prot · GE0938 · 1990-12-04 00:00:00 — Men om det visar sig att det beloppsom det här gäller -- det finns ingen som kan angeexakta belopp i finansieringen av skattereformen,inte ens regeringen -- är för litet, är jag den förstaatt ompröva beloppet för att det skall garantera dengrundläggande servicen. Men jag är inte så säker påatt regeringen och statsrådet är villiga att omprövanågot för att åstadkomma denna grundläggandeservice.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:230 om momsen påvägfärjetrafikenAnf. 88 Statsrådet ():Herr talman! har, mot bakgrundav att vägfärjor är en del av vägnätet, frågat om jagär beredd att medverka till att vägfärjorna undantasfrån den beslutade mervärdeskatten påkollektivtrafiken.Utgångspunkten för den beslutade reformeringenav mervärdeskatten har varit att beskattningen iprincip skall vara generell även på tjänsteområdet.Detta får till följd att alla typer av tjänster somtillhandahålls yrkesmässigt mot ersättning blirskattepliktiga. Det är alltså inte så att transportermed vägfärjor blir skattepliktiga enbart på grund avatt de definitionsmässigt anses utgörapersonbefordran eller kollektivtrafik. Även i de fallman tar ut bro- eller vägavgifter för vissa broar ellerför vissa vägsträckor torde avgifterna komma attomfattas av den generella skatteplikten tillmervärdeskatt. Jag är inte beredd att medverka tillatt dessa områden utantas från mervärdeskatt.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attGörel Thurdin i stället fick delta i överläggningen.Anf. 89 ():Herr talman! Å vägnar får jagtacka för svaret; har inte möjlighetatt närvara i kammaren . Jag skall i alla fallförsöka argumentera för frågan och för det han ärute efter.I skattereformen talar man i och för sig om tjänster.Då kan man säga att kostnaderna för vägfärjorna ärett slags alternativa kostnader förväginvesteringarna. En vägfärja är att betrakta somen väg -- utan den kan de här människorna inte tasig till och från sina hem och verksamheter.Dessutom är färjetrafiken en verksamhet som ärlätt att avgränsa. Därför borde regeringen kunnalägga fram ett förslag om att undanta färjor av dethär slaget, färjor som så att säga ersätter vägen,från beslutet om moms även på tjänster -- detjänsterna bör kunna ses som ett alternativ till enväginvestering.Anf. 90 Statsrådet ():Herr talman! Den här skatten, liksom många andraskatter som har diskuterats i samband medskattereformen, är ett utflöde av en generellprincip -- som vi har försökt tillämpa över ett såstort område som möjligt -- nämligen att vi skall taut en enhetlig och generell mervärdeskatt och attden skall utgå på i princip alla typer av konsumtionav varor och tjänster. Det får till följd att vi breddarmervärdeskatten till ett större område än tidigare.Som jag sade i mitt svar är det här inte något utslagav principen att kollektivtrafiken skallmervärdeskattebeläggas, även om det i och för sigockså är fallet, utan det är en följd av att alla typerav tjänster beläggs med mervärdeskatt. Men det ärockså så att transporter -- det handlar om såvälbiltransporter som alla slag av kollektivtrafik --beläggs med mervärdeskatt. Jag tycker att det ärfullkomligt naturligt att man gör på det sättet äveni detta fall. Som jag påpekade: Skulle det bliaktuellt -- och det är en diskussion som förs i dessadagar -- att ta ut bro- eller vägavgifter på vissa hålli landet, lär mervärdeskatten komma att tas ut äveni de fallen.Det här beslutet, som redan är fattat av ,ligger alltså fast. Jag ser ingen anledning att ändrapå det.Anf. 91 ():Herr talman! Jag är mycket väl medveten omprincipen om likformig beskattning och att det skalltas ut moms på alla varor och tjänster. Men jag ärockså medveten om att det har gjorts en hel delundantag. Jag vet vidare att det har gjorts ändringarnär man har sett att de förslag som lagts fram intevarit riktigt bra. En sådan har vi behandlat i skatteutskottet.Jag tycker att just vägfärjor är en så speciell sak.Det är klart att man kan bygga en bro -- det kanman göra. Men det kanske ändå i längden blirdyrare än att ha en vägfärja för den trafik sompasserar. Jag vet att bor påVisingsö, och där har man det problemet att manmåste använda en vägfärja, men sådana finns juäven på andra håll i landet. är detockså regionalpolitiskt nödvändigt att se till attkostnaderna inte blir för höga för dessa människor.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! använde nu ettargument som jag har hört förut,nämligen att verksamheten är så speciell. Det harjag hört tillämpat på snart sagt alla områden itillvaron som utsätts för någon form av beskattning.Och i någon mening är det riktigt -- allaverksamheter har sina särdrag, alla verksamheterär angelägna, i varje fall för en del människor.Därför kan det argumentet användas och haranvänts i pläderingar för att man skall undanta allamöjliga områden från beskattning.Görel Thurdin har själv velat åstadkomma sådanalättnader på en rad andra områden. Om manadderar alla dessa unika särfall blir de regel snarareän undantag, och då handlar det om storaurgröpningar i skattereformens finansiering.Därför kan vi inte göra det. Skulle vi göra det skullevi snart ha ett lapptäcke som påminner om detgamla skattesystemet eller blir ännu värre. Därförfinns det all anledning att hålla fast vid de generellaprinciperna.Anf. 93 ():Herr talman! Det är bara det att de generellaprinciperna inte alltid går att tillämpa därför attverkligheten inte är så generell som man har försöktgöra den. Vi kan t.ex. se på hur det här slår påsärintresset turism: I stället för att få intäkter tillfinansiering av skattereformen förlorar manintäkter. Det har diskuterats och kommer attdiskuteras här senare också. Det är ett typexempelpå att man faktiskt gjort någonting tokigt.Dessutom får man ofta höra argumentet att det ärsvårt byråkratiskt att hantera en differentiering.Men i det här fallet är det enkelt att dra gränsen.Gränsen mellan land och vatten tror jag inte attmomsen kommer att förändra.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara invända mot påståendetatt det skulle ligga någon felräkning bakom dekalkyler som gjorts i fråga om turistmomsen ellerpå andra områden. Det är inte på det sättet attskattereformen förutsätter en viss intäkt från enviss delbransch. Det intressanta är den totala intäktsom vi får genom de åtgärder som utgörfinansieringen av skattereformen.Det kan mycket väl vara på det sättet att människorändrar sitt konsumtionsbeteende, minskar sinkonsumtion på ett området och ökar den på ettannat. Då får man naturligtvis minskade intäkter påde områden där konsumtionen går tillbaka menökade på ett annat område. Detta är varje fall medhänsyn till totalfinansieringen av skattereformenganska ointressant. Drar man ned sin konsumtionoch spenderar mindre på ett område kan det varaett uttryck för att man spenderar mer på ett annatområde, och då kommer skatteintäkterna in denvägen. Använd därför inte det argumentet -- det äri grunden felaktigt!Anf. 95 ():Herr talman! Mycket skall man höra om den härskattereformen innan öronen ramlar av, måste jagsäga! Här har vi stått i kammaren och dividerat omexakta siffror när det gällt finansieringen avskattereformen, och det har utdelats åthutningar åtden som inte haft samma siffror som regeringen,och säger statsrådet att den fördelningen intespelar någon roll -- huvudsaken är att totaleffektenblir densamma. Det var ett mycket märkligtpåstående! Jag skall komma ihåg det till de fortsattaövningarna.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1990/91:249 ombeskattningen av hotell- och restaurangtjänsterAnf. 96 Statsrådet ():Herr talman! har frågat omregeringen är beredd att föreslå lättnader ibeskattningen av hotell- och restaurangtjänstermed anledning av den starkt minskade efterfråganinom dessa branscher.Höjningen av mervärdeskatten på hotell- ochrestaurangtjänster har ingått som ett led i strävanatt få en generell och enhetlig mervärdeskatt somär konsumtions- och konkurrensneutral och som iprincip omfattar all yrkesmässig omsättning avvaror och tjänster. Jag är mot denna bakgrund inteberedd att föreslå någon ändring avmervärdesbeskattningen av dessa tjänster.Anf. 97 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för försöket attsvara på min fråga.Beträffande den redovisade bakgrunden, som alltsåinte föranledde statsrådet att föreslå någraförändringar, vill jag påpeka att den bara är en delav bakgrunden.Som påpekade har statrådet helatiden varit otroligt angelägen om att reformen skallvara totalfinansierad. visar det sig attefterfrågan på hotell- och restaurangtjänstersjunker så mycket att man räknar med att man intefår in de 1,3 miljarder som man hade kalkyleratmed.Så fort det uppstått något sådant bortfall har justatsrådet krävt att man skall ha någon annanfinansieringskälla. Ta bara förslaget om löneskatt!I proposition nr 54 talar regeringen om att enansvarsfull finansiering är grundläggande för helaskattereformen. Därför föreslår man en alternativfinansiering. Har statsrådet nu helt tappat ansvaretsamtidigt som man tappar 1,3 miljarder i intäkterfrån moms på hotell- och restaurangtjänster?Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! har ju ändå en vissnationalekonomisk utbildning -- jag är därförförvånad över det märkliga inlägg som jag nysslyssnade till. Jag skall försöka upprepaargumenteringen en gång till.Om vi får minskade intäkter på ett visst områdedärför att konsumtionen går ned är detta inte ettuttryck för att det är några brister eller felaktigheteri finansieringen av skattereformen; det är ettuttryck för att människorna genom ändradepreferenser eller på grund av ändrade kostnaderförskjuter sin konsumtion -- minskar den på ettområde och ökar den på ett annat. Vi är faktisktinte beroende av att få in ett exakt belopp iskatteintäkter från hotell- ochrestaurangbranschen -- vi är beroende av att totaltsett få in ungefär de intäkter som vi har kalkyleratmed. Blir det litet mindre på ett område och litetmer på ett annat är detta inget problem frånfinansieringssynpunkt.Detta har ingenting att göra med det exempel somHugo Hegeland åberopade, nämligen att vi tapparen delfinansiering genom att ett visst förslag -- i dethär fallet arbetsgivaravgifter påpensionsutbetalningar -- måste uppskjutas någothalvår. I det läget är det inte ett uttryck för ändradekonsumtionsvanor utan ett genuint bortfall avskatteintäkter, och i det fallet är det självklart attvi eftersträvar en alternativ finansiering. Det rör sigalltså om två helt olika situationer som inte kanjämföras med varandra.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för att hanerkänner att jag har vissa kunskaper i ekonomi.Tyvärr kan jag inte ge samma erkännande tillstatsrådet. Möjligen kan det bero på att jag tyvärrinte har haft statsrådet som elev. Jag har haft BengtK Å som elev och även det hållet har jag ännu inte hört sådanahäpnadsväckande uttalanden som jag hörde.Här säger statsrådet att om vi inte får in 1,3miljarder kronor i momsintäkter på hotell- ochrestaurangtjänster får vi in det någon annanstans.Det får vi visst inte. Var har statsrådet lärt sigekonomi någonstans egentligen? Efterfrågan går jui stället till utlandet. Konferenser kommer ju attförläggas till utlandet. kommer man att resatill och i större utsträckning äntidigare. Uppfattningen att den svenskaskatteomläggningen skulle vara ett nollsummespelär helt felaktig. Tvärtom blir ju effekten den att endel av efterfrågan riktar sig till utlandet. Vi gårmiste om denna efterfrågan och får alltså inte alls innågonting. Därför kan jag mycket väl fråga hur detgår med ansvaret, man skall ju ha det totalabeloppet. Statsrådet säger att det kommer in påolika områden, men så blir det ju inte.Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall försöka förklara det hela engång till. Om det är på det sättet att det inom ramenför en given totalkonsumtion sker förskjutningar,så att människor konsumerar mindre på ett områdeoch mera på ett annat -- och det är givet att dessaområden är ungefär lika behandlade skattemässigt,och det är ändå en grundprincip i reformen --påverkar skattereformens finansiering intenämnvärt de totala intäkterna. Påståendet att del av efterfrågan läcker ut utomlands är i bästafall obevisat. Det vet vi ingenting om förrän vi harsett resultatet efter utgången av nästaår. Får jag bara påpeka för , liksomför hans partivänner, att genomför man stora,ofinansierade skattesänkningar som ni ibland tycksvilja göra, dvs. en kraftig påspädning av efterfråganofinansierad utan någon täckning i den realaproduktionen, får man med all säkerhet en kraftigökning av importen och en försvagning av vårutrikesbalans. Den risken är mycket större med denmoderata skattepolitiken än med den skattereformsom här genomförs och som är ansvarsfulltfinansierad.Anf. 101 ():Herr talman! Med anledning av detta slingriga svarvill jag erinra om att skatteutskottet uppvaktadesav turistråd och flera representanter förhotell- och restaurangbranschen. De pekade på i , och intekonkurrerar sinsemellan om tjänsterna utan medLondon, , och andra städer. Deframhöll att skatteomläggningen kommer att slå påturistbalansen som redan är negativ. Den kommeratt bli ännu större. Det är en ofrånkomlig följd avskatteomläggningen. Finns det något av det storaansvar som man i alla andra sammanhang talar om,borde ju ändå statsrådet reagera inför den väntadeefterfrågeminskningen.Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! måste folk inse att harman fattat ett beslut gäller det. Sedan måste maninrätta sig efter detta. Jag är för min del mycketorolig, om det finns människor som ser som sinhuvudsakliga uppgift att tala om hur förfärligt dyrtoch dåligt det är i den svenska hotell-, restaurang-och turistbranschen. Möjligen kan detta skapa enöverdriven och onödigt negativ bild, som skrämmerbort folk från att konsumera de tjänster somerbjuds, tjänster som ändå på många sätt ärattraktiva och prisvärda.Det finns en historisk parallell. Den svenskabryggerinäringen förklarade att om maninte fick tillverka mellanöl, skulle det över huvudtaget inte gå att tillverka ett drickbart öl i landet.Jag vet att bryggerinäringen har fått äta upp deorden och ångra sig. Följden blev under många åratt konsumtionen av folköl och annat öl pressadesned. Folk hade fått lära sig av bryggarna att det intefanns kvar något drickvärt öl. Möjligen skallsamma lärdom dras när det gäller turistbranschen.Anf. 103 ():Herr talman! Jag skall bortse från resonemangetom mellanöl och i stället erinra om hur manreagerade i när man upptäckte att detblev en kraftigt minskad efterfrågan. Där var jumomsen i restaurang- och hotellbranschen 18,6 %.Man sänkte momsen till , eftersom man insågatt man skulle förlora turistintäkter. Därför tyckerjag att statsrådet bör vara intresserad av att se tillatt vi kan vända det stora underskottet ituristbalansen. har skatteomläggningentvärtom lett till den effekten att vi får ett bortfall.Jag förstår inte att statsrådet kan säga att ingentingskall ändras utan att vi skall se hur det blir, eftersomdet inte, enligt hans mening, kan bevisas någontingi förväg. Nej, vi kan inte bevisa någonting i förväg,men det kan inte heller statsrådet. Men det gårändå att bedöma vad som är sannolikt, och densannolika utvecklingen blir att man tappar 1,3miljarder kronor. I andra sammanhang sägs det är så ansvarsfull att man skall finansieraskatteomläggningen till sista öret, som vikritiseras när vi tror mer på dynamiska effekter.Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Det tillhör ju den moderatamytologin att man ökar skatteintäkterna genom attsänka skatterna, eller kanske rent av ta bort demhelt och hållet. Det är en inställning som jag menarinte hör hemma i en seriös debatt.Eftersom det ändå mellan raderna antyds attmoderaterna skulle vara beredda att sänkamervärdeskatten för just den här branschen, skullejag vilja fråga om det verkligen förhåller sig så.Nyligen har det ju träffats något slagsöverenskommelse mellan ochfolkpartiet. Har jag förstått det rätt talas det omgenerella sänkningar av mervärdeskatten i den månman nu får råd med detta . Skall jagtolka så, att detta icke är fallet ochså, att kräver en återgång till endifferentierad mervärdeskatt? Kräver ni dettaockså av för att ni över huvud taget skallkunna bilda regering, om den situationen uppstår,och för att ni skall kunna föra något slagsgemensam skattepolitik? Hur blir det nu: Blir detåtergång till differentierad mervärdeskatt eller blirdet ändringar av den generella mervärdeskatten?Kan jag få ett besked på den punkten?Anf. 105 ():Herr talman! Artikeln i gällde jusom statsrådet mycket väl vet sex huvudpunkter.Det är helt riktigt att det står att man skall arbetaför en sänkning av momsen. Bl.a. bör ju den extrahöjningen från till tasbort, så snart man kan återgå till det tidigare läget.Beträffande en differentiering av olika skatter får vinaturligtvis ta ett samtal med . Två fårinte svara -- inte ens talmannen som ärfolkpartist får gå in i debatten och säga hurfolkpartiet ställer sig -- och statsrådet vet mycketväl att jag inte kan stå här och säga vad sådanaförhandlingar skulle leda till. Man måste emellertidgöra någonting, och det är ni som har hittat på atthöja skatten på hotell- och restaurangtjänster såoerhört att det blir den här effekten. Det är alltsåinte vi som har gjort det.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller den tillfälligahöjningen av mervärdeskatten behöver inte HugoHegeland bekymra sig. Det finns redan ettriksdagsbeslut om att skatten skall återgå till dentidigare lägre nivån vid utgången av . Detkommer att ske alldeles automatiskt.Beträffande fortsatta åtgärder rörandemervärdeskatten kan jag konstatera att jag inte ficknågot svar på frågan. Tala inte om att slingra sig!Här försöker sitta på två stolarsamtidigt, och detta är uppenbart taktiken ändafram till valet. Det gäller dels att ge sken av att niär beredda att sänka mervärdeskatten selektivt påvissa områden, dels att tala om generellasänkningar av mervärdeskatten. Detta går inteihop. Man kan inte göra bådadera. Antingen fårman bestämma sig för en enhetlig skatt eller för endifferentierad skatt. Det hade varit bra om jag hadekunnat få ett klarare besked på den punkten.Annars kan det möjligen vara så, att en delföreträdare för turistbranschen -- och jag förstår attni är ivrigt verksamma där -- får en felaktigföreställning om vad ni tänker göra, om ni fårchansen efter valet nästa år.Anf. 107 ():Herr talman! Anledningen till den minskadeefterfrågan inom hotell- och servicenäringarna är juden mycket höga mervärdeskatten. Sänker manskatten blir det ju en ökning av efterfrågan. Då blirdet ökade intäkter, varför det inte alls behöver blinågot problem som statsrådet tror. får jag intebestämma själv, vilket kanske inte förvånarstatsrådet, eftersom det finns en viss demokratiäven inom vårt parti, men jag kan alltidargumentera för en sänkning av mervärdeskattennär det gäller hotell- och restaurangtjänster. Dettaskulle ju leda till en ökning av efterfrågan i Sverigeeller i varje fall motverka bortfallet. På så sätt fårman ju in de intäkter som statsrådet så gärnaefterlyser i olika sammanhang då det gäller att varaansvarsfull med hänsyn till finansieringen avskatteomläggningen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1990/91:260 omavdragsrätten för avgifter till fackföreningarAnf. 108 Statsrådet ():Herr talman! har frågatfinansministern om huruvida ett uttalande avinnebörd att en utbyggnad av föräldraförsäkringenär en högre prioriterad åtgärd än höjningar avavdraget för fackföreningsavgift fortfarande ägergiltighet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Bakgrunden till frågeställningen är denna.Riksdagen beslutade att skattereduktionenför fackföreningsavgifter års taxeringskall sättas ned från till av underlaget.Samtidigt höjdes taket för reduktionsgrundandeavgift från . till 2 500 kr.Den socialdemokratiska partikongressen uttaladeatt reduktionskoefficienten åter borde höjas till40 %. Det var i detta sammanhang somfinansministern uttalade att en utbyggdföräldraförsäkring skulle prioriteras framför ettökat avdrag för fackföreningsavgifter.Skatteutskottet har beslutat föreslå riksdagenatt avdragstaket på . förfackföreningsavgifter skall slopas. Skälet är i förstahand att det inte föreligger någon begränsning iarbetsgivares avdragsrätt för kostnader förorganisationsverksamhet. Genom att ta bort taketskapas därför likformighet i detta hänseendemellan arbetsgivare och arbetstagare. Utskottetbeslutade vidare att föreslå att mätnings-och granskningsavgifter vid byggnadsarbeten, somi dag är avdragsgilla i inkomstslaget tjänst, förarbetstagaren i stället skall behandlas påmotsvarande sätt som fackföreningsavgifter, dvs.skattereduktion skall medges i stället för avdrag iförvärvskällan.Ett genomförande av beslutet att höjaskattereduktionen för fackföreningsavgifter från20 % till skulle medföra minskadeskatteintäkter om ca 1,1 miljarder kronor.Kostnaden för en utbyggd föräldraförsäkring skulleuppgå till ca . Den stramafinanspolitiken gäller självfallet fortfarande. Det ärdärför inte möjligt att bifalla kongressens beslut omatt höja skattereduktionen förfackföreningsavgifter. Det är inte heller förnärvarande möjligt att bygga utföräldraförsäkringen.Som en jämförelse kan nämnas att de åtgärderskatteutskottet förordar, och som jag har redogjortför, innebär en minskning av skatteintäkterna omca såvitt avser det slopadeavdragstaket vid en skattereduktion på 20 %.Folkpartiet har inte varit främmande för att iarbetet med skattereformen genomdriva beslutsom medför försvagningar av budgeten.En prioritering av en utbyggd föräldraförsäkringstår fast så snart de ekonomiska förutsättningarnaså tillåter -- det finns inte någon som helst anledningatt ifrågasätta detta mot bakgrund av det beslut somskatteutskottet fattat.Anf. 109 ():Herr talman! I min fråga refererades tvåuttalanden av . I frågesvaretkommenteras bara en. En av frågorna gällde AllanLarssons uttalanden om att: är det att inseatt det är blodigt allvar. Allt vi kan göra under denärmaste åren måste underordnas den storauppgiften att återskapa vår ekonomiska styrka.Jag skulle vilja fråga: Är det fortfarande blodigtallvar? Är det rätt signal som ges frånskatteutskottets socialdemokrater när man villpremiera fackföreningarna och deraskonfliktfonder? Stämmer skatteutskottets beslutöverens med att det är blodigt allvar och att vimåste behålla välfärden?Det talas om likformighet. Ett sätt hade naturligtvisvarit att ta bort avdragsrätten för båda, men detavstyrks av skatteutskottet. Innebär detta tal omlikformighet att konfliktersättningen skallbeskattas för arbetstagarna, precis som sker förarbetsgivarna?Dessutom behandlas frågan om vad detta skullekosta. Det är riktigt att detta förslag kostar mindreän det beslutade om. Men vadinnebär detta ? bakar man ihopmätningsarvoden m.m. och lägger in detta ifackföreningsavgiften. Det skall sedan behandlaspå samma sätt. Vi vet att det finns kollektivahemförsäkringar, kollektiva bilförsäkringar, sombakas in i fackföreningsavgiften. Är inte ErikÅsbrink rädd för att en massa personliga utgifterkommer att öka kostnaderna för avdragsrätten iframtiden?I bakgrunden finns bundenheten till LO. Det ärdärför man genomför detta. slängdeman förslaget om sjuklön i papperskorgen på grundav LO. ökar man avdragsrätten förfackföreningsavgiften. Jag skulle vilja fråga: Vadstår härnäst på LOs önskelista, som vi skall få taställning till och genomföra här i ?.Slutligen undrar jag: Hur mycket av dessaskattefinansierade pengar hamnar hos detsocialdemokratiska partiet, och vilka uppgörelserfinns inför valet?Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Den sista frågan tänker jag inte svarapå.Det som står härnäst på LOs lista skulle jagmöjligen kunna tänka mig är samma sak som hörhemma under den första frågan, som handlar omatt det nu är blodigt allvar.