prot · GE0939 · 1990-12-05 00:00:00 — Som företrädare förmoderaterna fann jag det uppmuntrande att noteraatt flera talare betonade betydelsen av att ideellaorganisationer ges rätt att anordna lotterier avsamma typ som Trisslotteriet, som bedrivs imonopolställning. Jag har , inte minst iriksdagen, betonat nödvändigheten av attidrottsrörelsen utöver det sedvanliga statsbidragetockså skall ges möjligheter att på annat sättfinansiera sin verksamhet.Vi tog ett steg i rätt riktning , då riksdagenmed 169 röster mot 148 fattade beslut i enlighetmed följande yttrande från kulturutskottet: ''mening bör en större andel än förnärvarande av den vinst AB Tipstjänst gör på detidrottsanknutna spelet gå tillbaka till idrotten.Eventuellt bör denna andel bestämmas som ett visstprocenttal av omsättningen. Fördelningen av dessamedel bör kunna göras genom att ett större beloppställs till förfogande förfördelning enligt förbundets önskemål. anfört bör som sin mening geregeringen till känna. ''är det enligt min bestämda uppfattning bästatt de ideella organisationerna ges lika rätt attutveckla nya spelformer, precis som vi föreslår i vårmotion Kr509. För att rätt kunna driva spel ochlotterier och för att direkt kunna avläsa ochtillgodogöra sig en positiv ökning måstefolkrörelsernas alla föreningar, inte minst de små,själva äga dessa.Vad beträffar tillåtande av spel påutbetalningsautomater vill jag erinra om att 1987års lotteriutredning föreslog att tillstånd skullekunna ges. Detta tillstyrktes också av fleraremissinstanser. Vi moderater anser fortfarande attautomatspel bör tillåtas och följaktligen att denförordade nya lotteriutredningen bör se över ävendetta.Mot bakgrund av att det i snart är endastSverige och som ej har kasinoverksamhetdelar vi moderater den uppfattning som kommit tilluttryck i framställningen till regeringen om enutredning med uppgift att belysa förutsättningarnaför kasinoverksamhet i Sverige.Fru talman! Folkrörelsernas utomordentligt viktigaroll i vårt samhälle kan ej nog betonas. De ideellainsatserna är en förutsättning. Alla talar så vackertom dessa människors betydelsefulla arbete. De ärvår största tillgång i kampen mot våld, knark ochkriminalitet. Låt oss visa dem vår storauppskattning genom att fatta kloka ochframsynta beslut.Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställanbeträffande tillsättandet av en lotteriutredning. Förtids vinnande yrkar jag ej bifall till de moderatareservationerna, som vi emellertid självfallet stårbakom.Anf. 118 ():Fru talman! För att inte heller jag skall förlängadebattiden kan jag i allt väsentligt instämma i detvackra sade om folkrörelserna ochderas betydelse.Fru talman! Flertalet ideella föreningar -- stora somsmå -- inom de s.k. folkrörelserna har ambitionenatt själva kunna finansiera sin egen verksamhet.Oräkneliga är de timmar som vuxna såväl somungdomar ägnar åt att sälja lotter och julkalendrar,ordna basarer, poängpromenader och jag vet inteallt, för att få in så många slantar som möjligt.Enkla lotterier där insatsen är ringa har varitlättsålda, och allmänheten lägger gärna en peng påen lott, kanske mera för nöjet och den goda sakensskull än för utsikten till en storvinst.AB Tipstjänst har också insett hur lättarbetadlotterimarknaden kan vara, om bara hanteringengörs tillräckligt enkel. Trisslotterierna blev en succéför Tipstjänst men innebar en katastrofför folkrörelserna, som snabbt förlorade enavsevärd del av spelmarknaden.1989 års lotterilag medförde en del förändringar tillfolkrörelsernas fördel men långt ifrån tillräckligt. Iflera motionsyrkanden, bl.a. från folkpartietliberalerna, ställs därför åter kravet om bättrevillkor för folkrörelsernas spel och lotterier liksomkravet på en ny översyn av lotterilagen. Det ärdärför mycket glädjande att kulturutskottet kunnatenas om en hemställan till regeringen att enparlamentarisk utredning får lösa den uppgiften.Men intill dess att förslag från en utredning hunnitförverkligas kvarstår likväl de akuta ekonomiskaproblemen. Inte heller vet vi ännu när och på vilketsätt regeringen kommer att kompenserafolkrörelserna för den mervärdeskatt som annarsfår kännbara effekter i en verksamhet därkvittningsmöjligheten saknas.Folkrörelsernas samarbetsorgan för lotterifrågorhar föreslagit den tillfälliga lösningen attöverskottet från fyra extra omgångar avTrisslotteriet skulle tillfalla folkrörelserna.Förslaget har följts upp i olika motioner tillriksdagen, tyvärr utan att vinnautskottsmajoritetens gillande. Därför, fru talman,kvarstår kravet i den borgerliga reservationen nr 2.Anf. 119 ():Fru talman! Folkrörelsernas möjligheter att självafinansiera sin verksamhet har minskat med åren.För flera av folkrörelserna har statsmakternagenom ökade ekonomiska pålagor påtagligtförsämrat ekonomin. Krav på ökadedetaljredovisningar har också inneburit ökadarbetsbelastning, och alla de frivilliga krafter somarbetar ideellt upplever detta som minskaduppskattning från samhällets sida för deras viktigaarbetsinsatser.Vi har från sida i olika motioner, som röridrottsrörelsen och stödet till centrala och lokalaungdomsaktiviteter, påpekat de svårigheter somfinns för de ideella organisationerna. Därtillkommer skattereformens negativa effekter, precissom så riktigt påtalade.En säker och pålitlig inkomstkälla har varitfolkrörelsernas lotterier, som tyvärr harminskat jämfört med statliga spel och lotterier. Förnågra år sedan presenterades en särskild utredningsom mottogs med stora förhoppningar avfolkrörelserna. Tyvärr blev den inte uppföljd på ettriktigt sätt av regeringen och av enriksdagsmajoritet. Det är därför nu verkligenangeläget att en parlamentarisk utredning tillsättsmed största skyndsamhet för att ge förslag påutökade möjligheter för folkrörelserna tillsjälvfinansiering.Den lotterilagstiftning som ideella föreningar leverunder är föråldrad och tar inte någon hänsyn tillden nya teknik som står till buds och som destatliga spelen och lotterierna så framgångsriktanvänder sig av.Det är därför mycket glädjande att konstateraatt ett enigt utskott äntligen ställt upp på vadcentern krävt, nämligen en översyn avlotterilagen, likaså att översynen skall göras av enutredning som är parlamentariskt sammansatt.Till betänkandet finns några reservationer fogade.Reservation nr 1 tar upp en kultur- ochfolkrörelsefond. Från sida har vi längekrävt en prövning av möjligheterna att inrätta enkultur- och folkrörelsefond med en del av de medelsom tillförs staten genom spel och lotterier. Dennaidé har mött ett betydande gensvar ute bland olikaorganisationer.Kulturen skulle på detta sätt kunna få del av en nyfinansieringskälla som är både långsiktig och stabil.Inrättande av en sådan fond är också naturlig motbakgrund av att staten genom en omfattandespelverksamhet dränerar inkomstmöjligheterna förfolkrörelse- och kultursektorn.Enligt vår mening i bör av dessastatsintäkter av en omfattning på nära 5 miljarderkronor kunna tillföras en kultur- ochfolkrörelsefond.Vad beträffar reservation 2 instämmer jag i vadbl.a. och härtidigare har sagt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 och 2och i övrigt till hemställan i kulturutskottetsbetänkande nr 8.Anf. 120 ():Fru talman! Årets betänkande från kulturutskottetbeträffande lotterifrågor är i omfång tunnare äntidigare år. Orsaken till det är att flera av demotioner som behandlas har varit föremålför prövning.Däremot innehåller detta tunna häfte ettställningstagande för en utredning pålotteriområdet. Det är inte mer än två och ett halvtår sedan behandlade förslag medanledning av förra utredningen inomlotteriområdet.De beslut vi då fattade har lett till förbättradevillkor för folkrörelserna och till en förenkling avgällande regler. Det har emellertid skett sådanaförändringar, bl.a. på det tekniska området, att detnu är naturligt att på nytt starta ettutredningsarbete. Det är dessutom sannolikt attlagstiftningen ytterligare kan förenklas.I det sammanhanget vill jag säga till det gäller utredningen att det finns en olikhetmellan de utredningar som han talade om i sittanförande. sade nej tillför var en utredning om idrottens roll isamhället. Där kommer naturligtvis lotterifrågornain som en del. Det vi nu säger ja till är en renodladlotteriutredning.Utgångspunkten för utredningen skall vara att detframstår som nödvändigt att ytterligare åtgärdervidtas för att förbättra möjligheterna förfolkrörelserna att själva finansiera sin verksamhet.Bakgrunden härtill är en bedömning av attutsikterna att väsentligt öka det statligastödet till folkrörelserna är begränsade.Traditionellt har lotteriverksamhet för mångafolkrörelser varit en naturlig väg att få resurser försin verksamhet.Det finns skäl att framhålla att de reformer som vigenomförde har lett till bättre villkor förfolkrörelsernas spel och lotterier. Speciellt gällerdetta bingospelet.Samtidigt har det skett en stabilisering avspelmarknaden. De statliga spelen har inte ökat isamma snabba takt som tidigare, och under desenaste två åren torde små förskjutningar ha skettav andelarna av spelmarknaden mellan de statligaspelen och folkrörelserna.I tre motioner från de borgerliga partierna föreslåsatt fyra extra omgångar av Trisslotteriet skallanordnas och att överskottet från dessa skall delasav de organisationer som ingår i folkrörelsernassamarbetsorganisation i lotterifrågor.Ett av skälen till förslaget är de effekterskattereformen väntas få för folkrörelserna.Utskottsmajoriteten avvisar förslaget. Ett skäl fördetta -- och här vill jag faktiskt säga, om än med enannan utgångspunkt, precis samma sak som LarsAhlström, nämligen att dessa effekter enligtskattebeslutet i vår skall följas med särskilduppmärksamhet och att -- om det visar sig attsådana effekter uppstår -- motverkande åtgärdersjälvfallet skall vidtas. Låt mig gärna säga att det ärsannolikt att sådana effekter har uppstått.Ett annat skäl för oss att avvisa motionsförslagen äratt av regeringen beställt ett förslagrörande AB Tipstjänsts stöd till idrotten.Sedan vill jag också förfäkta den linje somkulturutskottets majoritet under ganska lång tiddrivit, nämligen att statens stöd till idrottenprincipiellt beslutas av och måste vägasmot andra behov.Idrotten är en folkrörelse. Det är därför angelägetatt det finns en viss balans i statens stöd till idrotteni jämförelse med andra folkrörelser. Det förtjänaratt påpekas att folkrörelsernassamarbetsorganisation i lotterifrågor ju inte pålångt när samlar alla de folkrörelser som på ett ellerannat sätt har statligt stöd.Vi kan förvänta oss att budgetförslaget kommersom vanligt . Det är ettunderstatement. Det finns också anledning att antaatt förslaget rörande Tipstjänst kommer ungefärsamtidigt. Fram till dess -- ungfär en månad, ellernågot längre -- finns det anledning att vänta denkorta tid som återstår.En fråga som rör folkrörelserna som en konsekvensav skattereformen är de rekommendationerriksskatteverket utfärdar för tillämpningen avlagförslagen. Jag har inhämtat att dessarekommendationer för är undertryckning. Rekommendationerna för skatteåret1991 beräknas bli klara under januari.Beträffande de övriga reservationerna i utskottetsbetänkande vill jag endast hänvisa till tidigareutskottsutlåtanden. Med hänvisning till vad jag nusagt vill jag yrka bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på de fyra reservationerna.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Risken är ju inte att de flesta avfolkrörelsernas organisationer skulle få för mycketpengar att röra sig med, utan de har ju haft ett stortavbräck som de känner av nu på grund av att statenhar gått in med nya lotterier.Därför tycker vi att dessa omgångar av extraTrisslotterier kunde genomföras nu för att lösa deakuta ekonomiska problemen.Anf. 122 ():Fru talman! Jag kan berätta för kammaren att jaghar lovat fru talman att begränsa inlägget till en ochen halv minut. Egentligen skulle det behövas fleraminuter för att beskriva den situation som gäller ifråga om kasinoverksamhet.Det föreligger två motioner där man pläderar föratt spelkasinon skall tillåtas i . LarsAhlström har i korthet, också på grund av tidsbrist,endast berört detta och det föreligger enreservation, reservation 4. Jag uppfattade det så atthan inte yrkade bifall till den -- också av tidsskäl idenna tidspressade kammare 1990.Det föreligger uppenbarligen ett fel iutskottsmajoritetens skrivning i detta betänkande.Jag ber att få hänvisa till s. 7, nedersta stycket somslutar i ett avvisande: ''Enligt utskottets mening bördenna prövning inte föregripas -- -- --. ''Om man ringer till och frågarfår man veta att det inte föreligger någonrealbehandling av ärendet. Frågan prövas inte, ochde utredningar som på departementets ochregeringens beställning lades fram av GertKarlsson och , kända personer inomsvenskt turistväsende, har uppenbarligen inte letttill någonting . stötteen av utredarna på i ärendet efter att ha haftregeringens uppdrag att lägga fram förslagbeträffande turistnäringen i Norrbotten.Regeringen kommer tydligen inte att göranågonting på detta område förrän tarställning.Jag har med andra ord starka sympatier inte baraför de motioner jag har varit med om att skriva utanockså för reservation 4, men jag avser inte att yrkabifall till någondera. Jag får återkomma till frågan iett annat sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 19 §. )19 § Minerallagstiftning m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU7 Minerallagstiftning m.m. (prop.1988/89:92).Anf. 123 ():Fru talman! Den utdragna behandlingen avregeringsförslaget om en förändrad lagstiftning påmineralområdet har tett sig som en ''lång dags färdmot natt''. Kortfattat innebär lagförslaget attnuvarande gruvlag och minerallag slås samman enhetlig lag. Gruvlagens inmutningssystem, somkom till för att stimulera till eftersökning av malm,överges och ersätts med ett koncessionärt system.Gruvlagens utmål ersätts medbearbetningskoncession.Berättigat tvivel och farhågor rörande effekternaav det nya lagförslaget har funnits vid utskottetsbehandling. Propositionen, som ursprungligen varavsedd att träda i kraft , har legatosedvanligt för begrundande. Det är ingenhemlighet att vi moderater närt en stillaförhoppning om att lagförslaget skulle drastillbaka. Vi är övertygade om att det hade varitklokast ur gruv- och mineralnäringens synpunkt.Bakom förslaget till ny minerallagstiftning ligger ettplanhushållningstänkande. I sann socialistisk andapåkallas ett ökat samhällsinflytande övergruvverksamheten i vårt land. Avsikten är att detallmänna, dvs. staten, vid behov skall kunna styramineralutvinningen. Socialdemokraterna sitteruppenbarligen fast i den planekonomiska ideologisom forna socialistländer flyr som pesten.I ett särskilt yttrande till minerallagskommitténsbetänkande 1986 manade ledamöterna ochWidmark till stor försiktighet med införande av nyastyrningsmöjligheter, medan behovet avstimulansåtgärder betonades. framhöllde att nuvarande gruvlag har fungerattillfredsställande och att önskvärda förändringarborde genomföras i form av smärre justeringar i nugällande lagar.Vid remissomgången har dessa tankegångargenomsyrat den omfattande kritiken från gruv- ochmineralnäringens företrädare. Dessa är bedövandeöverens om att gruvlag fungerar bra. Devarnar för att den föreslagna nya enhetligaminerallagen kommer att hämma utvecklingen aven livskraftig malm- och mineralbrytning.Den statliga myndigheten , vars uppgift bl.a.är att utveckla kunnande om den svenskaberggrunden för att därmed förbättraförutsättningarna för gruvverksamhet, tillbakavisarockså förslaget och varnar för dess följder.Det är belysande för regeringensställningstaganden, och det ger en tydligbild av var maktkoncentrationen i svensk politikfinns, att titta efter vem som egentligen är positivtill den nya lagen.Det är LO och samtTCO och ett fåtal länsstyrelser som tillstyrkerförslaget. Trots den svenska gruvindustrins samlademotstånd och trots varningarna om förslagetskonsekvenser, går socialdemokraterna i LOsledband.Den röda rörelsens symbios mellan partiet och LOfungerar alltför ofta som broms när det gäller nyaindustrisatsningar inom gränser. Nyaeffekter av denna symbios drabbar nu gruv- ochmineralindustrin. Ökad statlig styrning, ökadbyråkrati och osäkerhetsfaktorer innebärförsämrade villkor för prospektering och gruvdrift.Moderata samlingspartiets utgångspunkt är i ställetatt det skall skapas bästa möjliga förutsättningar fören livskraftig svensk mineral- och gruvindustri.De nuvarande lagarna är väl anpassade till densvenska berggrunden och ändamålsenliga förbranschen. Inmutningssystemet passar för de småoch svårupptäckta svenska malmfyndigheterna ochkoncessionssystemet för de ytutbredda mineralersom finns i minerallagen.Grundläggande är att ge goda förutsättningar förprospekteringsverksamhet. behöver flerentreprenörer som vågar satsa på prospekteringoch gruvdrift.Framgångsrika prospekteringsföretagkarakteriseras av personliga initiativ, professionellpersonal, kreativ miljö och entreprenadanda. Föratt få fler aktörer behövs inte en statlig styrningutan stimulansåtgärd.Att leta efter och mineralfyndigheter ärmycket resurskrävande och chansartat. Gruvdriftär en mycket långsiktig verksamhet.Prospekteringsverksamhet kan liknas vid ettlotteri. Den som satsar sina pengar på en lott tar enrisk. Förvissningen om att den som får en vinstlottockså får vinsten, gör att risken är värd att ta.På samma sätt finns det i nuvarande gruvlag entrygghet i inmutningssystemet. Det garanterar attden som finner brytvärd malm också får bryta den.Att ta bort den garantin försätter presumtivaprospektörer i en osäkerhetssituation. Den somupptäcker en fyndighet kan inte längre vara heltsäker på att han har rätt att bearbeta den.Om vi vill få en ökad verksamhet påmineralindustrins område måste vi ha lagar ochregler som lockar till prospektering. Nya inhemskaoch utländska prospekteringsföretag måste finnadet intressant att satsa i Sverige.Försämrade spelregler och oklarheter ombearbetningsrätten kommer att verka direktavskräckande på nysatsningar inomprospekteringsområdet. De som kommer attavskräckas är enskilda aktörer och mindre bolag.Nya intressenter kommer inte att ge sig in iprospekteringsbranschen, eftersom den här nyalagen effektivt kommer att strypaentreprenörandan.Nuvarande ägar- och industristruktur riskerar attpermanentas. De stora, gamla gruvelefanterna kannog dansa vidare ett tag till, men de smånykomlingarna som behövs för framtiden kommeraldrig ut på dansgolvet.En ytterligare osäkerhetsfaktor, som om möjligt ärännu allvarligare, är den oklarhet som finnsangående avvägningen mellan miljö- ochnaturintressena och industrins behov av fastaspelregler.Enligt propositionens ursprungsförslag skulleprövning enligt naturresurslagen ske en gång föralla vid ansökan om bearbetningskoncession.Boverket och har i en skrivelseprotesterat mot detta. harenhälligt föreslagit att regeringen skall komma medett nytt förslag på denna punkt.Att nu genomdriva en ny minerallag, utan att fulltut ha utrett den viktiga frågan om hur lagen skallanpassas till olika intressen, är som att lämnaprospekteringsföretag och gruvbransch ute i ettgungfly där allting flyter. Det kan bli den slutgiltigadödskyssen för svensk gruvnäring.Framtiden för mineralbranschen är starkt beroendeav hur prospekteringspolitiken utformas.Mineralkommitténs betänkandeProspekteringspolitiken har varit ute på remiss ochbereds nu i industridepartementet.Staten bedriver en omfattandeprospekteringsverksamhet. revisorerhar konstaterat att den statliga prospekteringen , , inte varitsärskilt lyckosam. Att det behövs nya aktörer somägnar sig åt prospektering borde alla inse.Det är anmärkningsvärt och ologiskt att nugenomdriva en ny minerallag. Eftersomprospektering utgör själva grunden förmineralbranschens verksamhet borde riksdagenförst fatta beslut om prospekteringspolitiken för 90-talet och därefter genomföra de lagändringar sombehövs för en anpassning.I stället för att stärka statens inflytande övermineral- och gruvbranschen måste villkoren förenskilda och företag förbättras. Genom att avskaffakronoandelssystemet och låta näringen behålla deresurserna vill vi moderater ge företagen ökademöjligheter att investera för framtiden. Genom attstärka äganderätten vill vi stimulera markägarna tillaktivitet.Avslutningsvis, den nya föreslagna minerallagenkommer inte att stimulera propektering ochnysatsningar inom gruvindustrin. Inte i någonindustriverksamhet har ökad statlig styrningåstadkommit positiv utveckling och tillväxt.Jag stöder självfallet de reservationer som vimoderater står bakom i detta betänkande, mennöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 124 ():Fru talman! Prospektering är kanske inte denverksamhet som är mest känd i vårt land. Ettganska litet antal högt kvalificerade människorägnar sig åt den, och för många förefaller det helasom en obetydlig specialverksamhet. Men så är intealls fallet. För våra basindustrier inomstålindustrin, metallverken, den kemiska industrinoch i mindre mån även skogsindustrin ärprospekteringen en mycket viktig del av derastotala verksamhet. Utan förnyelse av sinaråvarokällor blir dessa industrier hänvisade tillvalutakrävande import, som i vissa fall kan vara sådyrbar att hela verksamheten blir olönsam.Perspektivet ''olönsamma basindustrier'' ärolycksbådande för . Det är ju faktisktbasindustrierna som bär upp vårts landshandelsbalans. Vår stora verkstadsindustri i all ära,men den importerar så mycket halvfabrikat att dessbidrag till vår export netto blir mycket mindre änbasindustriernas.År 1974 fick sin nu gällande gruvlag, vilkentillika med en antagen minerallag reglerarvad som i gäller i fråga om statliga regler förprospekteringsverksamheten. De i gällandereglerna påminner mycket om de svenska, och vadFinland beträffar antog man därprospekteringslagar som är nästan helt kopieradeefter våra lagar av . gäller alltsålikartade bestämmelser i hela , exkl.Danmark -- vilket i och för sig är ett skäl för att interadikalt ändra i vår nu gällande lagstiftning.Det tyngst vägande skälet mot radikala ändringarär emellertid det förhållandet, att den nu föreslagnalagstiftningen innehåller så många bestämmelseroch prövningar i olika instanser, att den kommer attavsevärt minska personers och företags vilja attprospektera i , i synnerhet som det finns gottom andra länder med en liberalare och friare syn påprospekteringens villkor.En svensk gruvspecialist har liknat den nuföreslagna lagstiftningen med ett lotteri, vilketKarin Falkmer gjorde alldeles , på varslottsedlar skulle stå följande text:''För den händelse Din lott utfaller med vinstförbehåller vi oss rätten att pröva, dels huruvidautdelning av vinsten alls skall äga rum, delshuruvida Du är rätt person att förvalta vinsten. ''Herr talman! Varken vi folkpartister ellermoderaterna tror att lottsedlar med en sådan textskulle vara så särdeles lättsålda. Många skulle noghellre avstå än att lägga ut pengar på dem, om maninte nu helt enkelt förlade sin verksamhet till annatland med för prospekteringen positivarebestämmelser.Majoritetstexten innehåller på s. 15 högst upp ettyttrande, som mot bakgrund av vad som under detsenaste året hänt i är värt att ordagrantciteras:''Som framhålls i propositionen är det i vissaavseenden påkallat med ett ökat samhällsinflytandeöver gruvverksamheten. Önskvärdheten av att detallmänna vid behov kan styra mineralutvinningenmot ett mera effektivt resursutnyttjande talar enligtutskottets mening för att det traditionellainmutningssystemet överges till förmån för ettsystem som medger en viss diskretionär prövning. ''trodde jag inte att en svenskutskottsmajoritet skulle uttrycka sig på detta vis.Det smakar ju ''planhushållning'' och ''storebrorstaten vet bäst'' lång väg. Staten vet förvisso intebäst, och statens obegränsade resurser kan lättmedverka till att pengar slängs ut på projekt somprivata företag aldrig skulle vilja satsa på. Att i dagsatsa på ett återfall i planhushållning, vilket det nyalagförslaget i viss mån är, förefaller heltorimligt.I ett enda avseende vill emellertid folkpartietliberalerna gå med på, och gå längre , vad lagenföreslår.