prot · GE095 · 1990-10-09 00:00:00 — Det skulle ha utomordentligtstor betydelse för näringslivet om dessa vinster ifrakthänseende kunde tas till vara och skapa bättreförutsättningar också för näringslivet i det inre avMälaren.Det är därför angeläget att vi får själva brofråganutklarad, så att vi kan sätta in krafterna på dennaväsentliga förbättring av sjötrafiken.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:41 om SJsNotviksverkstadAnf. 10 Kommunikationsminister talman! har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för att tryggaverksamheten och sysselsättningen vid SJsNotviksverkstad.Låt mig först erinra om att i dettrafikpolitiska beslutet har satt upp målför SJ på olika områden. Utifrån dessa mål harsedan SJ fått befogenheter att självt bestämma hurverksamheten skall bedrivas och hur arbetet skallorganiseras.SJ är inne i en omstruktureringsfassom innefattar rationaliseringar i syfte att sänka SJskostnader. Rationaliseringarna innebär bl.a. attlokparken ses över och att äldre loktyper tas urdrift. Det är bl.a. på grund av dessa åtgärder somSJs Notviksverkstad i drabbas avpersonalminskningar, eftersom Notviksverkstadendelvis har ansvarat för underhållet av dessa äldreloktyper.SJs egna utredningar visar att förläggning av serviceav s.k. RC-lok till Notviksverkstaden medförmotsvarande minskningar av arbetsstyrkan påandra orter i landet samt ökade transportkostnader.Efter vad jag erfarit undersöker SJ för närvarandemöjligheterna att behålla Notviksverkstaden, numed funktionen som en större trafikverkstad därsvarvning av hjul och vagnsreparationer blir dehuvudsakliga verksamheterna.Dessa arbetsuppgifter räcker dock inte tillnuvarande arbetsstyrka, varför visspersonalminskning anses nödvändig för attunderhållet i --Boden-området även ifortsättningen skall fungera effektivt.Jag förutsätter, herr talman, att SJ vidstrukturrationaliseringar i fråga om verksamhet påde mest utsatta orterna så långt möjligt tarregionalpolitiska hänsyn.Anf. 11 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min fråga.Det är välkänt att SJ nu håller på med omfattandeomstruktureringar, och det är, precis som statsrådetsäger, naturligtvis viktigt för att SJ skall kunnasänka sina kostnader och klara av verksamheten påett effektivt sätt.Det är när det gäller Notviksverkstaden bland deanställda och hos arbetsmarknadsmyndigheterna iregionen inte okänt och inte heller oväntat att detkommer att ske en viss minskning av arbetsstyrkan.Men att SJs förslag skulle bli så drastiskt, dvs. attnärmare 150 personer eller två tredjedelar av deanställda skulle behöva gå inom loppet av , detkommer som en verklig överraskning.Vid de första diskussionerna omstrukturomvandlingen utlovades att det bortfallsom blev följden av att man inte längre kunderenovera de gamla loken skulle ersättas av översynoch service av RC-loken. Om , somkommunikationsministern säger i sitt svar, dentypen av service skall koncentreras till en annanverkstad, måste det, såvitt jag kan förstå, innebäraväldigt långa transporter . Det kanbetyda att ett RC-lok måste transporteras i detnärmaste till . Man får då verkligenhoppas att detta går att ordna på något rationelltsätt, så att följden inte blir att man måste ta till deunderliga landsvägstransporter som ibland användsför att transportera SLs pendeltågsvagnar frånKalmar.Jag hoppas verkligen att vi i det här fallet skallkunna bevaka frågan, så att SJ inte går fram somen ångvält i sina strukturrationaliseringar utan tarregionalpolitisk hänsyn. Det tror jag gynnarföretaget , inte minst dess verksamhet i denorra delarna av landet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:49 om skyltfondenAnf. 12 Kommunikationsminister talman! har frågat mig omjag är beredd att fullfölja tidigare beslut om attskyltfondens medel får tas i anspråk för ny ellerkompletterande verksamhet påtrafiksäkerhetsområdet.Bakgrunden till frågan är att föredraganden ibudgetpropositionen anslöt sig tilltrafiksäkerhetsverkets (TSV) förslag att landetsfordonsägare skulle erbjudas möjlighet attindividuellt välja ett registreringsnummer. Ipropositionen föreslogs vidare att det borde vara enuppgift för regeringen att besluta om användningenav inkomsterna från försäljningen av s.k.personliga skyltar. godkände deförordade riktlinjerna. De medel som influtit frånförsäljningen finns i den s.k. skyltfonden.Inom ärtrafiksäkerheten ett prioriterat område. Jag anserdärför att det är angeläget att ''skyltpengarna''används så att de gagnar trafiksäkerheten.Beredning av ärendet pågår nu inomregeringskansliet.Anf. 13 ():Herr talman! Tack för svaret på min fråga,kommunikationsministern! Det ärtillfredsställande att man arbetar med att utformaregler på detta område. Jag kan tänka mig att detär det man håller på med.Men det brådskar, och vi behöver få tillgång tillpengarna. Det finns nämligen mycket angelägnaprojekt, som inte ryms inom de vanligaforskningsanslagen hos trafiksäkerhetsverket. Manhar därför tänkt sig att man skulle få ta i anspråkpengar ur skyltfonden för dessa projekt, t.ex. dehaveriundersökningar som det nu anses mycketangeläget att komma igång med. När man fått dessapengar måste man detaljplanera för att få ett braprojekt som blir utfört på det sätt man vill.Jag vill betona det angelägna i att det snart kommerfram pengar. Jag vill också påminnakommunikationsministern om att det finnspersoner som beställt personliga skyltar med syftetatt merparten av pengarna skall gå tilltrafiksäkerhet. Det känns därför mycket angelägetatt pengarna kommer fram snabbast möjligt så uppfyller de krav som ställdes när fondeninrättades.Jag vill ställa en följdfråga tillkommunikationsministern: någon uppfattning omhur länge det kan dröja innan beredningen är klarså att man kan betala ut pengar?Anf. 14 Kommunikationsminister talman! På den frågan kan jag inte ge någotexakt svar. Beredningen pågår, och den skallnaturligtvis genomföras så ordentligt som möjligt,men också så skyndsamt som möjligt.Anf. 15 ():Herr talman! Det finns nu ganska mycket pengar ifonden, och det är angeläget att man kommer igång med att använda pengarna. Kankommunikationsministern tänka sig att det finnsnågra prioriterade områden i dettaberedningsarbete?Anf. 16 Kommunikationsminister talman! Eftersom beredningen pågår vore detfel av mig att nu ge antydningar om på vilkaområden regeringen mer exakt vill använda dessapengar. Jag hänvisar till det svar som jag har givit.Jag kan dock påpeka att en viss fördelning redanhar skett till information, och detta är något somhar mottagits med mycket stor tillfredsställelse.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:57 om biltullarAnf. 17 Kommunikationsminister talman! har frågat mig omregeringen avser att återkomma med förslag somger kommunerna friheten att själva avgöra om deskall få ha s.k. biltullar.Ett förslag till bilavgifter i form av områdesavgifterför motorfordon har lämnats avstorstadstrafikkommittén. Förslaget har mött kritikfrämst vad gäller rättssäkerheten. Bl.a. av dettaskäl avser regeringen inte att lägga fram förslagetom bilavgifter för riksdagen.Enligt regeringsförklaringen avser regeringen attsätta in andra åtgärder för att göra trafiksystemetmiljövänligt.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Det var kortfattat.Skälet till att jag ställde frågan är att det inte baraär i som man är intresserad av den härenkla lösningen, dvs. att införa områdesavgifter förbilar, populärt kallat ''biltullar''. Det är ocksåaktuellt i andra delar av landet. I bl.a. Uppsalafinns ett beslut av kommunfullmäktige att göradetta, och man har också budgeterat för sådantframöver. Om man då inte får den lagligamöjligheten att införa områdesavgiften är detsjälvklart att det blir mycket svårt för kommunenatt klara av detta.Om jag har förstått debatten rätt är skälet till attregeringen inte har velat komma med ett förslagden debatt som förts i om den tekniskalösningen. Man har i kommit medförslag som varit otillfredsställande på olika sätt,bl.a. Det vore bra omkommunikationsministern kunde precisera vilkaproblem det fanns med rättssäkerheten, om de ärså allmängiltiga att de i princip helt och hålletförhindrar biltullar eller om det bara var en vissteknisk lösning som var problemet.Man kan tänka sig elektroniska system,framför allt längre fram, och man skulle kunna lösaproblemen mycket smidigt. Områdesavgifter ochbiltullar förekommer på många håll i världen, ochdär fungerar det utmärkt, bl.a. i . Det vorelitet märkligt om vi inte skulle klara av det i Sverige.Man kan också fråga sig om det möjligen är sämrerättssäkerhet i , eftersom det ju är detta somvarit det principiella felet, om jag skall se till detsvar jag fått.Vi är säkert överens om att vi måste göratrafiksystemet miljövänligt. Detta är en viktigpusselbit, framför allt för att få en bra finansieringav utbyggnaden av kollektivtrafiken. Det är i detsammanhanget som frågan också togs upp avstorstadstrafikkommittén. Det vore bra omregeringen ville tänka om här.Anf. 19 Kommunikationsminister talman! Problemet med rättssäkerheten varnaturligtvis främst förknippat med frågan omkontroll, dvs. svårigheten att finna etttillfredsställande kontrollsystem. Att här göra enjämförelse med systemet i tycker jag inte ärrättvisande. förslagmynnade ut i något som vi kallar områdesavgiftermedan man i tillämpar vanliga biltullar.Att man i fattat beslut utan stöd ilagstiftning kan inte i sig innebära att riksdagenskall vara tvungen att genomföra en sådanlagstiftning. Om man skall ge frihet åt kommunernapå det här området, måste vi naturligtvis ha enlagstiftning som grund för i huvudsak likformigaregler så att vi inte får olika regler i olika städer somkanske ibland ligger nära intill varandra. En sådanlagstiftning förutsätter i sin tur att det finns ettsystem, som uppfyller rimliga krav på rättssäkerhetoch som dessutom inte kräver mycket högaadministrationskostnader.Anf. 20 ():Herr talman! kom vi litet längre i preciseringen.Det var alltså kontrollfrågan som var det besvärligaoch här fanns också krav på likformighet, dvs. allakommuner eller städer som vill ha områdesavgiftereller biltullar skall i princip ha samma system. Detkan i och för sig ifrågasättas om det är nödvändigt.Man kan tänka sig en rad olika lösningar beroendepå de lokala omständigheterna.Vad gäller byråkratin har man i räknatmed en intäkt på 90 milj.kr. och administrativakringkostnader på kanske 6 milj.kr. Manbudgeterar i det fallet med ett netto på 84 milj.kr.Det jag tycker är litet konstigt är att man ändålägger en död hand över kommunernas vilja attutveckla och göra någonting av detta. Det ställscentrala krav på likformighet. Jag anser också attexempel i omvärlden visar att det går att kommafram.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:58 om resultatkravetpå SJAnf. 21 Kommunikationsminister talman! har frågat mig omregeringen avser föreslå ett sänkt resultatkrav förSJ med anledning av järnvägsmomsens negativaeffekt.Resultatkravet för affärsverket SJ innebär att manav egen kraft skall förbättra resultatet efterfinansnetto så att det är minst en miljardkronor bättre än motsvarande resultat år 1987.Detta resultatkrav skall ses som ett delmål på vägenmot en sådan lönsamhet att SJ uppnår acceptabelavkastning efter rekonstruktionsperiodens utgång,dvs. En acceptabel avkastning är ennödvändighet för SJ om man skall kunnaöverleva av egen kraft.Syftet med den skattereform som riksdagenbeslutat om och som i sin helhet träder i kraft 1991är att förbättra de ekonomiska förutsättningarnaför . En förbättrad svensk ekonomi gynnarockså näringslivet, däribland SJ.Skattereformen finansieras delvis genom ettbreddat momsuttag. SJ är ett av de företag sompåverkas av detta genom att personbefordran blir momspliktig. Den samlade effektenav skattereformen på SJ:s ekonomi känner vi dockinte med säkerhet till . Jag förutsätter attSJ genom fortsatt offensiv satsning i kombinationmed interna effektiviseringsåtgärder arbetar för attuppnå det uppsatta resultatmålet.Mot denna bakgrund finner jag inte anledning attföreslå ett sänkt resultatkrav för SJ.Anf. 22 ():Herr talman! Jag ber att få tacka också för dettasvar. Det var litet fylligare, men dess värre inte bra.SJ fick på sig att rekonstruera, och riksdagenbeslutade om bestämda ekonomiska krav. gårstaten in mitt i den här rekonstruktionsperiodenoch lägger på en skatt, dvs. tar tillbaka pengar frånSJ. Det innebär att SJ får mycket svårt att klara avatt fylla resultatkraven på det sätt som var tänkt. Pådet sättet är detta ett svek mot det trafikpolitiskabeslut som fattades här 1988. Det är därför som SJ,bl.a. i dagens tidningar, går ut och berättar att mankommer att minska omfattningen av turerna med10 % enbart som en följd av momsen.Om vi tittar på vad kostnadseffekten i plånbokenblir för den enskilde, finner vi att momsen påjärnvägsbiljetten för t.ex. en resa på 100 milmotsvarar . per liter bensin, om denskulle räknas om som bensinskatt. Det handlar ommycket pengar för dem som reser med tåg.Till är det privatpersoner som åker tåg.Därför är det inte så enkelt att som ministerngjorde säga att en förbättrad svensk ekonomiockså gynnar näringslivet, däribland SJ. Här gällerdet att är privatpersoner som betalarur egen ficka. Det är alltså inte något företag sombetalar biljetterna. Järnvägssidan drabbas särskiltilla av den typen av extra skattebelastning.Felet som vi ser i detta beslut om moms på resormed tåg är att det har fattats ett beslut omekonomisk rekonstruktion av SJ. går man alltsåfrån detta beslut och lägger på en skatt utan attjustera resultatkraven.Anf. 23 Kommunikationsminister talman! Det går naturligtvis inte att diskuteradenna fråga isolerat från den övrigaskattereformen. Men det vägrar olika debattöreratt inse. Ena dagen vill man diskuterabensinmomsen, krognotorna, tredjedagen matmomsen i övrigt och den fjärde dagengäller det kollektivtrafiken. Vi måste se detta i sinhelhet.Skattereformen har som ett viktigt syfte att ökaeffektiviteten och avkastningen i svenskt näringsliv.Då går det bättre för företagen, och det blir merpengar över att disponera för privatpersoner. Hurdessa pengar disponeras kan vi inte och skall vi intedetaljreglera.Enligt min bedömning försämras inte SJ:skonkurrenskraft gentemot andra trafikslag pågrund av att momsen införs, snarare tvärtom.Bensinkostnaderna har stigit mycket mera än denprisstegring på SJ:s biljetter som är motiverad avmomsen. Gentemot privatbilismen bör SJ efter allade förändringar som har skett och kommer att skeav priser på grund av momsen behålla sinkonkurrenskraft fullt ut.Anf. 24 ():Herr talman! I viss utsträckning är det olikamänniskor som åker tåg, bil eller flyg. Jag försökteframhålla i mitt tidigare inlägg att de som åker tågär ekonomiskt mer känsliga. De är till 80 %privatresenärer. Många utnyttjar järnvägen just föratt det är det billigaste transportmedlet när detgäller längre resor -- om det finns någonjärnvägsförbindelse. Om priserna på järnvägen gårupp slår det alltså hårdare.Samma effekt finns i regionalpolitiken. Höjdabensinpriser slår hårdare på inland änresten av landet just därför att man där är merberoende av bilen. Den typen av snedvridningmåste justeras. Jag menar att det blir ensnedvridning just när det gäller järnvägstrafiken.Jag har i och för sig inte kritiserat bensin- ochkrogmomsen. Men jag tycker att detta medjärnvägen är en speciell situation med tanke på demålsättningar som har funnits tidigare.Anf. 25 Kommunikationsminister talman! Nej, har inte kritiseratbensinmomsen här. Men jag är inte alldeles säkerpå att inte i andra sammanhang harkritiserat bensinmomsen. Det är det debattklimatetsom jag tycker är litet bekymmersamt. Bristen påhelhetssyn är frapperande i hela diskussionen omskattereformen.Jag vill återigen upprepa att de prisstegringar pågrund av momsen som drabbar SJ:s kunder förpersontransporter är mycket lägre än deprisökningar som drabbar privatbilister när detgäller att inhandla bensin. SJ kommer också attupprätthålla konkurrenskraften gentemot flygetefter det att momsen har införts i sin helhet.Anf. 26 ():Herr talman! Först och främst har vi vår inställningtill bensinmomsen. Vi har från sidaföreslagit punktskatter på bensin som skulle ledatill lika stora skatteintäkter som bensinmomsenskulle göra och litet mer därtill. I det fallet har viinte ute i landet kritiserat skattenivån på bensinen.Om någon har gjort det har denne person inte följtpartilinjen.Räknar man ut vad effekten av momsen blir påbensin och jämför en 100 mils resa med järnvägmed en 100 mils resa med personbil, visar det sig attdet blir ungefär ett dubbelt så stort genomslag förden egna plånboken med järnvägen jämfört medbilen, dvs. per liter bensin motsvararmomsen på järnvägsbiljetten.På grund av krisen i har det tillkommitandra kostnadsökningar på bensinen. Det gör kanske, i bästa fall, kommer upp i samma nivå.Då blir det åtminstone konkurrensneutralitet. Mendet slår snett regionalpolitiskt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:64 omÖresundsbronAnf. 27 Kommunikationsminister talman! Per Stenmarck har frågat mig vilkentidsplan regeringen arbetar efter i de förhandlingarsom genomförs med den danska regeringen i syfteatt bygga en bro mellan och Malmö.Min danske kollega och jag har under deöverläggningar vi genomfört omÖresundsförbindelserna haft ambitionen attsnarast nå ett utkast tillregeringsöverenskommelse.Därvid har vi uttalat förhoppningen om att ettsådant utkast kan föreligga kring årskiftet.Anf. 28 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagbetecknar det som utomordentligt positivt.För alla oss som utgår från att en fast förbindelse iform av en bro mellan och skallfå positiva effekter är den senaste tidenshändelseutveckling utomordentligt positiv. Eftermånga år av debatt har ocksåsocialdemokraterna gjort ett klart och entydigtställningstagande för en sådan förbindelse. Därmedfinns det rimligen nu en klar majoritet i den svenskariksdagen för en sådan lösning. har också detsista partipolitiska hindret på den danska sidanundanröjts. Det innebär att det påmånga år finns en samstämmighet för frånganslösning på båda sidor om Öresund.I enlighet med regeringsförklaringens ord fråden 2oktober är nu förhandlingar i gång mellan densvenska och den danska regeringen. Låt mig meddetta såsom bakgrund fråga. Görkommunikationsministern bedömningen att detbör vara möjligt att lägga en proposition påriksdagens bord under det innevarande ?Anf. 29 Kommunikationsminister talman! Jag vill inte göra några konkretautfästelser. Sådana skall vi akta oss för. Här är detfråga om en förhandling med ett annat landsregering. Vi har en gemensam ambition, och jag äroptimistisk när det gäller att nå en lösning. Denlösningen skall nås gemensamt, och jag vill inteensidigt göra några ytterligare utfästelserbeträffande tidpunkten.Anf. 30 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag förstår att det ändå är enmålsättning för kommunikationsministern att enlösning kan nås. Jag efterlyste en tidsplan förfrågans fortsatta handläggning, och jag tycker attjag har fått ett utomordentligt positivt svar. Jagskall med stort intresse följa regeringens fortsattahandläggning av ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:65 om SturupsflygplatsAnf. 31 Kommunikationsminister talman! Per Stenmarck har frågat mig vilkaåtgärder jag anser bör vidtas för att trygga ennödvändig utbyggnad av flygplats.I det övergripande målet för luftfartsverket liggeratt inom ramen för de av riksdag och regeringfastställda ekonomiska målen vidta åtgärder för attstärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Attprioritera mellan olika investeringar iflygplatssystemet är därvid en naturlig del avluftfartsverkets uppgifter.Beträffande prioriteringen av investeringar vidArlanda känner frågeställaren säkert till attriksdagen vid åtskilliga tillfällen ställt sig bakomdenna prioritering. I takt med att den europeiskaluftfartspolitiken utvecklas mot mer avregleradeformer är det givetvis viktigt att skapa möjligheterför ny trafik att etableras till och från även andrasvenska flygplatser, bl.a. . Utbyggnader vidSturup ingår som en viktig del i deninvesteringsplan som luftfartsverket föreslagit förperioden --1993. Treårsplanen kommer påvanligt sätt att behandlas i budgetpropositionen,varför jag inte nu kan föregripa detta arbete.Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta någrasärskilda åtgärder med anledning av frågan.Anf. 32 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Till stor del hänger denna fråga samman med denförra frågan. En bro mellan ochKöpenhamn kommer att innebära en kraftigstimulans för näringslivet i regionen och kommeratt öka behovet av effektiva flygförbindelser till ochfrån Sturup.Detta är i hög grad en utveckling som redan harbörjat. har luftfarten utvecklatsutomordentligt snabbt. För hardetta inneburit fler reguljära utrikesflygningar ochsamtidigt en mycket kraftig ökning av antaletkoncessionsansökningar. En fortsatt avreglering avluftfarten, som kommer att ske ,kommer att i snabb takt fortsätta att öka antaletavgångar.För del räknar man med en årligtioprocentig ökning eller med en fördubbling underhela . För att möta den utvecklingen harman planerat en utbyggnad i tre etapper, som varavsedd att sättas i gång eller i varje fall ibörjan av 1991.Nu konstaterar luftfartsverket att utbyggnaden avArlanda har blivit 200 milj.kr. dyrare än beräknat,och man hotar nu med att införa ettinvesteringsstopp. Det vore, som jag ser det,utomordentligt allvarligt för en hel regions fortsattautveckling. Det gäller för , och det gällergivetvis också för många andra flygplatser.Detta är inte en acceptabel utveckling. Låt migdärför ställa följande fråga: Kankommunikationsministern ge något besked om närdenna utbyggnad skulle kunna komma i gång? Ikommunikationsministerns svar ligger faktiskt enhänvisning till budgetpropositionen. Den hinner viju inte ta ställning till före den tidpunkt dåutbyggnaden var avsedd att påbörjas.Anf. 33 Kommunikationsminister talman! Jag hänvisar till att vi ibudgetpropositionen naturligtvis behandlar,kommenterar och tar ställning till relevanta delar iden treårsplan som luftfartsverket har lagt fram.Jag kan konstatera att det i luftfartsverkets förslagtill treårsplan ingår en investering vid i olikasteg på sammanlagt140 milj. kr.Sedan är det väl bekant att den snabbakostnadsutvecklingen har ställt luftfartsverket införstora ekonomiska problem när det gäller attupprätthålla soliditeten och görainvesteringar. De kostnadsstegringarna kan manbeklaga men inte göra särskilt mycketåt; de liggar bakom oss -- det gäller ju att årgärdadet som ligger framför oss.De prioriteringar av som luftfartsverkethar gjort när det gäller inrikesterminalen och ävennär det gäller att markera behovet av utbyggnad aven tredje start- och landningsbana har riksdagenställt sig bakom. Vi bär i det avseendet ettgemensamt ansvar. Men i treårsplanen finns somsagt en väsentlig investering på . Det återståratt göra det möjligt för luftfartsverket attförverkliga de ambitionerna genom en sundekonomisk planering.Anf. 34 PER STENMARCK (m):Herr talman! Den planerade utbyggnaden var, somjag tidigare sade, avsedd att börja om två tremånader. Det är alltså något sent att ta ställning vidbehandlingen av budgetpropositionen.Kommunikationsministern kom i sittkompletterande svar också in på de allmännaekonomiska problemen med att göra den här typenav investeringar. Låt mig då bara ställa frågan: Hurser kommunikationsministern i ett mer långsiktigtperspektiv på möjligheterna att göra om de statligaflygplatsernas affärsdrivande verksamhet tillbolag? Därmed skulle vi faktiskt skapa enmöjlighet både för andra ägare att komma in ibilden och att finna externafinansieringsmöjligheter.Anf. 35 Kommunikationsminister talman! Vi har fått enutredning om huvudmannaskap för flygplatser påkommunikationsdepartementets bord. Den ärföremål för remissbehandling, och därefter avserjag att med största skyndsamhet och noggrannhetbereda ärendet.Anf. 36 PER STENMARCK (m):Herr talman!