prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — En del av de kravsom vi ställer på en ny utredning är att den skall seöver de bestämmelser som visat sig vara svåra atttillämpa och som har åstadkommit stridigheter häri kammaren, där besluten har efterlämnat en vissbitterhet. Jag har svårt att förstå motståndet mot ensådan genomgång. Grundlagen skall vara så klaroch redig som möjligt.Detta anknyter till vad som sägs i reservation 3rörande lagprövningsrätt, författningsdomstolm.m. Jag är av den bestämda uppfattningen att omlagprövningen skulle visa sig få stor omfattningeller om det skulle uppstå behov avförfattningsdomstol, är detta ingenting annat än etttecken på att vi har en dålig grundlag. Dettainnebär att det uppstått tvister som inte har kunnatlösas och att grundlagen har en sådan utformningatt man inte kan se vad den har förinnebörd. För min del anser jag att grundlagen inteskall tillåtas förfalla och att man inte skall låta ettgäng jurister ta över bedömningen av den egentligainnebörden, utan det skall bestämma.Det skall finnas klara, rediga regler för det politiskaarbetet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 3.Det finns ett helt smörgåsbord med viktiga förslagsom står bakom. De allra flesta avdessa förslag återfinns i vår motion till åretsriksdag. Det gäller bl.a. folkomröstningsinstitutet.Vi tycker att det är väldigt konstigt att reglerna vidrådgivande folkomröstning, dvs. folkomröstningari allmänna ämnen, är oklara och diffusa och såsvåra att praktisera, att man efter enfolkomröstning håller på att tvista om vad resultatetblev. Så skall det inte vara.Vi menar att det skall finnas distinkta regler. Vianknyter i vår motion till de bestämmelser somgäller för folkomröstning i grundlagsfrågor. Mankan i varje fall fundera på om det inte är denlämpliga ordningen. Så har man det t.ex. iDanmark.Det finns mer att säga om rösträttsreglerna.Elisabeth tog upp dem. Det ärnaturligtvis konstigt att en grupp medborgaresrösträtt är reglerad enbart i vallagen och inte igrundlagen. Alla medborgares rösträtt bör enligtvår mening vara reglerad i grundlagen. Det har viarbetat för länge.Frågan om mandatperiodernas längd och engemensam valdag är gamla tvistefrågor. Jag harfaktiskt uppfattat den socialdemokratiskaledningens skrivelse, som vi fick del avhäromdagen, som om man nu vore beredd attdiskutera inte bara mandatperiodens längd utanockså frågan om en delning av valen för kommunerresp. Det skulle vara ett stort framsteg.Man skulle kunna lyfta fram kommunerna ochsärskilt landstingen, som vi i gärna vill geen annan ställning i länet. Vi skulle få lokala ochregionala val och riksdagsval vid ettannat. Det skulle naturligtvis vara en stor fördel fördemokratin, inte minst på det lokala och regionalaplanet.I vår motion tar vi också upp personval. I denallmänna debatten har det cirkulerat alla möjligaförslag. En del är kloka, och andra är mindre kloka.Det är lätt att säga att det skall vara personval, menman måste fundera på hur det skall fungera.Jag vill gärna understryka att de propåer som harförekommit om majoritetesval, där man säger attdetta är personval framför alla andra val, inte ärmed sanningen överensstämmande. Majoritetsvalär ingen form av personval. Ur den synpunkten ärmajoritetsval inget att eftersträva.Vad innebär majoritetsval? Det innebär att detfinns en kandidat för varje parti i varje valkrets.Man har annars ingen chans att vinna i valkretsen,eftersom bara ett mandat står på spel. Det innebäratt man inte har något alternativ om man vill röstapå ett visst parti. Man får rösta på partiets kandidatom man inte vill rösta på ett annat parti.Erfarenheter från och andra länder visarockså att väl kvalificerat och duktigt folk slås ut närvinden blåser emot ett parti. Som exempel kannämnas , som blev utslagen meddunder och brak när det gick dåligt för hans partii . Majoritetsval är således ingen form avpersonval i egentlig mening. Det är en myt somman bör försöka utrota, ju snabbare, desto bättre.Det finns naturligtvis andra former av personval.Här har förekommit förslag om att man skall gå sålångt som i det finska systemet. Jag tycker faktisktinte det, och det tycker egentligen inte de finnarsom man har talat med heller. Det finns nämligennackdelar med det finska systemet. Det medför kan bli vald med ett mycket lågt resultat omdet finns en stor spridning inom ett parti. Detfrämjar naturligtvis också kändisskap av olika slag.Det är i och för sig inget ont i det. Kändisar kanockså vara bra politiker, men det skall inte varaavgörande för om man blir vald.Jag tycker att man skall ha ett sådant system somvi har föreslagit i olika utredningar. Man skall vägapersonvalsröster mot partiröster, dvs. ettfakultativt system där väljaren kan rösta på partieller på person. Då lyfter man frampersonmomentet. Det tycker jag är viktigt.Samtidigt får man inte den meningslösa splittringsom ett absolut personval kan leda till.Jag tänker inte ta upp förslaget om antaletledamöter i . Jag tycker att det är ett icke-apolitiskt förslag. Det innebär att man vill atttjänstemän och andra skall ta över mer och mer. Vivet själva hur hårt pressade och ansträngda vipolitiker redan är i det här arbetet. Blir det alltförfå ledamöter från ett parti blir det naturligtvisogörligt att upprätthålla den överblick eller dendetaljkunskap som man bör ha.I det socialdemokratiska pressmeddelandet sadesatt man vill ta upp formerna förregeringsbildningen. Det tycker jag är bra. Det ärsärskilt ett inslag som har uppmärksammats och därvi har drivit en särlinje fråncenterns sida, som börjar få resonans i denallmänna debatten. Vi har påpekat den konstigaomständigheten att en regering som är utsedd avriksdagen, ansvarig inför och som kanavsättas av kan upplösa ochskicka hem folkets valda ledamöter. Jag brukar taliknelsen med en bolagsstyrelse och enbolagsstämma. Ingen i affärslivet skulle på allvarföreslå att bolagsstyrelsen skulle kunna upplösastämman. I föreningslivet skulle ingen hellerkomma på tanken att en styrelse skulle kunnaavskaffa ett ombudsmöte. Här i har vidock denna märkliga ordning, som jag tycker böravskaffas. Skall upplösas och det skallanordnas nyval, bör det vara en sak för riksdagensjälv att besluta om.Det finns också andra frågor i anslutning till dennafråga om regeringsbildningen som man gott kanstudera enligt vår mening. Jag yrkar således bifalltill vår reservation nummer 15, som vi dessvärre ärensamma om. Men det kommer väl att ändra sig såsmåningom när tiden får verka ytterligare.Det finns naturligtvis vissa oroande inslag i detutspel som socialdemokraternas ledning gjordehäromdagen och som så vitt jag kan förstå ävenöverraskade de socialdemokratiska KU-ledamöterna. Som sade sattsocialdemokraterna i KU och intog en ståndpunkt,och kom det ett helt annat budskapfrån ledningen. Det finns vissa inslag somnaturligtvis är värda att diskutera, men jag tror inteatt de leder någonstans. Det gäller förslagen omförändringar i valsystemet.Jag har sagt att majoritetsval inteinnebär något personval. Majoritetsval är överhuvud taget en primitiv form när man skall utserepresentanter till en församling. Det är engammaldags, förlegad och primitiv form som vi intehar anledning att gå tillbaka till. Det proportionellasystemet har enligt min mening kommit för attstanna.Man kan diskutera hur det proportionella systemeti sin tur bör se ut. Det har framförts synpunkteräven på detta. En del vill ta bort spärren helt ochhållet. Andra vill sänka den, och andra återigen villhöja den. Socialdemokraterna har litet mumlandetalat om någon annan form för premiering av storapartier än en ändring av spärren. Jag har ännu intelyckats få några klara besked frånsocialdemokraternas sida om hur ett sådant systemskulle se ut. Jag tror att det förslaget faller redan påtekniska grunder. Jag har svårt att se hur man skullekunna konstruera ett sådant system så att detfungerar rent tekniskt.Min mening i denna fråga är att 4-procentsspärrenfungerar ganska hyggligt. Jag är inte någonanhängare av att fylls med små partier,men om man vill mota det tycker jag att man fårdriva den frågan i den allmänna politiska debatten.Man bör inte ta till alltför restriktiva bestämmelsernär det gäller representationen i denna kammare.Det är förresten inte säkert att det skulle hjälpa atthöja spärren till . Det vet man ingenting om.Jag tycker att spärren skall finnas kvar på . Jagerkänner att det naturligtvis kan bli besvärligt medalltför många partier i . Vi vet ju inte hurmånga det kan bli. Det kanske kan bli sju, åtta, nioeller tio partier. Det är dock en sak för den öppnaallmänna opinionsbildningen. Om det blir flerapartier i måste hantera ävendetta.Härigenom har jag yrkat bifall till reservationernanummer 3, 15 och 20.Anf. 62 ()replik:Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 9, vilket jag inte gjorde i mitt förstaanförande.Bertil Fiskesjö kallade vårt särskilda yttrande fören brasklapp. Jag måste då säga att vi under mångaår har gett klart besked, vilket väl känner till, om var vi står i dessa frågor.Ingen som är intresserad av grundlagsfrågor kansväva i någon sorts okunskap om detta. Däremotvar vi faktiskt inte medvetna om -- det var inte ensmajoriteten av socialdemokraterna -- att någotskulle kunna förändras så snabbt, vilket både BirgitFriggebo och jag påpekade, från det att vi hadediskuterat detta i och tilldess den socialdemokratiska partiledningen ladefram sina nya propåer. I stället för att sluta upp vidden sida där vi inte har våra egna klarapartimotioner med, avstår vi här och återkommer,precis som vi har gjort tidigare.Anf. 63 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag visste inte att var såhårt bundna till socialdemokratiskaståndpunktstaganden. Vi från centerpartietföredrar att driva vår egen linje i olika frågoroavsett var socialdemokraterna ställer sig. Men viblir naturligtvis glada när vi ser att det har skett enomsvängning. Och kan ju såatt säga räta upp detta genom att uppmana de sinaatt rösta på vår reservation om engrundlagsutredning här i sluttampen.Jag är litet konfunderad över de samladeställningstagandena från i dettabetänkande. På en del punkter föreslår nämligenmoderaterna utredning. Men när det kommer tillhelheten går emot detta. Detförefaller mig vara mycket märkligt. Om manskulle ha gått efter den argumentation som fördes iutskottet, så borde inte ha krävtutredningar på något område, eftersom de helatiden har sträckt armarna i luften och sagt att det ärmeningslöst att föra fram sådana krav. Men på endel punkter kräver de alltså utredning, men inte närdet gäller det övergripande kravet på en nygrundlagsutredning.Anf. 64 ()replik:Herr talman! , när man vill gå tillangrepp använder man gärna -- vilket vi alla noggör oss skyldiga till -- politisk demagogi i övermått.Jag tycker nog att harvisat sig vara en demagog av stora mått. Om hanstår här och påstår att vi inte skulle vara klara idessa frågor, tror jag att han är ensam om denuppfattningen. Påståendet att vi moderater skullekänna oss bundna till socialdemokraterna förtjänarinte ens någon kommentar, . 65 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Demagog eller inte, ElisabethFleetwood, jag har bara beskrivit läget precis somdet är. Om uppfattar enverklighetsbeskrivning som en demagogiskframställning, får det naturligtvis stå förmoderaterna. Jag kan inte hjälpa att sanningen serut på detta sätt.Andre vice talmannen anmälde att ElisabethFleetwood anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 66 BO ():Herr talman! Jag vet inte om det är så meningsfulltatt diskutera hela detta betänkande just . Sedanbetänkandet justerades för knappt en månad sedanhar regeringen nämligen hunnit välta hela bordetoch ställa till stor förvirring när det gällerförfattningsfrågorna. Jag förmodar att det har skettunder stor häpnad från de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet. Den debatt som harförts om en ny grundlagsutredning är en intressantdebatt. Men det är litet svårt att så här omedelbartta ställning när det gäller en ny politisk situation.Men om vi hade vetat mer om vad regeringen hadeplanerat, skulle vi ha kunnat fundera på frågan omvi inte borde ha en grundlagsutredning i stället föratt partiledarna skall diskutera grundlagsfrågornaoch att det skall tillsättas en parlamentariskberedningsgrupp. Men allmänt sett råder det enmycket stor förvirring nu i fråga om avgörandegrundlagsfrågor, och stora delar av vår författningskall tydligen i strid mot konstitutionsutskottetsmajoritets ställningstagande ses över och helstförändras.Låt mig säga att vi i är naturligtvisberedda att delta i samtal kring vissa frågor, t.ex.mandatperiodens längd och den gemensammavaldagen. Men vi vänder oss bestämt mot självautgångspunkten för regeringens förslag så som detkommer till uttryck i pressmeddelandet för någonvecka sedan.Minoritetsregeringen har problem och vill därförändra demokratins spelregler. För att spetsa till deten aning tycker regeringen att den har för litetauktoritet och vill därför ha en mer auktoritärförfattning. Nya politiska rörelser skall stängas ute.Mindre partier skall missgynnas och större skallfavoriseras.Men, herr talman, jag tror inte att vi lever i enWeimarrepublik där demokratin är i gungning.Demokratin är starkt förankrad i vårt land ochbland alla partier. Påståendena om attde nuvarande svårigheterna har att göra med att vihar fått in ett nytt parti i eller att demindre partierna har fått den mandatutdelning somvalet gett dem rätt till är inte korrekta.Däremot är det riktigt att det nuvarandepartiväsendet i viss mån befinner sig, om inte i krisså i stora svårigheter. De gamla partiapparaternagungar. Det är svårt att få nya medlemmar ochmänniskor att engagera sig i det politiska arbetetinom ramen för partierna. Grundläggandeförändring och förnyelse behövs. Och det kräversjälvprövning på många håll. Men de problemenlöses absolut inte genom manipulativa ändringar avvår författning som skulle göra det svårare för vissapolitiska strömningar att komma till uttryck. Dåtror jag i stället att föraktet för politik och politikerkommer att öka.Konstitutionsutskottet har en alldeles särskildförpliktelse att vakta våra grundlagar. Det är därförutomordentligt oroväckande att man på en del hållförsöker hålla och dekonstitutionella frågorna utanför den nuvarandeanpassningsprocessen till EG. Det är ju heltuppenbart att såväl som ännu mer ettmedlemskap i kräver grundläggandeförändringar av den svenska grundlagen. Jag troratt man kan inta den ståndpunkten vare sig man ärför eller emot ett svenskt medlemskap.Nyligen besökte EG-institutionerna i och . Deninformation vi då fick tycker jag ytterligarebekräftar att EG-frågan är en stor grundlagsfråga.EG-domstolen i har en enorm makt,och detsamma skulle förmodligen gälla enkommande . Detta system gåromöjligen att förena med våra nuvarandegrundlagar. Jag vill bl.a. hänvisa till 11 kap. 1 §regeringsformen om högsta domstolens ochregeringsrättens ställning.Om det nu skall bli partiledaröverläggningar omgrundlagsfrågorna bör, tycker jag, i första hand deEG-relaterade problemen tas upp. Då kommerslutsatsen säkert att bli att den nuvarandetidtabellen för ett är helt ohållbar. Ettavtal kräver grundlagsändringar, och några sådanaförslag är väl knappast att vänta före den 14december . Från vår sida kommer vi aldrig att gåmed på att vränga grundlag för att påskynda avtalmed de Europeiska gemenskaperna.Herr talman! ställningstagande ialla de enskilda grundlagsfrågor som behandlas ibetänkandet framgår av utskottets skrivning och iförekommande fall av våra reservationer. Våraställningstaganden lär vara väl kända. Sålundamotsätter vi oss att domstolar och en eventuellförfattningsdomstol skall få ökad bestämmanderättpå bekostnad av demokratiskt valda instanser. Ensådan ordning skulle öppna för en politisering avdomstolarna och en ytterligare marginalisering avriksdagen.För dagen nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 6, där vi vill ge invandrare möjlighet attdelta i riksdagsval.Anf. 67 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Fastän jag inte har suttit i riksdagenså länge, känns det här betänkandet till stor delredan gammalt, eftersom frågorna inte har kommitlängre trots utskottsarbete. Jag ser detväldigt allvarligt ur demokratisynpunkt att valdariksdagsledamöter kan sitta och behandla viktigagrundlagsfrågor utan att det händer någotoch att utskottsmajoriteten sedan skriver fast sig iåsikter som slås sönder över av ett enkeltpressmeddelande från regeringen. Är det verkligenvad ni socialdemokrater kallar för demokrati? Jagtar ett flagrant exempel.Utskottsmajoriteten skriver om mandatperioderoch skilda valdagar:''Enligt utskottet är det viktigt att debattenfortsätter i denna liksom i en rad andraförfattningsfrågor. Syftet bör vara att nå lösningarvilka har stöd av en bred riksdagsmajoritet.Utskottet gör dock liksom när frågan senastbehandlades bedömningen att förutsättningarnaför en sådan lösning ännu inte föreligger -- -- --. ''Motionerna avstyrks. Regeringen gör en annanbedömning.Alltså kan tydligen debatten gärna få fortgå som ettslags skådespel hos oss i KU, tills regeringen får såstor kris i sin förda politik att den anser att frågornaskall ses över i samband med det den kallar för enekonomisk kris. Jag för min del tyder detta väldigttydligt till att den största krisen i ärden demokratiska. En fråga som jag anser att manbör ställa sig är om det över huvud taget är lönt förKUs majoritet att behandla grundlagsfrågor, när desedan ändå blir så vulgärt överkörda av sitt egetpartis ledning som i det här fallet.Regeringen aviserade alltså i ett pressmeddelande isamband med skrivelsen om den ekonomiskapolitiken att man nu vill ha enförfattningsberedning, trots att de egnaledamöterna i avstyrkte flera yrkanden omsådant innan. När det visas en sådanbrist på demokratiskt handlande kan man befaradet värsta av syftena med en så hastigt påkommenförfattningsöversyn.I syftet för regeringens grundlagsberedning ståringet om den demokratiska krisen, det utanförskapsom allt fler väljare känner för politiken och vadman skall göra för att komma till rätta med krisen.Däremot är man mycket bekymrad över attregeringen inte är tillräckligt handlingskraftig. Harni socialdemokrater aldrig slagits av att denbristande handlingskraften beror på er själva ochinte på andra saker runt omkring?Från grön synvinkel är det helt klart att vi i dagbehöver nya angreppsvinklar på det politiskaarbetet för att få människor mera aktiva i politiken.Vi har reservererat oss till förmån för flera förslagom hur detta skulle kunna se ut, både i dettabetänkande och i andra förslag som har lagts framför riksdagen.En del av de förändringar som vi kräver ireservationer och som majoriteten avstyrker är nuaviserade i beredningen. Även om jag är tveksamtill det syfte som pressmeddelandet andas, är vi frånmiljöpartiet beredda att ingå i förhandlingarna.Men vi säger helt nej till majoritetsval, då detta inteleder till någon fördjupning av demokratin utanbara är en utslätning. Bara vetskapen omvaldeltagandet i de länder som har majoritetsvalborde göra att man avskrev frågan om majoritetsvalför all tid, om man nu tycker att demokrati ochdelaktighet i politiken är viktiga.Herr talman! Detta blev mycket om turernaruntikring det betänkande som vi här skulledebattera, men eftersom förutsättningarnadrastiskt har förändrats av regeringenspressmeddelande, anser jag det vara väl så viktigtatt diskutera formerna för besluten som självabetänkandet, eftersom majoriteten i utskottettydligen inte har något att säga till om över huvudtaget.Jag skall dock i avslutningen av anförandet ta uppnågra speciella frågor i betänkandet som inte finnsmed i regeringens förslag till beredning, även omdet egentligen känns meningslöst att ta upp dem häreftersom KUs majoritet ändå inte verkar ha någotinflytande i dessa frågor.Rösträttsåldern är också en mycket viktig fråga.Väldigt många unga människor känner sigutanför politiken och kan inte engagera sig. Vi harett rösträttssystem som gör att de inte får börjarösta när deras skolplikt är avslutad och de skall hafått en undervisning som ges i samhällsfrågor. Vitycker att rösträttsåldern skall sänkas till 16 år.Rösträttsregler för invandrarnas rösträtt tycker visjälvfallet skall ändras så, att många av demänniskor som bor i , verkar och ärdelaktiga i den politiska processen i skall harösträtt. Vi tycker att mångsyssleriet i politikenmåste begränsas starkt. Vi har skrivit enreservation om detta.Då det gäller och reservation20 om en heltäckande utredning avgrundlagsfrågorna har vi inte stött den i utskottet,eftersom vi inte vill ha vissa av de frågor sompartierna står för utredda över huvud taget. Men viöverväger nu att med anledning av det uppkomnaläget stödja den i en kommande votering.Herr talman! Jag står bakom samtliga dereservationer som de gröna står för idetta betänkande, men eftersom jag inte tänkerbegära votering på alla nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationerna 4, 6, 8, 10 och 13.Eftersom regeringen har avviserat en beredning avflera av de frågor som berörs i reservationerna,förutsätter jag självfallet att vi får majoritet iåtminstone de frågor som skall ingå i beredningen.Anf. 68 ():Herr talman! Den svenska folkstyrelsen ärrepresentativ och parlamentarisk. Det innebär attde centrala politiska besluten fattas av valdaföreträdare för övriga medborgare. Det innebärockså att regeringen för sin auktoritet är beroendeav majoritetsförhållandena i riksdagen.Vi har perspektiv på hur valsättsregler,enkammarsystem och treåriga mandatperioderfungerat sedan de började tillämpas val.Erfarenheterna är blandade. Det finns naturligtvismånga positiva ting att påpeka. Många viktigabeslut har fattats inom ramen för det svenskafolkstyret. Det har i många fall skett genomsamverkan över de politiska blockgränserna.Jag deltog 1969 i det definitiva grundlagsbeslutetom ett nytt valsystem, övergången tillenkammarriksdagen och treåriga mandatperioder.Jag ser i gamla protokoll att jag inte angav någrabetänkligheter då det gällde att medverka tillpromulgeringen av den grundlagsändring somgjordes efter beslutet närmast års val.Men inför grundlagsbeslutet sade jagföljande:Jag föredrar en fred på författningsområdet medvissa negativa följder framför ett öppet krig mellande politiska partierna med ett småfuttigt gräl om dedemokratiska spelreglerna. Jag kan accepterakompromissen -- visserligen utan entusiasm, menmed respekt för partiernas vilja att söka sig ur enåtervändsgränd.Samtidigt varnade jag redan då för att ett valsystemmed proportionell millimeterrättvisa ovanförfyraprocentsspärren skulle kunna leda till enpermanentning av vad jag kallade en minoritets-och splittringsparlamentarism. Under förutsättningatt det inte sker några drastiska förändringar ipartiernas styrkeförhållanden skapar valsystemet,menade jag, ett sådant läge att de två väsentligaalternativen antingen blir en minoritetsregeringeller en koalitionsregering.Jag vill inte skryta med att vara särskiltförutseende. Men nog borde väl ändå minameddebattörer kunna hålla med mig om att en avparlamentets viktigaste uppgifter i ettparlamentariskt system är att utgöra en bas förregeringsmakten. Vi har kommit i ett läge sompåminner om perioden och framåt,då det här liksom i flertalet länder på deneuropeiska kontinenten visade sig omöjligt att bildamajoritetsregeringar. Bristen på handlingskraft hosdessa regeringar har av forskare tolkats som en avorsakerna till den demokratins kris som drabbadeEuropa . slapp den krisen genomdet samarbete som växte frammellan socialdemokraterna och bondeförbundet.I dag står vi inför risken att medborgarna upplevervår demokrati som lika oförmögen nu att lösamedborgarnas problem som var fallet s.k. tuvhopparparlamentarism. Vad hjälperdet om vi har proportionell rättvisa i fråga omvalregler om resultatet blir en splittring inomparlamentet som leder till handlingsförlamning ochtill att folkets intentioner inte kan förverkligas?Debatten här tycker jag har varit ganskamogen. Det har inte varit så mycket av stora ord,och det tycker jag är bra.