontorsverksamhet1990/91:KU19 förvaltningskontorsförslag om anslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /911990/91:KU20 Vissa normgivningsfrågor röranderiksbanken m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkanden1990/91:SfU6 Studiestödsfrågor1990/91:SfU7 Ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen1990/91:SfU8 Mottagning av flyktingarSocialutskottets betänkande1990/91:SoU9 Ändrad ansvarsfördelning inomäldreomsorgen m.m.Utbildningsutskottets betänkande1990/91:UbU3 Tilläggsbudget betänkanden1990/91:BoU4 Ny bostadsfinansiering m.m.1990/91:BoU7 Teckning av aktier i , m.m.51 § Kammaren åtskildes kl. 22.58.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 14 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 33(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 66,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 27 §anf. 177 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 39 §anf. 245 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 49 §anf. 298 (delvis),av förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.