prot · GE0931 · 1990-11-23 00:00:00 — Har statsrådet för avsikt att agera för att fåbättre balans mellan satsningarna på reklam för attsälja varor och resurserna för rådgivning tillkonsumenterna?3. Om skattesatsen på annan reklam än annonserhöjdes borde det inbringa statskassan ca150 milj. kr. Har statsrådet för avsikt att föreslå ensådan höjning för att använda de pengarna tillkonsumentforskning och stöd till frivilligakonsumentorganisationer eller på annat sätt stärkakonsumentrådgivningen?den 23 november1990/91:106 av () tillmiljöminister om sammanslagning avkommunala miljö- och hälsoskyddsnämnder medandra länder:Miljö- och hälsoskyddsnämnderna med sinaförvaltningar svarar för tillsynen enligt en lång radlagar och författningar. har, i taktmed den ökade medvetenheten ommiljöproblemen, arbetsuppgifterna ökat i enlavinartad omfattning. Nya väsentliga uppgifter harförts till kommunerna: Tillsyn enligtmiljöskyddslagen, ökat deltagande i planprocesser,förbättrad och utökad tillsyn när det gällerlivsmedelshanteringen för att nämna någraexempel. Resursförstärkningar har inte tillförts imotsvarande omfattning, snarare har miljö- ochhälsoskyddsverksamheten liksom andra angelägnakommunala verksamheter drabbats av dethårdnande ekonomiska läget för kommunerna.Många kommuner har i besparings- ocheffektiviseringssyfte försökt dra in på dekommunala förvaltningarna och pånämndorganisationen. På flera håll har därförmiljö- och hälsoskyddsnämnder och förvaltningarlagts samman med andra nämnder ochförvaltningar. Detta skapar kanske fler problem ändet löser.Kommunerna själva hör till de verksamhetsutövaresom skall granskas av miljö- ochhälsoskyddsnämnderna. För detta ändamål behövsen stark och fristående miljö- ochhälsokyddsverksamhet. Det kan knappast varalämpligt att den instans som beslutar ombyggnadsplaner också skall granska dessa planerslämplighet ur miljö- och hälsoskyddsaspekt.Eftersom tillsynen nu förts till kommunerna ochinte längre behandlas av länsstyrelserna så är detännu viktigare än tidigare att opartiskhetengentemot exploateringsintresset kan hävdas.Risken är också uppenbar att resursknapphetenleder till att miljö- och hälsoskyddsförvaltningarnainte får tillräckligt med personal och pengar för attverkligen kunna utöva tillsyn i tillräckligomfattning.En undersökning utförd av en konsult för Miljö-och hälsoskyddstjänstemannaförbundets räkning(MHTF) visar att det finns stor anledning till oroför miljö- och hälsoskyddsarbetet.I kommuner som lagt ihop sina miljö- ochhälsoskyddsverksamheter med andra verksamheterkonstaterar undersökningen att plan- ochbyggfrågor dominerat verksamheten. Mankonstaterar också att konflikter mellanexploaterings- och miljöintressen i allt högre gradhanteras i slutna rum och inte kommer tillallmänhetens kännedom.Den här undersökningen belyser att det finns ettmycket stort behov av att analysera utvecklingen avdet kommunala miljö- och hälsoskyddet och detbrådskar. ''Sammanslagna'' nämnder finns nu i 6 stfrikommuner. Planer på sammanslagningar finns iytterligare ett 20-tal. Bilden är ungefär densammanär det gäller förvaltningsstrukturen. Det ärframför allt byggnadsnämnderna som är aktuellaför sammanslagningar.Det hjälper inte med aldrig så stor politisksamstämmighet i teorin kring angelägenheten av ettbättre miljöskydd om inte denna samstämmighetmotsvaras av resurser till verksamheten. Och enorganisation som garanterar verksamhetenopartiskhet.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågamiljöministern:1. Avser regeringen vidta åtgärder i syfte att stärkadet kommunala miljö- och hälsoskyddsarbetet?2. Avser regeringen genomföra en fördjupadanalys av hur denna verksamhet är organiserad ikommunerna och av vad som planeras förframtiden?13§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 november1990/91:229 av () till industriministernom typgodkännande av va-produkter:Forsheda AB är ett företag som har utvecklat ettsystem för renovering av vattenledningar. Detkallas för Tube-In. Företaget ansökte redan 1988hos () om etttypgodkännande av produkten. Eftersom dethandlar om dricksvattenledningar så skalllivsmedelsverket yttra sig om materialets inverkanpå vattenkvaliteten. Trots att företaget vidåtskilliga tillfällen kontaktat livsmedelsverket och''stött på'', så har man inte efter 2,5 års väntanvarken fått något positivt eller negativt besked. Detenda man har fått till svar är: ''Vi har inte tid''.Däremot har man fått typgodkännande i andraländer som , , ,, , och . Det somjag kan konstatera är, att i dessa länder så har manhandlagt ärendet betydligt snabbare än vad somsvenska myndigheter förmått göra. För svenskindustri är det av vital betydelse att ha produkternagodkända i för att man skall kunnamarknadsföra dem ännu effektivare på deninternationella marknaden. I perspektivet att vi haren vikande konjunktur är det av största vikt attmyndigheterna underlättar, i stället för att stjälpasvensk industris möjligheter att sälja sina produkterpå exportmarknaden. Min fråga tillindustriministern är:Vilka åtgärder ämnar industriministern vidtaga föratt minska handläggningstiden på den här typen avärenden?1990/91:230 av () till statsrådetErik om momsen på vägfärjetrafiken:På olika håll i vårt land finns det vägfärjeleder somförbinder det allmänna vägnätet på fastlandet medvägnätet på öar i våra större insjöar och kustnäraöar. Huvudmannaskapet varierar för dessavägfärjor från statligt () till kommunalt.Vägverkets färjor är avgiftsfria medan det ivarierande grad förekommer avgifter på de övriga.Vägfärjor som tar ut avgifter på bilar ochpassagerare kommer från attbehandlas på samma sätt som kollektivtrafiken,dvs. beläggas med mervärdeskatt. Detta leder tillatt kostnaderna för resor till och från dessa öarstiger mycket kraftigt.Det vi i dagligt tal kallar kollektivtrafik, dvs. buss,tunnelbana och järnväg, har lite gemensamt medvägfärjorna. De är ju som namnet säger en del avvägnätet på samma sätt som vägbroar är det.Därför är det orimligt att man nu belägger dessamed moms. Dessutom förstärks ytterligareskillnaden mellan de som åker på en led utanavgift och de som tvingas betala för att utnyttja envägfärja.Är statsrådet beredd att medverka till attvägfärjorna undantas från den beslutademervärdeskatten på kollektivtrafiken?1990/91:231 av () tillkommunikationsministern om reflexstolpar ochreflexlinjer:Under de senare decennierna har enanmärkningsvärt liten del av landets totalaväganslag gått till Roslagen. Vägsystemet har förnärvarande en skandalöst låg standard. Under deninnevarande mörka, regniga och halkiga årstidenupplevs detta än mer trafikosäkert. Den politiskamajoriteten jämte vägmyndigheterna får ta på sigen stor del av skulden till det ökade antalettrafikolyckor i Roslagen.De smala och krokiga vägarna och stora brister påbilarnas halv- och minskar avsevärttrafiksäkerheten. I motsats till andra länder saknasdessutom reflex-stolpar och reflex-linjer i vägensytterkant.Vill kommunikationsministern i väntan på dendefinitiva utbyggnaden av vägsystemet medverkatill att reflex-stolpar och reflex-linjer ökartrafiksäkerheten?1990/91:232 av () till miljöministernom ersättningsreglerna i naturvårdslagen:Riksdagen försämrade drastiskt naturvården förnågra år sedan genom att ändra ersättningsreglernai naturvårdslagen. Bakgrunden var attsocialdemokraterna och gjorde upp om nyplanlagstiftning. skall ersättning betalas utnär ''pågående markanvändning avsevärt försvårasinom berörd del av fastigheten''. såg mantill hur restriktionerna för markanvändningendrabbade hela fastigheten. Beslutet var mycketolyckligt eftersom pengarna för de naturvårdandemyndigheterna räcker till mindre naturvård äntidigare. Det är möjligt att socialdemokraterna inteförstod, när beslutet fattades, hur kraftigförsämringen skulle bli för naturvården.Är regeringen beredd att ändra ersättningsreglernatill de regler som gällde tidigare?1990/91:233 av () tilljordbruksministern om marknadsföringen avekologiskt odlade produkter:Under 80-talet har den ekologiska odlingen ökatkraftigt. En stor del av ökningen kom tack vare omställningsstödet till ekologiskodling. Som ett direkt resultat av stödettiodubblades mängden spannmål. Ävenproduktionen av potatis ökade kraftigt. Tyvärrkombinerades inte omställningsstödet med etttillfälligt stöd till marknadsföring av ekologisktodlade produkter. Ett överskott har uppståtteftersom grossister och butiker är tveksamma tillatt ta in nya produkter i relativt små volymer. Denmärkliga situationen har uppstått att trots att detfinns många konsumenter som vill köpaprodukterna saknas KRAV-märkt mat oftast ibutikerna.Ett tillfälligt marknadsföringsstöd under på ca5--6 miljoner skulle kunna hjälpa i gångförsäljningen rejält. Pengarna skulle framför alltkunna användas till att arvoderabutikskonsultenter, men också till att ta framtrycksaker. Finansieringen kan ordnas genom attregeringen beslutar omdisponera en mindre mängdav de pengar som ställts till Lantbruksstyrelsensförfogande för att informera om omställningen avjordbruket.Är regeringen beredd att satsa några miljoner perår av de pengar som ställts till Lantbruksstyrelsensförfogande för att satsa på marknadsföring avKRAV-märkta produkter?1990/91:234 av () tillkommunikationsministern om SJs lokverkstad iBoden:SJs trafikverkstad i har fått nya direktiv attta bort verksamhet i budget som motsvararomkring elva tjänster. Det är reparationsarbetet påellinjeloken som skall dras in. Verkstaden fårbehålla reparationerna på godsdieselloken.Beskedet har spritt misstämning och oro bland deanställda. Minskning av personalstyrkan vidlokverkstaden i kommer att innebära enförsämrad service på loken. har deanställda vid driftverkstaden full sysselsättningeftersom det inte finns något överskott på lok.De flesta tågen utgår från . Loken går därockså in för service, underhåll och reparation pådriftverkstaden. Genom de nya direktiven ompersonalminskning kommer inte alla lokskador atthinnas med. Det betyder i sin tur fördröjningar ochfördyringar, när arbetet måste utföras på annathåll. Därmed uteblir den väntade besparingen.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågastatsrådet:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attsysselsättningen och personalstyrkan vid SJslokverkstad i skall kunna bibehållas pånuvarande nivå?1990/91:235 av () tillstatsrådet om de asylsökandeBulgarienturkarna:Vid mötet med hitresta Bulgarienturkar påStockholms Central framkommånga obesvarade frågor, som både svenskar ochBulgarienturkar har rätt att få besvarade, varför jagvill fråga statsrådet garanti finns för denna grupp att de vidåtervändandet ej utsätts för repressalier av olikaslag?1990/91:236 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om de asylsökandeBulgarienturkarna:Flera tusen av Bulgarienturkarna väntar nu påslutligt besked om asyl eller på att avvisning tillBulgarien skall verkställas. Många känner en starkoro för att bli illa behandlade vid återkomsten, t.ex.utestängas från möjligheten att få arbete, nekastilldelning av matkuponger med mera som följd avatt de sökt asyl i Sverige.Jag vill därför fråga invandrarministern om honavser skaffa försäkringar hos bulgariskamyndigheter om att Bulgarienturkarna intekommer att diskrimineras vid hemkomsten.1990/91:237 av () tillstatsrådet om livsmedelshjälptill Sovjetunionen:Vid frågestunden besvaradebiståndsministern en fråga från mig angåendeSveriges beredskap att snabbt sätta inlivsmedelshjälp till vid en hotandehungerkatastrof.Biståndsministern avvisade i sitt svar alla planer påsnabb hjälp och hänvisade bl.a. till långsiktigainsatser med kunskapsuppbyggnad.Senare samma dag informerade statsministerIngvar från att förberedersnabb hjälp bl.a. i samarbete med andra länder ochmed ideella organisationer som Röda korset. Justsådana tankegångar från min sida avvisades avbiståndsministern.Jag vill fråga om biståndsministern instämmeri statsminister uttalande?den 23 november1990/91:238 av () tilljordbruksministern om ersättningen förlandskapsvård:I samband med livsmedelspolitiskabeslut inrättades en ersättning förlandskapsvård. höjdes anslaget till detredan befintliga stödet för naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet (). Kontrakt för sådanaåtgärder sluts oftast på flerårsbasis. En betydandeoklarhet råder nu kring denna anslagshöjning. Detbehövs därför förtydligas att NOLA-anslagen ävenfortsättningsvis skall ligga på den högre nivån.Dessutom påverkas båda anslagen eventuellt avskatteuppgörelsen mellan s och fp.Naturvårdsersättningen liksomlandskapsersättningen är ju ersättning för en utfördtjänst. Innebär det att momsplikt uppstår. Eftersomsåväl , som landskapsvården är mycketangelägna uppgifter är det önskvärt med ettklarläggande av innebörden i beslut.Jag vill därför fråga jordbruksministern:-- Avser regeringen reda ut oklarheternabeträffande och den nyalandskapsvårdande ersättningen?1990/91:239 av () tillstatsrådet om tillämpningen avutlänningslagstiftningen:Regeringen har beslutat att ändra den s.k.barnpraxisen i asylärenden. Enligt tidigare gällandepraxis beviljades normalt uppehållstillstånd förbarnfamiljer som inte fått ett slutgiltigt beslut frånregeringen räknat frånansökningstillfället. skall den särskilda praxisenbara gälla dem som inte fått ett avvisningsbeslutfrån invandrarverket inom samma tidsrymd.Det är uppenbart att orsaken till denna ändring avbarnpraxisen är att många ärenden som gällerBulgarien-turkar och snart skall avgöras avregeringen är äldre än . Att på dettaslumpmässiga och oförutsägbara sätt ändraförutsättningarna för beslut som ärlivsavgörande för människor är oacceptabelt.Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attundvika en fortsatt ryckighet och oförutsägbarhet itillämpningen av utlänningslagstiftningen?1990/91:240 av () tillmiljöminister om sänkt svavelhalt ibunkeroljor:Sjöfarten står för av de totalasvaveldioxidutsläppen i . Någon direktreglering av svavelhalten i de förbränningsoljor,främst bunkeroljor, som används i sjöfart finnsinte. Särskilt allvarliga är de stora utsläpp som destora färjorna mellan de nordiska länderna gerupphov till. En stark miljöopinion har tvingat framfrivillig övergång till svavelfattigare oljor på en radsvenska färjor. Dessvärre har inte allakonkurrenter i våra nordiska grannländer följtefter.Svavelfattig olja är dyrare än svavelrik olja, vilket isin tur leder till att dessa illojala konkurrenter fårekonomiska fördelar. Risken är därför uppenbaratt även de rederier som frivilligt gått över tilllågsvavlig olja anser sig tvingade att återgå tillhögsvavlig olja. Det är därför uppenbart att detbehövs bilaterala eller nordiska avtal som radikaltbegränsar svavelinnehållet i de förbränningsoljorsom används i färjetrafiken.-- Vad har regeringen gjort för att åstadkommaradikala begränsningar av svavelhalten iförbränningsoljor för färjetrafik i , och närkan vi förvänta oss att bilaterala eller nordiska avtalkan komma till stånd?1990/91:241 av () tilljordbruksminister omförmalningsavgiften på odlad spannmål:Det ekologiska vetemjölet måste konkurrera meddet konventionellt odlade mjölet som är betydligtbilligare. Viktiga orsaker till den storaprisskillnaden är att det konventionellt odlademjölet säljs i mycket stora volymer och oftaprisdumpas för att använda som lockvara. Ett sättatt snabbare få igång försäljningen av ekologisktodlat spannmål är att slopa förmalningsavgiften.Är regeringen beredd att slopa förmalningsavgiftenför ekologiskt odlad spannmål?1990/91:242 av () tillmiljöminister om CFC-avvecklingen:''Vi saknar faktiskt vetenskaplig information omvad vi tar oss för när vi nu skickar ut dessakemikalier i atmosfären. Och hur ska vi då kunnaavgöra om CFC-ersättningarna är bra eller inte. ''Så uttrycker sig kemiprofessorn i enintervju i . har tidigare imotioner varnat för riskerna att man ersätter CFCmed andra miljöfarliga föreningar. Jag vill motdenna bakgrund fråga miljöministern:Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att tillseatt CFC-avveckling inte leder till ytterligaremiljöproblem?14 § Kammaren åtskildes kl. 12.47.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 31 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.