prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — De svenska utsläppen uppgår till ca 3 tonoch kan pressas ned ytterligare.Hur många svenska sjöar som är svartlistade pågrund av östtyska utsläpp kan vi bara gissa. Ävenhär kommer miljöinsatserna att ge radikalaförbättringar. Och vi har anledning att varatacksamma att de östtyska kärnkraftsreaktorerna iGreifswald nu är avstängda.Även på kvävesidan bör starka förbättringar kunnaåstadkommas. Det relativt nybyggda kraftverketJünschwalde på gränsen till släpper ut likamycket kväveoxider som all svensk trafik.De här miljöförbättringarna bör i alla högstagrad gynna miljön i . Det är ocksåbetydelsefulla steg för att minska belastningen påÖstersjön av närsalter. står ju för merän av den belastningen.Herr talman! för miljöpolitiken i skulle ettsvenskt medlemskap i innebära en kraftfullstimulans. Det är ju inget tvivel om att det ipraktiken är EG som utformar Europasmiljöpolitik. skulle som medlem förstärkaden grupp stater som på olika sätt drivitmiljöfrågorna framåt -- , ochDanmark.En miljöframgång inom gemenskapen får ettgenomslag över ett stort område och kan oftabetyda långt mer även för oss än en åtgärd somgäller enbart . Det är dessutom ingentingsom hindrar enskilda medlemmar inomgemenskapen att gå före på miljöområdet. Detta ärfastlagt i enhetsakten som trädde i kraft . Jagtycker att det i den tidigare debatten har vädrats endel pessimism på den punkten.Enskilda länder har -- för att skydda miljön, hälsanoch konsumenterna -- rätt att tillämpa strängareregler än EG föreskriver. Redan Romfördragetinnehåller en artikel, nr 36, som ger en stat rätt attsätta frihandelsprincipen ur spel när det gällerfrågor om moral, säkerhet eller skydd förmänniskors, djurs och växters liv och hälsa.Vill vi vara med och bestämma, är ettmedlemskap oundvikligt. EES-samarbetet är bramen bör endast ses som ett steg på vägen.Herr talman! Det har ibland hävdats i debattenatt den inre marknadens förverkligande 1992 skulleinnebära ett hot mot miljön. Den debatten fickbränsle då diMeana, ansvarig för miljöfrågor i , presenterade en rapport gjord avoberoende experter om miljön och den inremarknaden. Rapporten pekade på ökningar avutsläppen från bl.a. trafiken. Men redan närrapporten presenterades klargjorde di Meanaatt åtgärder för att skydda miljön måste vidtagenom bl.a. användande av ekonomiska styrmedel.Nu har en miljöplan presenteratssom skall behandlas av EG-parlamentet och EGsministerråd . förslag om en avgift på koldioxidutsläpp.Man kan konstatera att EGs handlande imiljöfrågor är snabbt, jämfört med den svenskaregeringens långrotande på samma område.Borgerliga förslag om ekonomiska styrmedelröstades år ner av socialistiskamajoritet. Enda undantaget var när vänsterpartietstödde den borgerliga linjen om skattestimulans tillavgasrenade bilar , motsocialdemokraternas röster. har dess bättre enomsvängning ägt rum.Herr talman! Enligt min uppfattning kommer deutomordentligt stora miljöinsatser som skall räddaÖsteuropas människor och natur att göras framförallt genom EG. , som har starkt intresse avdessa miljöinsatser, bör redan nu samarbeta medEG om detta. Jag vill fråga vilkaåtgärder som har vidtagits på det området.Endast genom samordnade planer får miljöhjälpenden effekt som är nödvändig. Självfallet skulle ävenhär ett medlemskap kraftigt underlätta samarbetet.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag kan vara överens med mycket av det han sade, men jag vill gärnabetona att när han anser att ett snabbt medlemskapi EG skulle innebära en kraftig stimulans imiljöhänseende, tycker jag att han går väl långt.Som jag sade i mitt huvudanförande, är det mycketsom är under uppbyggnad i avmiljööverenskommelserna ligger dessutom utanförEG, så jag är inte så säker på att ett snabbtmedlemskap i skulle få så oerhört storbetydelse i miljöhänseende. Tvärtom tror jag att denärmaste åren kan innebära att EG på en del hållhinner i fatt den nordiska utvecklingen påmiljöområdet. Så även ur den synpunkten kan 1992eller 1993 vara en mycket lämpligare tidpunkt.Anf. 47 () replik:Herr talman! Enligt min uppfattning är dynamikeni EGs miljöarbete betydligt snabbare än i detsvenska miljöarbetet. Det tycker jag talar mycketstarkt för ett EG-medlemskap, så att vi så att sägafår del av den dynamiken. Ett medlemskap ärdessutom inte aktuellt förrän ansökan harbehandlats, och då befinner vi oss sannolikt en brabit in på 90-talet.Anf. 48 ():Herr talman! Det finns en uppenbarutgångspunkt -- eller det borde finnas -- fördiskussionen om miljöfrågorna och Sverigessamarbete med resten av , och det är att vi befinner oss i en situation där vi måste börjatala om miljöproblem av den andra generationen,som det ibland uttrycks.När miljödebatten började i , var detmycket fråga om att man debatterade relativt settbegränsade störningar av ganska lätt identifieradeoch ofta mycket påtagliga utsläpp. har man, ialla fall i vårt land och på många andra håll, kunnatkomma åt mycket av detta. Däremot har vinågonting som är farligare långsiktigt, nämligenmycket stora och kanske globala störningar avmånga små, ofta mera diffusa utsläpp.Denna nya situation, som många skribenter ochforskare har pekat på, är någonting som vi måste hasom bakgrund här. Det innebär att miljöpolitiken endast kan bedrivas i internationella former,för att vi skall komma åt de verkligt avgörande ochallvarliga sakerna.Grethe ställde en fråga i sittinledningsanförande, om inte vi andra hadesynpunkter på frågan om det behövs en samladinstitution eller en samlad institutionell ram för atthantera miljöfrågorna i . Jag är övertygadom att det är just det som behövs och att EG-samarbetet är just det instrument som kan erbjudadetta.Många observatörer har pekat på att när manförhandlar som man traditionellt gör mellan länderom utsläppsbegränsningar och annat, uppstår oftanågot som litet grand liknar ett kortspel, där allaförsöker undvika att bli sittande med är ett slags kompensationsspel, där ingen villförbinda sig till någonting mer än vad någon annanockså åtar sig.Resultatet blir ofta att man inte kommernågonstans eller att det avtal som träffas inteförpliktigar till så mycket. Därför behövs sannolikten internationell samordning, en tredje part så attsäga, som kan gå in när de nationella regeringarnakör fast.Ivar Virgin och hade ettmeningsutbyte om huruvida samarbete med EGskulle bli en stimulans för svensk miljöpolitik. Omman ser på grundprinciperna för den svenskamiljölagstiftningen och de principer som är vanligai andra länder, finner man något mycket intressant.Miljöjuristen har i en uppsatshäromåret pekat på åtminstone fyra avgörandepunkter, där man i omvärlden ofta är meravancerad i sin miljöpolitik än vi är i Sverige.Det gäller då först utgångspunkten, att miljöpolitikskall bedrivas utifrån kvalitetsnormer som är väldefinierade, medan vi i ofta utformar vårpolitik efter något slags skälighetsbedömningar --vad som är ekonomiskt möjligt, osv.Miljökvalitetsnormer är ofta ledstjärnan i andraländer. Dessutom är det vanligare med generellakrav på miljökonsekvensanalyser i andra länder närman t.ex. skall bygga en ny stor hamn, en storindustrianläggning, ett stort flygfält eller någotannat. Det här har vi inte på samma sätt i Sverige.Det finns för det tredje ofta bättre möjligheter iandra länder än i vårt land att gå till domstol omman anser sig beröras av en miljöstörning. Tills heltnyligen har det också varit så att vi har legat långtefter andra länder när det gäller ekonomiskastyrmedel. har vi börjat med att introducera ettsystem med miljöavgifter. Det är helt uppenbart attvi ligger en bra bit efter.Jag tror att om vi får ett nära samarbete med EGkan man därifrån mycket väl hävda att vi, för attinte ägna oss åt politik som innebär otillåtnahandelshinder, måste anpassa oss uppåt i vissaavseenden till normer som är mer avancerade ochutvecklade i andra länder.Jag vill också säga några ord om den fråga somkanske är den allra största, nämligenmiljösamarbetet med . Östtysklandsintegration i den nya tyska ärsäkerligen det viktigaste enskilda bidraget påmycket länge till en progressiv miljöpolitik iEuropa.Planekonomi innebär -- överallt där den hartillämpats -- stagnation, ekonomiskt och framförallt tekniskt. Trabantbilen är det klassiska exempletpå vad det här innebär. Planekonomi förutsätterpolitiskt förtryck som innebär censur. Det går inteatt få fram fakta eller ordentliga analyser och attföra en ordentlig debatt om miljöfrågor, och detinnebär framför allt organisationsförbud.Militärkuppen mot Solidaritet i innebarbl.a. att man i dess linda kvävde den första friapolska miljörörelsen, som hade uppstått ochbörjat organiseras i de fullständigt mardrömslikaindustrilandskapen i det polska Schlesien.Man kan utveckla det här temat hur länge somhelst, men det avgörande är att den kommunistiskaideologin har betraktat naturen som en fiende påsamma sätt som man har betraktat den borgerligasamhällsklassen. möjliggörs en modernisering.Fakta kan komma . Industrin kan få enstimulans att börja utveckla ny teknik och ta sig urden stagnation som man har befunnit sig i. EG haren avgörande roll när det gäller att bidra till detta.Jag vill i likhet med fråga vilket sätt bidrar till att den härprocessen kommer i gång. Vår miljö, herr talman,är en del av hela miljö, och därför måstevår miljöpolitik vara en del av en europeiskmiljöpolitik.Anf. 49 () replik:Herr talman! och liggergeografiskt mitt emellan ochSovjetunionen. Jag tror att det skulle vara en farligtanke, eller rent av katastrofal, om man skullelita till EG-institutioner för att lösa Europasmiljöproblem.Jag har fått svar på en fråga från om vilka miljöföroreningar frånKolahalvön som kommer in över . Fråndetta lilla område kommer bl.a. 400 000 tonsvaveldioxid per år.Det skulle vara katastrofalt om vi fick ett samlatmiljöorgan som inte inneslöt . Därförtror jag att vi måste tänka oss mycket noga för närdet gäller att finna rätta institutionella system föratt alla länder i -- öst som väst -- skall kunnalösa miljöproblemen.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är uppenbarligen så att ländersom inte är med i EG och som under mycket långtid kanske inte kommer att vara med, t.ex.Sovjetunionen, givetvis inte kan delta i den härtypen av institutionellt samarbete som jag berörde.Däremot är det ett faktum att det många gångerbland länder som är medlemmar kan visa sig varalångt effektivare att träffa övergripande avtal elleratt ha övergripande institutionella regler ochdomstolsmekanismer och annat liknande som finnsinom EG. Då kan man mycket lätt lösa de problemsom uppstår när länder kör fast. ju hur lätt det är att köra fast i förhandlingarmellan länder om anpassning av miljöpolitiken.Jag tror att det finns ett visst illusionsmakeri både ivårt land och i andra länder om hur långt man nårpå den här vägen. behövs andra grepp, ochhär kan EG faktiskt vara mycket nyttigt.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktigt att man pånågot sätt kan väcka de något tveksamma staternainom EG, de som ännu inte riktigt satt i gång medmiljöpolitiken. Kanske en hel del av utmaningenfrån när det gällermiljöföroreningarna kan verka som ett miljökriget och få även dessa länder att skärpasina insatser. Just av den anledningen tror jag attdet är viktigt att man tar ett bredare grepp påmiljöåtgärderna i än enbart inom EG. Menjag tror att EG kommer att vara en tung och viktigdel av miljösamarbetet i Europa.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag vill inte överdriva skillnaden iGrethe uppfattning och min på den härpunkten. Däremot vill jag konstatera att bakomden bedömning som jag och många andra gör idenna fråga ligger just den omständigheten attmiljölagstiftningen i många andra länder utformasenligt andra principer än vad som under 20 års tidvarit gängse i . Det är principer somsannolikt skulle få till resultat att vi blev tvungna attskärpa vår egen miljöpolitik. Vi sätter oss i blandpå våra höga hästar. Just på detta område är detväldigt oförsiktigt att göra det -- man kan trilla ner.Anf. 53 ():Herr talman! Jag instämmer naturligtvis med allasom här uttryckt sin glädje över att vi har fått ettenat , ett gammalt . Viser naturligtvis nu stora möjligheter i och med attplanekonomin är på fall i många östeuropeiskastater. Men jag vill , herr talman, reageramot inställning. Hon gör detväldigt lätt för sig och överlåter nu helt enkelt våramiljödiskussioner till EG, där det hela skullekomma att lösa sig. Hon menar att vi redan har såmånga konventioner att vi inte längre behöverfundera på våra olika miljöproblem. ''Länge nog har jorden plundrats och förgiftats.Länge nog har det pratats om hur den kan räddas. ''Detta är ord när man beskriver vadsom har hänt. ''Vi gör ord till handling'', sägerGreenpeacs i sin senaste broschyr. Man tycker attdet nu är hög tid att politiker fattar de riktigamiljöpolitiska besluten.I regeringsförklaringen heter det: ''1990-taletsuppgift är att ställa om till en ekologiskt uttåliglivsform. I finns goda förutsättningar attvisa att god miljö kan förenas med välstånd och fullsysselsättning. ''Det här låter verkligen hoppfullt. Osökt gårtankarna till socialdemokraterna och densocialdemokratiska kongressen. Så här uttalade sigStefan , en engagerad socialdemokratiskmiljökämpe, i efter kongressen:''På varje miljöfråga har partiet snubblat. Närekonomin kommer i konflikt med miljön, offrasmiljön. ''En tydlig skillnad mellan socialdemokraterna på1970- och 1980-talen och är att man nutalar om rätt saker. Jag vill gärna tro att man ocksåär beredd att fatta det rätta besluten. Menkongressen, som avslutades, gav inte detuttrycket. Jag kan bara nämna ,förpackningar och ett svajigt energibeslut.Energiministern måste erkänna att hon ledsvidande förluster på kongressen.Trafikfrågorna är och kommer att vara högaktuellai EG-diskussionerna och inför det kommande . Vi måste ha modet att göra varierade sakerinom trafikområdet, t.ex. utveckla etanol somalternativt drivmedel och kräva införande avkatalysatorrening på alla bilar och, lastbilar, menäven på tunga och lätta personbilar. Införandet avKarlifornienkraven måste bli en målsättning föralla länder i hela Europa.Vi måste naturligtvis ändra trafikvolymen genomatt bygga ut kollektivtrafiken. Satsning påmiljövänliga bussar och spårtrafik måsteintensifieras. Detta är inte förenligt med de beskedsom har kommit från SJ, att man tänker dra ned påmängden trafik. Även olika länstrafikbolagaviserar nu indragningar. Man måste i stället,, stimulera människor att åkakollektivt genom att införa fler turer, göra trafikenmer tillgänglig och naturligtvis också görabiljettpriserna mer attraktiva.Miljöhänsyn skall finnas med från början i allplanering och i alla beslut på alla samhällsområden.Detta är ett uttalande av miljöministern. Men närman nu ser utvecklingen på trafikområdet undrarman vilka miljöhänsyn som har vägts in.Det återstår många frågor att lösa påavfallsområdet inom hela . bordekunna ta en ledande roll i diskussionen omkringavfall. Men än en gång handlar det bara om ord,inte handling. Visserligen säger attengångsförpackningar skall bort, och då tänkerman på den oaptitliga som skall tasfram i returform. Men vad händer sedan medplasten?Vi måste nu tillsammans med hela takrafttag och utveckla återanvändningssystem. Vibehöver större marknader för att kunna fåavsättning för returmaterial. ''Recycling ''i , t.ex., har verkligen fått ett positivt gensvar.Människor är beredda att separera sopor, om de vetatt soporna blir nya råvaror. Här borde vinaturligtvis ta ett initiativ för att föra fram helaEuropa till en framskjuten position.Principen som gäller inom EG är att det som ärlagligt i ett land måste gälla för alla . Vadhänder då med vårt beslut om förbud motbestrålning av livsmedel? Eftersom denna metod ärtillåten i flera , frågar man sig om denockså kommer att bli tillåten i . Kommerman att tillåta patent på liv? Kommer avsaknadenav rätten att ta patent på liv att uppfattas som etthandelshinder? Vilka principer kommer att gälla?Anf. 54 ():Herr talman! Jag vill börja med en hymn till EG:Du gamla du friaMandom, mod och morske mänSjung om studentens lyckliga dardå ärat ditt namn flög över jordenInga sorger äni våra sinnen boHoppet är vår vänoch vi dess löfte troNär vi knyta förbund i den lunddär de härliga lagarna groAnderssons tro dimmornas broöver djupa vattenKallokain dollargrinGyllenfeldt vid rattenjust-in-time''Vår stund på jorden, kamrater..''-- Vem minns den gröna ?-- I SAP, i ?-- Utanför EG?Så avståndshandikappat!Drick ur ditt glashej lustigt kalasNyss införlivatoch momsbefriatJag vill leva i Europajust-in-timeEtt spöke går runt EuropaTredje vägen räcker inte till allihopaDen i mitt tycke infantilt manipulativa EG-propaganda som man möter överallt är nog värre iSverige än någon annanstans i . Ikombination med hemlighetsmakeriet är denfaktiskt förödande. Det talades om att dencensur som har rått i de östeuropeiska länderna ochi DDR var förkastlig. Men i ett land som skrytermed demokrati är censur sannerligen intenågonting att vara stolt över. Jag har själv kämpatför att få fram hemligstämplat material, men jag lärnog få vänta eller så.Grethe har redovisat Sverigesinternationella miljökontakter. Jag är övertygadom att miljöministern har gjort mycket ambitiösainsatser. Men agerar hennes partibröder ifinans- och kommunikationsdepartementen meden helt annan sorts ambition, nämligen att till varjepris tillfredsställa den västeuropeiskaindustrilobbyn och Scanlink-konsortiet -- oftat.o.m. för att hinna före EGs medlemsländer medtillväxtfixerad och bilorienterad politik. Ett teckenpå detta är motorvägsutbyggnaden i --som möttes av starka protester -- och den del avScanlink som denna utbyggnad utgjorde.I en interpellationsdebatt sade BirgittaDahl: ''Det står alldeles klart att utan avgörandestrukturförändringar på trafikens område ochteknikförändringar kommer vi inte att kunna klaravåra miljöpolitiska mål. -- -- -- Vi måste ha enövergång till järnvägstrafik från trafik med flyg ochpå landsväg.'' Det lät då som regeringen äntligenville anpassa sig till miljö- ochtrafikkrav. Men i praktiken pågår ju anpassningentill EG och bilindustrins prognoser. Det är vad somhänder resp. inte händer i praktiken som bördiskuteras här. Jag anser att har råd att gå ispetsen för en mycket bättre trafikstruktur än denvi nu har -- ja, en totalt omvandlad trafikstruktur.En sådan tycks också vilja ha. Meningenting händer.Enligt alla expertutlåtande när det gäller dettaområde som jag har studerat innebär EGs inremarknad en explosionsartad tillväxt av vägtrafiken.Industrins just-in-time-system, där varulager flyttasut på vägarna, är ett exempel på en strukturellförändring i systemet som redan inneburit attföretags lastbilstransporter ökat mer än tio gånger.Volvokoncernen har tjänat tio miljardermed sådana metoder. Men vem får betala kalaset?Jo, samhället betalar miljardvinsterna genom att tahand om olycksdrabbade trafikanter ochmiljöproblem. Detta, , är typiskt förden modell som regeringen ochriksdagsmajoriteten anser att skall ingå i.Riksdagen har redan fattat ett beslut om att Sverigeskall ingå i ett allomfattande västeuropeiskttrafiknät.Öresundsdelegationen har räknat ut att om 6 500fordon färdas på bron ger detta utsläpp avkväveoxid på . Jag vet ingen somutan att rodna kan säga att detta är en tillförlitligprognos. Om man blygsamt räknar med 30 000fordon blir det ytterligare många tonutsläpp.Jag vill återkomma till frågan om Öresundsbronsenare, eftersom beslutet på SAPs kongressangående gjorde många människor idet här landet -- också utanför SAPs led -- mycketolyckliga.Anf. 55 () replik:Herr talman! För att jämföra censur och likriktningi med svårigheten att komma överhemligstämplat material i -- ett problemsom fritt kan diskuteras här i kammaren -- måsteman säkerligen tillhöra parti.Anf. 56 () replik:Herr talman! Det kanske vore dags att höra efterom kan få stöd för det krav som viframför här i då och då tillsammans medmiljöpartiet, att hemligstämplade rapporter i dessafrågor borde läggas på den lagstiftandeförsamlingens bord. Kan jag få stöd för det ifortsättningen? Jag anser att det låg många riktigabedömningar i de uttalanden som gjordes om detgamla DDR. Det har jag också sagt.Anf. 57 ():Herr talman! Miljöproblemen följer helt andragränser än nationerna. Utsläppen av koldioxid,radioaktiva ämnen, freoner och DDT har sprittsrunt hela vårt klot och begränsas enbart av självaberggrunden och den yttre rymden. Annanmiljöpåverkan kan begränsas till ett visstavvattningsområde, t.ex. utsläpp av kväve- ochtungmetaller i Östersjöbäckenet. Det är därförnaturligt att den moderna miljödebatten har sinutgångspunkt i det internationella perspektivet.Det är också självklart att såväl den ideellamiljörörelsen som de gröna partierna i hög grad ärinternationella till sin karaktär och i sitt arbetssätt.Samtidigt inser vi i den gröna rörelsen att ingaresultat kan uppnås i miljöpolitiken eller på mångaandra områden om man inte vidtar mått och steglokalt, regionalt och nationellt. Tänk globalt ochhandla lokalt är ett grundläggande måtto för oss imiljöpartiet. En ökad grad av självtillit är en direktförutsättning, som vi ser det, för att man på allvarskall kunna förändra samhället så att miljön inteutarmas.Det första och helt nödvändiga steget för enframgångsrik politik för en bättre miljö i äratt förändra politiken till det bättre här hemma.Alltför ofta har vi sett att möjliga och behövligaåtgärder för en bättre miljö inte har vidtagits ellerhar skjutits upp med hänvisning till attandra länder inte har kommit så långt. Sammaargument möter man i land efter land. Man väntarhelt enkelt på varandra och ingen vill ta förstasteget. Så var det när det gällde att införa effektivavgasrening på bilar och för att få borttungmetallerna ur batterierna, för att ta någraexempel. Så är det fortfarande på punkt efterpunkt, inte minst när det gäller att skärpaavgasbestämmelserna och beträffande kravet påhelt tungmetallfria batterier.I dag heter det ofta i att man väntar på EG.Ett konkret exempel på det gav iförra debatten. Det gällde bensen i bensin,någonting som självklart borde förbjudas i Sverige.Där skall vi inte vänta på EG. Med andra ord: enrad möjliga och angelägna åtgärder för en bättremiljö i har lagts på hyllan i väntan på EG.Svensk EG-politik är något av en död hand övermiljöpolitiken.Kortsiktigt är egentligen ett större hinder änEG vid bedrivandet av en aktiv miljöpolitik. Detberor på att så mycket betraktas somhandelshinder. Förbjuder vi vissa ämnen som ärmiljöfarliga, måste naturligtvis även importen avdessa ämnen förbjudas. Det kan ses som etthandelshinder. Sätter vi gränsvärden kan sammasak hända. Ställer vi vissa miljökrav på inhemsktproducerade ämnen, betraktas det somhandelshinder av och EG om vi ställersamma krav på importerade ämnen. Detta kan ledatill sådana absurda situationer som att vi tvingastillåta import från av den i Sverigeförbjudna asbesten, om vi skall integreras med EG.T.o.m. miljöavgifterna kan gå i sammahandelspolitiska baklås. har t.ex.förbjudit att införa miljöavgifter påsina motorvägar.Att de internationella sammanhangen ofta har varithinder för ett framgångsrikt miljöarbete berorytterst på att miljöfrågorna betraktas sommarginella frågor, störande avvikelser, som skallstädas bort av tekniker och som saknar djuparepolitiska dimensioner. En viss svängning till detbättre kan ändå sägas vara på gång, men det gällerockså att driva på. Några konkreta krav i denriktning som vi från ställt under detsenaste året i är att man skall inrätta eninternationell miljödomstol, att man skall haautomatisk lagfästning av påskrivna internationellaöverenskommelser här i , att vi skall hautökad rätt till fri information vad gäller uppgiftersom rör miljön internationellt, att man skall inrättaett , att man skall införa totaltinternationellt förbud mot export av miljöfarligtavfall till , att man skall inrätta eneuropeisk miljöfond, dvs. helt enkelt sätta i gång enMarshallplan för miljön i öst. Uppåt 100 miljarderskulle behövas satsas enbart på den delen. Därborde kunna bidra med 1 miljard första åretåtminstone.