prot · GE0931 · 1990-11-23 00:00:00 — Det skulle i så fall innebäraatt inte alls har varit inblandat,utan att detta har skett ändå.Man kan då fråga sig: Vem skall anmäla detta brott,och hur kommer brottet att beivras? I vilken instanskommer detta att ske? Finns inga sådanasanktionsmöjligheter, kan vi ge hur stor dispensrättsom helst till vid sidan av allaregler. Om vi tittar på fallet , med all denoerhörda handel som skett i och med att gränsernahar öppnats, kan vi vara säkra på att det finnspersoner som kommer att ta alla tillfällen i akt föratt krypa bakom eller under de regler som finns. Vimåste omgärda bestämmelserna med starkasanktionsmöjligheter och kontrollmöjligheter, ochdet är dessa jag efterlyser.När det gäller frågan om är det riktigt attbesluten är gamla. De fattades aven annan regering. Jag vet att socialdemokraternahar ändrat uppfattning i den här frågan och sägerstopp. Men det fråntar inte regeringen ansvar fördet avfall som finns i och hur dethanteras. Det är bara regeringen, såvitt jag förstår,som kan ändra på det förhållandet att avfallet liggerdär det ligger och läcker. Det finns ingenannan som vi kan ställa till ansvar för detta faktum.Då räcker det inte med, , att säga attdetta gjordes och inte var dennuvarande regeringens beslut och säga: Hade detvarit , skulle vi inte ha gjort det. Ansvaretmåste kunna utkrävas, och ansvaret ligger hosden nuvarande regeringen.Anf. 7 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller problemen vidSellafield har regeringen visat utomordentligt stortansvar. Det har funnits personer på plats från vårasäkerhetsmyndigheter liksom från departementet.Det är , och jag tror att det ärännu längre sedan än så, som vi gjorde en mycketnoggann genomgång som också redovisades vid enutfrågning och i en skrift , och vi ställdekrav på den brittiska regeringen.Det finns skäl att rikta anklagelser mot ,och det har vi gjort. Men det svenska avfall somfinns där läcker t.ex. inte aktivt till omgivningen.Det har inte heller gått in iupparbetningsprocessen, om det inte har skettunder . Vi har en sådankontroll, och vi fortsätter att utöva den kontrollen.När det gäller svarade jag på en fråga frånÅsa för en månad sedan ochredovisade att på regeringensfråga svarat att man inte har beviljat några tillståndför export till och att man inte heller har fåttnågon förfrågan. Det är naturligtvis polisen somskall kontrollera uppgifter om vad somförekommit, och om så blir fallet anmäla till åtal.Det handlar i så fall om en brottslig gärning.Jag har som jag nämnde ingående diskuteratdetta med min polske kollega . Han harredovisat för mig hur man nu också på polsk sidaarbetar för för att sätta stopp för denna ansvarslösahantering. Detta är ett bra exempel på vad som kanhända i ett fattigt land vare sig det ligger iÖsteuropa eller i Afrika.Jag har haft många samtal med kolleger till mig somsagt: Hur skall jag bära mig åt för att fåfinansministern att acceptera att vi skall säga nej tilldenna import, trots att vi skulle få lika mycketbetalt som motsvarar vår utlandsskuld? Det är pågrund av dessa problem som har arbetat såaktivt för att få till stånd en internationell regleringdär är det första steget. Mendet är också en bedrövlig sanning, att det finns engrupp som har motsatt sig eninternationell reglering, eftersom de vill fortsättaatt tjäna pengar på denna verksamhet. Det finnsoerhört mycket kvar att göra innan vi kan varanöjda med situationen.Det är verkligen en ''värsting'' i detinternationella miljöarbetet att få tillräckligt striktaregler för hanteringen av miljöfarligt avfall. Vidgarman det ytterligare ett steg till att också omfattamiljöfarligt avfall från militär verksamhet, är dettaett oerhört stort internationellt problem somvärlden behöver samla sig för att ta itu med. Densvenska regeringen arbetar med att försöka få tillstånd en sådan internationell samling.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1990/91:78 omDalälvenAnf. 8 Miljöminister ():Herr talman! har fråga migbeträffande arbetet med att rena om jagkommer-- att verka för att varje möjlig reduktion avmetallutsläppen till också i fortsättningenär målet,-- att motverka ett eventuellt förslag att sändapengar av Dalälvsdelegationens anslag till ,-- att påskynda åtgärderna så att åtminstone någradelar av planerna är verkställda till slutåret 1995.Sedan delegationen tillsattes har ettflertal projekt genomförts.Delegationens arbete har således redan nu -- långtinnan 1995 -- lett till ett flertal konkreta åtgärder.Sådana är att villkoren för industrier ochkommunala reningsverk har omprövats ochföreskrifter meddelats. I andra fall så pågår samrådom de tekniska lösningarna för att genomföraåtgärderna.Ett samordnat recipientkontrollprogram och ettvattenvårdsförbund har bildats för Dalälvensavrinningsområde.Vidare har en handlingsplan upprättats för attminska läckaget av kväve och fosfor frånjordbruket.Delegationens arbete har också resulterat i enkampanj för användning av fosfatfria tvättmedeloch miljöanpassade kemikalier för att på så sättminska tillförseln av föroreningar till Dalälven.Vidare har genomförts dels en till tillsynskampanjav miljöfarlig verksamhet för hela ,dels ett projekt för att klarlägga problemet medläckage av tungmetaller från gruvavfall. En studiehar också genomförts ifall förändradeskogsbruksmetoder har ökat läckaget av kväve frånskogsmark. Resultaten av dessa projekt utgörgrund för ytterligare åtgärder för att minskatillförseln av föroreningar till och viaDalälven till havet.Tillsynskampanjen är unik i sitt slag. För förstagången har man gjort en samlad genomgång av allmiljöfarlig verksamhet inom ett heltavrinningsområde.Sammanlagt har man under kampanjens gånggranskat verksamheten vid 44 industrier, 44kommunala reningsverk, 2 kommunalaavfallsupplag, 312 bilvårdsanläggningar, 41vattenkraftverk, 42 fiskodlingar och 3 lasarett.Inom tillsynskampanjens ram har ocksåanvändningen av kemikalier vid industrier ochkommunala reningsverk undersökts. Man har ävenkontrollerat kemikaliernas miljöfarlighet.Tillförseln av föroreningar från tätorter tillDalälven har beräknats, och i vissa kommuner haravloppsvattennätet kartlagts.Resultatet av kampanjen är bl.a. omprövningar avtillstånd i syfte att skärpa villkoren förverksamheten. Vidare måste mångakontrollprogram för den miljöfarliga verksamhetenmoderniseras. Sådana åtgärder har redan påbörjatsoch i flera fall slutförts.Kampanjen har också lett till att fleraöverskridanden av utsläppsvillkoren har upptäckts.I fyra fall har överskridandena lett tillåtalsanmälan.När det gäller metallutsläpp till hargruvavfallsprojektet haft till syfte att klarläggaproblemen med metalläckage frångruvavfallsupplag samt att redovisa hur läckagetskall kunna fås att i stort sett upphöra. Projektet ärnu avrapporterat och en samlad strategi föråtgärder har redovisats.De upplag som enligt förslaget skall åtgärdas liggerfrämst i Faluområdet och områdetmen även i andra områden längs Dalälven.Åtgärderna som man i första hand föreslår är en tättäckning av gruvavfallet, i vissa fall kompletteratmed avskärmning av tillrinningen av yt- ochgrundvatten. På detta sätt hindras effektivt attmetallerna lakas ut från högarna. För vissa äldreupplag föreslås, som ett alternativ till täckning,utvinning av metaller ur avfallshögarna ochdeponering av avfallet i de sandmagasin somanvänds vid nuvarande gruvverksamhet.Vilken reduktion av utsläppen som kan uppnåsmed de föreslagna åtgärderna beror på vilkenmetall som avses och skiljer sig även mellan deolika upplagen. Som ett genomsnitt räknar manmed en reduktion på 75--jämfört med dagensförhållanden. I förhållande till de utsläpp somskedde innan vissa senare åtgärdervidtagits beräknas reduktionen kunna uppgå till90 %.Åtgärderna kan delas upp i tre steg, nämligenprojektering, genomförande och uppföljning.Avsikten med uppföljningen är att få klarlagt vilkaeffekter de vidtagna åtgärderna får på utsläppenmen också deras miljökonsekvenser i ochÖstersjön. När uppföljningen är klar bör man på ettbra sätt kunna ta ställning till vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas samt var de gör störstnytta.De föreslagna åtgärderna som är de mestkostnadseffektiva beräknas kosta upp till 250milj.kr. Principen är att förorenarenskall betala. I de fall där det inte finns någon attutkräva ansvar från måste andra lösningar sökas.Dalälvsdelegationen har ställt sig bakom de förslagsom gruvavfallsprojektet fört fram. Delegationenhar också föreslagit mig att en friståendeförhandlare tillsätts för att tillsammans medmyndigheterna och berörda företag/fastighetsägarenå en förhandlingsuppgörelse om huråtgärdsplanen för gruvavfallet skall genomförasoch hur ansvar och kostnader skall fördelas.Regeringen kommer att utse en sådanförhandlare.Som jag sagt har redan flera åtgärdervidtagits som minskat utsläppen till Dalälven.Genom att vidta ytterligare åtgärder vidanläggningar som bedriver miljöfarlig verksamhetoch dessutom sanera gruvavfallen i enlighet medprojektets förslag uppnås en mycket långtgåendereduktion av utsläppen.Utgångspunkten är att åtgärder för att minskaläckaget av metaller skall vara påbörjade under1991.När åtgärderna är genomförda och utvärderadekommer vi än en gång att utifrån de förutsättningarsom då föreligger pröva vilken belastning naturentål. Detta sätt att arbeta är i överensstämmelse medvad som överenskoms i vidkonferensen om miljö.Vad gäller fråga om pengarfinns det naturligtvis inte några planer på attöverföra medel från Dalälvsdelegationens anslagtill åtgärder i . Regeringen har avsatt andramedel för miljöprojekt i Östeuropa.Anf. 9 ():Herr talman! Jag får tacka för ett långt ochingående svar. Sedan jag senast ställde en fråga omDalälven har det hänt en del. Denna interpellationhandlar också om miljöfarligt avfall i begränsadomfattning och inom ett begränsat område. Mankan hänvisa till den berömda historien med en litenkula, jordglob, med bara på. Det stämmerdock inte riktigt, eftersom det även berör Uppland.Det förvånar mig att ingen annan ledamot frånDalälvens avrinningsområde intresserar sigtillräckligt mycket för frågan för att delta i den härinterpellationsdebatten, men vår tid är inte vältilltagen.Jag förstår att det här är ett svårt problem. Det äräven stort och viktigt. Det är nämligen fråga om ettpilotprojekt. På detta sätt kan man se hur olikaföroreningar sprids via vattenvägarna tillrecipienten Östersjön.Jag vill tacka för att det inte finns några planer påatt sända medel från Dalälvsdelegationens anslagtill . När jag hörde detta trodde jag inte helleratt det var allvarligt menat. Jag har dock inte riktigtfått klart för mig vilka projekt som har genomförts.Miljöministern sade i sitt svar att resultatet avkampanjen bl.a. är omprövningar av tillstånd.Gäller det koncessionsnämndens tillstånd eller rördet sig om andra tillstånd? När det gäller gruvornaär Garpenbergsområdet och området två avde områden där rening av gruvavfallet främstbehöver ske. En trovärdig uppgift jag har läst är attdet krävs 50 miljoner för att täcka och minskaläckaget från medelstora upplag. Det betyder att250 milj.kr. inte kan räcka. Beloppet borde varastörre. Det är egentligen ointressant. Vi måstebörja direkt, och sedan kan ytterligare åtgärdersom kostar mera pengar behöva vidtas.Det sades att förorenaren skall betala. Det är svårtatt begära att någon skall betala för sådangruvhantering som har skett för hundratals årsedan. Hur skall man kunna begära att Bolidenskall betala i när företaget inte har ägtgruvan längre än ? Jag tror att det bliroerhört svårt att kräva ut dessa pengar. STORA hardeklarerat att man är villig att betala det man åläggsoch som man kan känna sig ansvarig för. Detbetyder att det blir en hel del kvar, som STORAinte blir skyldig att betala. 100 miljoner kommerinte att räcka.Hälften av de 44 stora industrierna och 44reningsverken som undersöktes mellan 1986 och1988 överskred gränsen för miljöfarliga utsläpp. Ifyra fall har det lett till åtal, vilket miljöministernockså sade. Enligt skall hälften av alla industrierskontrollprogram ses över när det gäller miljöfarligautsläpp och förändringar behöver vidtas. Vid dennaundersökning saknade tre av industrierna helt ochhållet kontrollsystem för miljöfarliga utsläpp.Kvarnsvedens pappersbruk och stålverket iSöderfors kan få en omprövning. Hälften avföretagen skulle egentligen behöva omprövas. Hurmånga kommer i verkligheten att utsättas för enomprövning? Det gäller alla dessa anläggningar.3 000 olika kemikalier har man behandlat, och manvet att de hamnar i . En tredjedel avämnena får negativa effekter för miljön. I något fallhar det även förekommit bekämpningsmedel, dockinte under de senaste åren.Jag tycker att man släpper skogsbruket litet för lätt.I Laholmsområdet har det visat sig att skogsbrukethar ökat sina utsläpp enormt, medan jordbrukethar klarat att minska läckaget. Bönderna i områdethar delvis frivilligt ställt upp på en minskning.Utsläppen från skogsbruket har ökat på grund avatt man dikar ut våtmarker och har stora kalhyggensom medför en avrinning direkt till älven. Det ärmycket viktigt att man ser på skogsbruket.Det finns även andra områden som inte har berörts.Dala Airport har ett läckage av urea till sittvattenområde, och vattnet rinner till slut ut iDalälven. Det har inte nämnts. Från golfbanorkommer många föroreningar. På golfbanor gödslarman oerhört mycket mer än vad man gör inomjordbruket. Trafiken har man inte åtgärdat elleröver huvud taget diskuterat. Det är ett problemsom har nämnts, men trafiken är en av de storaförorenarna till luft och vatten. Skandalen medkreosot i som inträffade sedannämns inte heller. Jag har i alla fall inte hittat det irapporterna.Kvarnsveden vill skicka avfall till . Dåkommer det naturligtvis inte ut i , men detförbättrar inte den totala miljösituationen.När det gäller stackelverket i har man avtidsskäl inte fått en ordentligmiljökonsekvensanalys. I december förra åretbildades en vattenvårdsförening i vilkenförorenarna ingår, dvs. kommunerna och de storaföretagen. Det är intressant att de ställer upp idessa sammanhang, men en vattenvårdsföreningbör enligt min mening bestå av opartiskamedlemmar och inte enbart av förorenarna.Min taletid är slut, och jag får återkomma i nästainlägg.Anf. 10 Miljöminister ():Herr talman! prövas på normalt sättenligt miljöskyddslagen.Naturvårdsverket satte på regeringens uppdrag igång en rikstäckande inventering av kreosotupplagför tre eller . Dessutom harkommunerna i det nya avfallsprogrammet ålagts attföre utgången av 1991 inventera allt avfall inkl. allagamla deponeringar, också just den här typen avdeponeringar. Detta har vi alltså under kontroll.När det sedan gäller prövningen av industrier ochandra verksamheter har ju projektet självtredovisat en lång lista på vilka det gäller, dvs. förvilka villkoren prövas och för vilka hårdare ochtydligare kontrollprogram fastläggs. Jag skallredovisa några av dem.Prövning har skett av t.ex. ,i , slakteri iBorlänge, Abs järnverk i ochKloster i Långshyttan.Prövning pågår av ochflera andra andra anläggningar.Kompletterande reningsåtgärder är genomfördaeller under utförande vid FM i , NyaEliassons läder i och Falu Gruva.Utredningar om vissa åtgärder pågår beträffandeFrämbyreningsverk i , Kvarnsvedenspappersbruk i , Garpenbergsgruvan ochFors Kartongbruk i Avesta.Man har begärt kontrollprogram för t.ex. Tängerssnickerifabrik i , tryckimpregnering,i , Projekthus i ,pappersbruk, Allglass i ,Kloster (i ),Trä- & inpregnering, Ånggarveri iHeby och Embab i Skutskär.Ett stort antal avloppsreningsanläggningar har fåttnya villkor eller kommer att få det. Praktiskt tagetvarenda kommun är berörd.När det gäller gruvavfallshanteringen kan jag intedela det som framskymtade i , att vi så att säga skulle vara försiktiga närdet gäller att utkräva ansvar av förorenarna eller avden som står för verksamheten. De åtgärder som nuhar föreslagits kommer att innebära en 90-procentig förbättring jämfört . Vi räknar med att det skall kosta uppåt250 milj. kr. Det finns verkligen anledning att krävaav dem som bedriver verksamhet att de stårför sin del av kostnaderna.Jag vill inte här stå och förstöra utsikterna för denstatliga förhandlaren genom att nämna någrasummor. Men låt mig säga att vi anser att det somåterstår av de 100 milj. kr. som ursprungligenanslogs för projektet, dvs. kr., skallräcka till för att klara den andel av kostnaderna förvilken det inte finns någon ansvarig att skickaräkning till, eftersom verksamheten inte längre harnågon ansvarig ägare, utan verksamheten liggerlångt tillbaka i tiden.Om vi skulle gå uppåt när det gäller krav pårening är delegationens beräkning att kostnadernaskulle minst fördubblas. Det är skälet till att viväljer att i ett första steg göra det som innebär en90-procentig rening och att vi sedan i ett andra stegtar ställning till om det finns behov av ytterligareåtgärder och i så fall hur de skall genomföras. Mensjälvfallet måste vi från samhällets sida kräva attförorenaren tar sitt ansvar. Det gäller, RagnhildPohanka, även skogsbruket och jordbruket. Dessanäringar måste bedriva sin verksamhet på ettsådant sätt att de inte skadar miljön.Anf. 11 ():Herr talman! Jag har förstås deltagit ikoncessionsförhandlingarna när det gäller DalaAirport. Men innan skulle prövasenligt miljöskyddslagen borde man ha nämnt dethär. Det bör in i dessa handlingar, eftersom man vidkonsessionsförhandlingar även skall ta hänsyn tillekonomiska vinster. Det är därför som vi tvivlar påatt miljön kommer att segra i det här fallet. Men vihoppas naturligtvis ända till att denskall segra.Man skall naturligtvis inte låta bli att tala omproblemen med kreosot bara för att en utredninghar tillsatts som skall undersöka detta. Det handlarju om jätteprojekt i . Man måste naturligtviskunna tänka sig att åtgärda det här kända fallet iDalälven när det nu talas om en rening av Dalälven.Jag har inte misstänkliggjort försöken att fåförorenarna att betala. Jag menar att det är svårt attgenomföra detta på grund av att så många av dessaavfallshögar eller varphögar är så gamla att man ialla lägen inte kan belasta den nuvarande ägaren.Det är naturligtvis oerhört svårt att göra någotsådant retroaktivt.Jag tycker att man måste tänka på skogen, vilketman har gjort i mycket liten utsträckning.Man måste alltså ändra typen av skogsbruk, och detär ju inte gjort i en handvändning, eftersom det ären rikspolitisk fråga. Men man måste naturligtvisäven trycka på i detta sammanhang. Hälften avkadmiumet kommer från jord- och skogsbruket.Jordbruket har gödselmedel med mindrekadmiumhalter. Men kadmiumhalterna i jordarna iSverige har ökat ända , eftersomkadiumet läcker ut. Men det läcker relativt litet,även om vi vet att jordbruket tillsammans medskogsbruket står för hälften. Det är mycketallvarligt. Kadmium är ju en mycket farligtungmetall.På vilket sätt skall det ske nya omprövningar genomnya koncessionsförhandlingar? Det fick jag intenågot riktigt svar på.Vi vet att är en av de största förorenarnaav . Det nu aktuella projektet bör bli ettpilotprojekt för andra liknande projekt i Sverige.Därför är det viktigare än någonsin att dettaverkligen genomförs. Jag har, jämfört med förragången, fått många positiva svar . Och jagförstår att det är saker på gång. Det gäller juutsläpp i . Men hur mycket stannar påbotten i älven, och hur mycket förgiftar våra jordar,luften och hela vår livsmiljö? Vi mäter mycket vidutsläppsstället, men det är viktigt att man ocksåundersöker hur den allmänna livsmiljön blir fördem som bor vid älven. Detta handlar ju om ettmycket stort projekt.Anf. 12 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill kortfattat till RagnhildPohanak säga följande.För det första pågår sanering i . Det var därman först upptäckte problemet medkreosotupplagen.För det andra sker omprövningen antingen avlänsstyrelsen eller av koncessionsnämnden, precispå det sätt som föreskrivs i lagen. Det som är nyttmed det här projektet är ju att man koncentrerathar gått igenom all verksamhet. Man kan säga via vattnet har sökt sig till källorna tillpraktiskt taget alla föroreningar som finns iregionen i fyra län och via älven ut i . Detman har upptäckt -- det är ett delresultat -- är attdet mesta förs med vattnet ut i Östersjön.Detta är alltså ett väldigt viktig bidrag för Sverigetill de åtaganden som vi gjorde i för ettpar månader sedan att fullfölja det här projektet.Det kan sägas att det också är ett viktigt indirektbidrag till arbetet i andra länder, eftersom vi kanvisa med det här projektet och vårt tidigare arbetemed Strömmen hur man kan bära sig åt för att frånflodmynningen till källorna spåra ursprunget tillföroreningarna i . Därför är det ettväldigt viktigt bidrag till miljöarbetet i ,utöver de särskilda pengar som satsas på svenskainsatser till Polen.Anf. 13 ():Herr talman! I den sistnämnda frågan ärmiljöministern och jag helt överens. Vad Sverigeverkligen kan göra är att sälja kunskaper när detgäller miljörening. Det är lika viktigt som de pengarsom vi satsar, därför att det här är ganska unikt. Dethar mig veterligen inte förekommit så stort projektnågonstans som att rena . Men vi tapparbort -- miljöministern tar inte heller upp frågan --skogsbruket och trafiken. Trafiken är väl den värstamiljöförorenaren som vi verkligen så att säga harmätt längden, bredden och höjden -- på, i Sverigeoch i världen. Där kan vi verkligen göra någonting.Det måste dock göras nationellt naturligtvis. Manbör ta reda på hur stora uppsläppen fråntrafikföroreningarna är i . Man bör ta redapå exakt i vilken grad skogen är delförorenare iDalälven. När det gäller skogen kan man verkligengöra lokala satsningar för att förhindra förorening.Det går genom ridåer osv. och framför allt genomatt använda andra hyggesmetoder att minskautsläppen så att det inte blir djupa diken sombifloder till , genom vilka allaföroreningar släpps ut.Jag är tacksam för delar av svaret, men jagefterlyser fortfarande en belysning av några storaförorenare. Jag avvaktarkoncessionsförhandlingarna när det gäller DalaAirport, kreosot, trafiken och skogen. När detgäller företag och reningsverken har man gjortutredningar. Jag har tagit del av de utredningar somfinns. De är ju en förutsättning för arbetet. Men detfår inte stanna vid kunskap och vetande om vadsom förorenar, utan här måste vi bygga vidare tillsvi har renat . Vi stödde den motionenhärom när den som väcktes i de flesta kommunernai . Där är vi särskilt intresserade av att dethär verkligen fullföljs.Miljöprojektet i har kommit i skuggan avbron. Det har väl gått i stå en del i också.Det är inte fel på de människor som arbetar, mendet har inte hänt något där på . Jaghoppas att denna stora satsning i Dalarnan skallfullföljas.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1990/91:37 om en bromellan Sundet och HasselönAnf. 14 Kommunikationsmionister GEORGANDERSSON (s):Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att fullfölja det avsocialdemokraterna utlovade brobygget vidSundet--Hasselön i kommun.Bakgrunden till frågan är det riksdagsbeslut somtogs under /81, då biföll enreservation som innebar att en bro borde byggassom ersättning för färjeförbindelsen vid Sundet--Hasselön. avslog emellertid ett yrkandeom medel till byggande av bron.Regeringen uppdrog i regleringsbrevet /82 åt att utreda hurfärjeleden skulle kunna ersättas med en bro ochredovisade utredningsuppdraget i 1982 årsbudgetproposition. Vid riksdagsbehandlingen avpropositionen lämnades flera motioner angåendemedel för byggandet av den aktuella bron.Utskottet uttalade vid riksdagsbehandlingen fann det helt uteslutet att de begärdaanslagsmedlen skulle fördelas på enskilda objektoch avvisade bestämt förslagen härom. Utskottetlämnade en utförlig redogörelse för den ordningsom gäller för prioriteringen av investeringar ocherinrade om att den gällande ordningen tillkommitefter ett omfattande utredningsarbete och en radbeslut från statsmakterna.Beslutet av utgjorde ett nyttställningstagande i den aktuella frågan som innebaratt objektet på sedvanligt sätt skall prövas blandandra angelägna objekt i samband medupprättandet av investeringsplanerna.