prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Men eftergårdagens debatt uppstår en misstänksamhet omatt detta bara är ett sätt att övervältra detekonomiska ansvaret på kommunerna ochsamtidigt urholka ekonomin för dem. Det fattas ju27 miljarder kronor i landstingens ochkommunernas kassor. Mitt under arbetet medskolans ansvar poppar det upp ett krispaket, därman vill dra in från utbildningensområde. Jag får en olustkänsla när jag tänker pådet.Jag vill tro på att största och viktigastearbetsplats skall utvecklas och inte strypas. Jag villtro på positiva anslag. Jag vill tropå att idéer, där satsningen på barnenoch utbildningen är investeringar för framtiden,skall bli förverkligade. Men då måste teori ochpraktik gå hand i hand. Skolans mål skall vara attlära för livet, att låta kreativitet utvecklas hos barn,att utveckla personlighet och tänkande intellektoch att bygga på de naturliga förutsättningar sombarnet har med sig när det kommer till skolan.Eleverna skall vara skolans självklara centrum ochrespekteras som de individer de är. Arbetet skallpräglas av demokrati, solidaritet, jämställdhet,positiv konfliktlösning och personligt ansvar.I demokratibegreppet ingår demokrati i praktiskhandling. I det storskaliga samhälle som vi håller påatt bygga upp blir människan anonym, maktlös ochutbytbar. Koncentration av makt gör att beslut tasallt längre från den det berör. Kortsiktigteffektivitetstänkande leder till stress ochensidighet. I solidaritetsbegreppet ingår ettmedmänskligt perspektiv på omvärlden för attframtiden skall bli fredlig. Det ingår även förståelseoch respekt för andra folk och kulturer. Detinnebär att man utvecklar en ekologisk förståelseoch tar fatt i överlevnadsfrågorna. Det räcker inteatt bara känna till, vi måste också förstå ochrespektera naturens lagar. De miljöproblem somblir allt påtagligare är i mångt och mycket enprodukt av bristande kunskaper om hur samspeletmellan natur och människa skall fungera.Den nuvarande läroplanen för grundskolaninnehåller delar som klart och tydligt uttalar attbarnen skall undervisas bl.a. i miljö- ochöverlevnadsfrågor. Framtiden kräver att denna typav undervisning i skolan får samma betydelse sombaskunskaperna har . Jag ser fram emot GöranPerssons mål och riktlinjer där jag förmodar attdetta kommer att ingå.I framtidens skolan måste barnens självkänslastärkas. För att överleva som individer måstebarnen tycka om sig själva sådana de är oavsettprestation. Barn som är starka och trygga i sigsjälva vågar också ge av sig själva utanreservationer. Våra barn och ungdomar blir alltförofta och tydligt påminda om, direkt eller indirekt,att de inte behövs, att de är i vägen. Du blir ingetförrän du förtjänar pengar. För att utvecklas är detcentralt att växa inte bara fysiskt utan ocksåpsykiskt och få ett starkt självförtroende och attkänna att man behövs och har betydelse.På vilket sätt ger vi barnen självtillit?På vilket sätt ger vi våra barn kunskap om världen?Hur ger vi våra barn självförtroende?Hur lär vi dem vördnad för livet?Hur hjälper vi dem att uttrycka sina känslor?Hur hjälper vi dem att utveckla social, ekologiskoch historisk förståelse?Ja, inte sker det genom betygen. Vi anser att betyginte skall sättas i . Jag tar upp detta eftersom vi just satt oss ned i enbetygsberedning. Detta lönsamhetstänkande göratt eleverna bara pluggar för att reproduceramekaniska och ytliga kunskaper. Man pluggar inmätbara kunskaper. Det står helt i strid med denanalys och det kritiska tänkande som vi vill attbarnen skall lära sig i skolan samt mot detsamarbete som skall främjas.Bengt , som forskar i frågor omelevinflytande, säger: I och med betygen fårkunskapen ett bytesvärde i stället för ettbruksvärde. Eleverna blir smarta anpasslingar föratt få bra betyg.Betygen tvingar lärarna att lägga upp sinundervisning med tanke på just betygssättningen.Det betyder att läraren tvingas att ständigt ge avkallpå sina försök att förverkliga de övergripandemålen om samarbete, demokratiska arbetsformeretc. Vi vet, som sadehär tidigare, att undervisning ofta bedrivs frånkatedern.Herr talman! Jag tänker gå över till att kommenterasjälva organisationen av skolan. Jag tror inte attden löser allt, eftersom det är innehållet och målensom är det viktiga. Vi hade velat få mål, riktlinjer,statsbidrag, och organisation i ett paket redan i fjol.Detta betänkande har i alla fall blivit bättre än vadvi hade förutsett. Det är ett steg på vägen motdecentralisering, men det tar inte steget fullt ut ochlägger ansvaret på skolenheten. Eller som Jan-ErikLane sade i Skolvärlden: Skilj skolan frånkommunen! I en decentraliserad självstyrd skolakan man mycket bättre utnyttja lärarnas kunskaperoch kompetens. Om skolans viktigaste uppgifter attundervisa och att fostra sköts i samverkan mellanlärare, elever och föräldrar utan kommunalinblandning kommer vi att få en verkligdemokratisk skola av god kvalitet.Vi i vill understryka kravet påsjälvstyrande skolor med egen styrelse och egetbudgetansvar, där lärare, personal, elever ochföräldrar samverkar för att få en ansvarstagandeoch demokratisk skola.Vi vill också betona arbetsmiljön, den är avgörandeför klimatet i skolan. Då tänker då jag inte bara påden fysiska arbetsmiljön utan också på denpsykosociala. Även här har betänkandet gått ettsteg framåt när man klargör att det är arbetsmiljönför eleverna i klassrummet som skall förbättras.Vi tycker också att det är bra med ökadförsöksverksamhet inom skolvärlden, varvid manprövar kooperativa skolor, fristående skolor medolika inriktning och profilskolor.Vi har upptäckt att man i förslagen till ändringar iskollagen har undantagit den kommunalamusikskolan i det offentliga skolväsendet. Jag hardärför en fråga till . Om interegeringen klart markerar att denna ligger inomkommunernas självstyre med bibehållen statusinom den kommunala offentliga skolverksamhetenefter , kommer hoten motmusik-, dans- och kulturskolornas existens att bliännu större än vad de är . Har kommentar till detta? Är det verkligen så har glömt bort kulturskolorna ochmusikskolorna?Jag skall gå tillbaka till skolans utformning. Vitycker att rektorernas profil har lyfts fram enormt idet här betänkandet. För oss är inte benämningenrektor viktig utan att det finns samarbetsformer ochbeslutsfunktioner som ökar elevernas, föräldrarnasoch lärarnas engagemang och inflytande i skolan.Vi anser att rektor eller motsvarande skall tillsättasav skolans styrelse.När det sedan gäller statsbidragens utformning harmiljöpartiet ett eget förslag där vi menar att manskall dela upp det i tre delar.Ett statsbidrag bör vara generellt och ta hänsyn tillkommunernas struktur. Det gäller antalet barn,familjestruktur, invandrartäthet, antal barn ihemspråksundervisning, åldersstruktur osv. Manskall även ta hänsyn till glesbygden. Man skall härkompensera dem som har problem och använda deti en allmän pott. Detta gäller även barnomsorgen,inte bara skolan.Vi vill ha ett statsbidrag som följer eleverna, en typav elevpeng som är lika för alla elever var de än bor.Det skall alltså gälla både kommunala, kooperativaoch fristående skolor. Där vill jag betona, YlvaJohansson, att dessa skolor skall vara godkända ochfölja nationella bestämmelser.Jag är mycket positiv till vänsterns nya syn påskolan. Man har bytt fot och kommit mycket näramiljöpartiets synpunkter och även högersidans,moderater och folkpartister, eftersom vänstern nuvill öka inflytandet genom självstyrande skolor.Vi anser att en tredje typ av statsbidrag skall utgåtill de kommunala barnomsorgsinstitutionerna.Sådana institutioner kan drivas kommunalt,kooperativt eller privat, dock ej i vinstsyfte, har vitillagt, när det gäller privata institutioner. De skallfölja kommunala barnomsorgsplaner, nationellaplaner och bestämmelser. Dessa elev- ochbarnomsorgsplaner kan variera mellan olika åldraroch stadier.Miljöpartiet har sagt att denna övergång skullekunna ske före , och under tidenaccepterar vi propositionens förslag. Detta berorpå att vi har människor som sitter i kommittéer sombehandlar det kommunala inflytandet, och viräknar med att också de skall komma fram tillnågonting och kanske kunna bidra till attförverkliga våra idéer.Herr talman! Krispaketet har orsakat kaos i dennadebatt liksom i debatten om kommunalisering avlärarna. Jag tänker då på de 300 milj.kr. som skalltas från hemspråksundervisningen. Hur detta skallgå till nämns inte. Vi i anser att det äroerhört viktigt att garanterahemspråksundervisningens fortsatta existens ochatt se till att den får behålla sin status.Ingen har talat om komvux. Vi i miljöpartiettycker att det är bra att man i betänkandet harföreslagit en s.k. gummibandsprincip. Dekommuner som redan har byggt ut komvuxordentligt skall inte bestraffas, utan de skallbelönas och få fortsätta med sin verksamhet. Desom vill bygga ut får göra det när de uppnått denkvalitet som behövs.Miljöpartiet vill också betona attdistansundervisningen är oerhört viktig. Jag tänkerdå på statens skola för vuxna. Det är ett oerhört brasätt att komplettera sin skolutbildning när manblivit litet äldre och kan läsa på distans. Vi villdärför slå ett slag för speciellt statens skola förvuxna i , som arbetar tillsammans medutbildningsradion.Sedan kommer jag till lärarna och fortbildningen.Jag håller med om att lägetär allvarligt när det gäller utformningen avlärarutbildningen. Strömhoppen frånlärarutbildningen, och från skolan över huvudtaget, beror i hög grad på att lärarna känner sigutelämnade och att de får fel signaler. Ge lärarnafrihet att arbeta och arbetsglädje! Enbartelevkontakter räcker inte ett helt arbetsliv, utan detär viktigt med meningsfull fortbildning. Därför harvi från krävt att en lärare vart sjunde årskall ha rätt till en termins studier och yrkespraktik.Vi har också sagt att det är viktigt att universitetenoch högskolorna anordnar dessafortbildningsinsatser.När det gäller lokalisering harmiljöpartiet liksom betonat att det ärviktigt att utlokalisera verket. Både har vid sina besök iVästernorrland sagt att skallprioriteras. Som vi vet ligger detta län mitt iSverige, och det finns en mycket stor framåtanda.Det finns idéer om att placera ett universitet idenna region. Jag tycker att det visar på kreativitetoch framsynthet. är en skolstad medtraditioner som skulle passa utmärkt somlokaliseringsort för . Vi i miljöpartietställer oss därför bakom reservation nr 28.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservationerna3, 18, 28 och 34, men naturligtvis står vi imiljöpartiet bakom alla våra reservationer vidutskottets betänkande.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag håller inte med s om attvänsterpartiets syn på självförvaltande skolor ochelevinflytande skulle ha särskilt stora likheter medden syn som högerpartierna företräder. Jag vill taupp några punkter där våra åsikter skiljer sigkraftigt.Den första är den rätt för den skola som så önskaratt mäla sig ut ur det kommunala skolväsendet somsåväl som har reserverat sigtill förmån för.Den andra gäller det förslag om ett statsbidragutformat som en elevpeng, vilket kommer att skapastora orättvisor mellan elever.Den tredje är att vi i inte vill attskolorna skall konkurrera om eleverna. Vi vill istället ge eleverna möjlighet att ha inflytande påden skola där de går.Anf. 39 (mp) replik:Herr talman! Om hade lästreservationen i utskottsbetänkandet, hade hon settatt där står att man i vissa kommuner diskuterar enutläggning av driften av en del av , ochman vill ha reda på i vilken juridisk form skolornakan drivas i entreprenad. Det är detta som vi imiljöpartiet har betonat, dvs. att de juridiskaförutsättningarna härför skall utredas.Jag vill än en gång betona att just självstyrandeskolor, med en styrelse där föräldrar och personalär engagerade är något som är bra. Skulle t.ex. inteen kooperativ skola i vara något sompassar ? Det blir ju självstyrandeskolor med ett aktivt elevinflytande och där ävenföräldrarna verkligen är aktiva.Anf. 40 () replik:Herr talman! Detta är ett litet märkligtresonemang. är det plötsligt fråga om att deborgerliga förslagen handlar om att man vill haengagemang och att människor skall varaengagerade och ha inflytande över skolan. Det ärväl inte riktigt där som skiljelinjen går.Anf. 41 (mp) replik:Herr talman! Det var i alla fall det jag trodde frånbörjan. I tidigare reservationer från vänsterpartiethar man inte haft med frågan om engagemang ochfrihet att utforma arbetet. Det vi vill betona är atten skola av typen Drevdagen skall kunnaöverlämnas till en annan juridisk person. Detta ärsådant som vi tycker att man skall utreda.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 42 ():Herr talman! I riksdagsbehandlingen avproblemkomplexet om utveckling, styrning ochansvar beträffande skolan kan det betänkande sombehandlas ses som det tredje steget i enförändringsprocess. Det första steget var utskottetsbetänkande om skolans utveckling och styrning,som debatterades här i kammaren den 8 februari1989. Det utskottsbetänkandet var i huvudsakprincipiellt hållet.Det andra steget i förändringsprocessen togsgenom utskottets betänkande om kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. Det betänkandetdebatterades här i kammaren den 8 december 1989.Den debatten skedde under betydande, och för vårtutskott ovanligt, publikt intresse. Iutskottsbetänkandet föreslogs att den statligaregleringen av löne- och anställningsvillkor förtjänster som lärare, skolledare, biträdandeskolledare och syofunktionärer skulle upphöra, ochdet blev också beslut.Det tredje steget i förändringsprocessen tas i ochmed detta utskottsbetänkande. Det innehållerförslag om ett nytt statsbidragssystem,ansvarsfördelningen stat--kommun, uppföljningoch utvärdering samt förändring av den statligaskoladministrationen. Det fjärde steget kommersenare och innefattar förslag om riktlinjer för nyaläroplaner. Beträffande gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen kommer förslag attläggas fram . När det gällergrundskolan kommer förslagen något senare.I detta betänkande finns 61 yrkanden somkammaren har att ta ställning till. Bland de 38reservationerna finns det bara 1trepartireservation, från , folkpartietoch . I övrigt finns 11tvåpartireservationer och 26 enpartireservationer.De flitigaste reservanterna är, inte oväntat,och , som är inblandade i20 resp. 13 reservationer. Slutsatsen av detta blir attdet finns mycket stabila majoriteter för alla förslag.Utskottet har gjort 8 tillkännagivanden. De femviktigaste är:För det första att antalet lektorstjänster skall hasamma omfång som för attforskningsanknytningen inte skall försvagas.För det andra att det i läroplanen för grundskolanskall införas ett uttalande om att ca 25 elever skallvara riktmärke för klasstorlek. Jag kommer tillbakamed kommentarer till detta senare.För det tredje att man beträffande statsbidraget tillkomvux skall ha en övergångsperiod föratt ge kommunerna tid att successivt anpassa sig tillde nya förhållandena.För det fjärde att uppföljningen av reformen skallgranskas av en parlamentarisk kommitté.För det femte att fältorganisationen föruppföljning, utvärdering och tillsyn skall liggaunder skolverket.Jag vill beträffande den sistnämnda punkten gärnastryka under det som tog upp i sittinlägg. Utskottet menar allvar med att det inte skallutpekas stationeringsorter och inte införas ett nyttled mellan och den kommunala nivån.Jag kommer i det följande att relativt flitigtanvända mig av citat. Det är citat ur olikadokument, dels ur utskottsbetänkanden, dels urandra dokument. Jag gör det för att belägga attflera av de reservationer som jag kommenteraregentligen är tillgodosedda genom dessadokument. Inte minst viktigt blir det när det gälleratt kommentera ett antal av ochfolkpartiets reservationer.Moderaterna har en reservation, nr 1, omlikvärdig utbildning. I den allmänna motiveringentill 1 kap. 2 § första stycket skollagen villmoderaterna att det skall anges att en likvärdigutbildning också skall innebära att alla elever skallha rätt att utvecklas maximalt efter sinaförutsättningar.Lagrummet föreslås få följande lydelse: ''Alla barnoch ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskhemvist samt sociala och ekonomiska förhållandenoch ha lika tillgång till utbildning i det offentligaskolväsendet för barn och ungdom. Utbildningenskall inom varje skolform vara likvärdig varhelstden anordnas i landet. ''Den allmänna motiveringen till lagrummets andramening, dvs. den som vill göra etttillägg till lyder: ''I lagen bör också fästas kravet attutbildningen inom varje skolform skall varalikformig varhelst i landet den anordnas. I dettasammanhang vill jag framhålla att likvärdig inteinnebär likvärdig i betydelsen likadant. Tvärtomskall det, inom de ramar som statsmakterna ger,finnas utrymme för anpassning av undervisningenoch organisationen av utbildningen till behov hosolika elever och vid olika skolor. ''Det torde av jämförelsen framgå tydligt attmoderaternas yrkande redan är tillgodosett ipropositionen. Det är alltså en helt onödigreservation. Till yttermera visso hänvisar utskottettill Utbildningsplan för grundskolelärarlinjen frånden . Låt mig citera tre ställen ur denutbildningsplanenen. Alla finns under avsnittetMål, karaktär och allmän inriktning. ''De studerande skall utbildas för verksamhet i enobligatorisk skola och i grundutbildning för vuxna,som har till uppgift att ge varje individ oberoendeav språlig, social och kulturell bakgrund,ekonomiska eller andra villkor en likvärdig ochlikformig utbildning. ''''Det är för läraren också fråga om att kontinuerligtstödja varje elevs utveckling. ''''De studerande skall få kunskaper om varför eleverkan få svårigheter i skolan, liksom om vilka insatserskolan kan göra för att dels förebygga svårigheter,dels ge särskilt stöd åt elever med svårigheter. Destuderande skall också uppmärksammas påuppgiften att stimulera elever med särskildaförutsättningar. ''Det torde av citatet ur utbildningsplanen förgrundskolelärarlinjen framgå med önskvärdtydlighet att även i detta centrala dokumentbeaktas aspekterna att stödja varje elevsutveckling.Moderaterna har också en reservation, nr 2, omkunskaper och färdigheter. Jag måste faktiskt tamig litet tid med den reservationen, eftersomuttrycket kunskaper och färdigheter spelar en storroll i förkunnelse. I motiveringen till1 kap. 2 § andra stycket skollagen vill moderaternaatt det ''klarare bör anges att skolans viktigasteuppgift -- överordnad andra uppgifter -- är att gealla elever goda kunskaper och färdigheter''.Lagrummet föreslås få följande lydelse:''Utbildningen skall ge eleverna kunskaper ochfärdigheter samt, i samarbete med hemmen, främjaderas harmoniska utveckling till ansvarskännandemänniskor och samhällsmedlemmar. I utbildningenskall hänsyn tas till elever med särskilda behov. ''Den allmänna motiveringen till lagrummets förstamening, dvs. den som vill ändra lyder:''För barn- och ungdomsskolan är de viktigasteuppgifterna att ge kunskaper och färdigheter samtatt verka fostrande tillsammans med hemmen. ''Litet längre ner i den allmänna motiveringen står:''Självfallet måste skolans fostran ske i samarbetemed de omyndiga elevernas vårdnadshavare. Detär i första hand de som är ansvariga för barnensuppfostran, och skolans insats utgör ett stöd ochkomplement. ''gör ett antal påståenden i reservation2. Ett påstående är att ''nu gällande läroplan kantolkas så att skolans huvuduppgift -- att ge allaelever goda kunskaper och färdigheter -- inte blirtillräckligt central. Till detta bidrar de många andrakrav som ställs på skolan från olika håll. ''Som en första kommentar till detta kan man anföraatt läroplanens avsnitt Mål och riktlinjer i andra harstycket följande lydelse: ''Det är en huvuduppgiftför skolan att eleverna får goda kunskaper ochfärdigheter. Skolan skall genom skolarbetet och isamarbete med hemmen stimulera elevernasverksamhetslust och fostra dem till ansvar, till godaarbets- och fritidsvanor och till ett demokratiskthandlingssätt. Kunskaper, färdigheter, normer ochvärderingar skall genom skolans försorg inte endastföras vidare från en generation till nästa utan ävenaktivt bearbetas och vidareutvecklas. ''Nog måste det väl vara tillräckligt centralt att dettakonstaterande görs alldeles i början av läroplanensom en inledning till avsnittet Mål och riktlinjer.Det är det egentliga första avsnittet. Så långt måsteväl alla de som skall bruka läroplanen ha hunnitläsa och ta den till sig.Vidare säger att ett skäl till atthuvuduppgiften inte ses som tillräckligt central äratt det har kommit så många krav på skolan frånolika håll. Visst har det kommit krav på skolan.Inte minst här i väcks det etttjugotal motioner, bl.a. från moderat håll, medolika krav på nya ämnen, moment och teman.Riksdagen avslår ju det mesta av detta, såmoderaterna kan inte skylla på oss i utskottet.De krav som reses på skolan från regional och lokalnivå får väl på vanligt sätt vägas mot dehuvuduppgifter skolan har. En del kanske ärförenligt med dessa krav och kan tas in i skolarbetetom annat lyfts ut. Andra krav däremot får avvisasav tidsskäl eller relevansskäl. Nog borde välskolledare, lärare och elever kunna klara ut detta.I detta avseende har ju åtminstone skolledare ochlärare redan stor makt.Moderaterna anser vidare att moment ochaktiviteter som är mindre viktiga skall tas bort. Deframför dessutom påståendet att skolan i dagengageras i alltför mycket som bör ske på annan tid.Det skulle onekligen underlätta diskussionen, ivarje fall en meningsfylld sådan, om moderaternaville dels tala om vad det är för moment ochaktiviteter som är mindre viktiga och kan tas bort,dels ge anvisning om vad de anser borde ske påannan tid.För att summera: Det måste enligt min meninganses tillräckligt dokumenterat att kunskaper ochfärdigheter intar en central plats bland skolansarbetsuppgifter. Uppgiften har nämntsförst i skollagen och föreslås alltfort göra det. Dettalas om den i läroplanen som skolanshuvuduppgift, och den nämns även där först. Närdet nu i den allmänna motiveringen till skollagen påden här punkten sägs, att de viktigaste uppgifternaför skolan är att ge kunskaper och färdigheter samtatt verka fostrande tillsammans med hemmen ochatt det är hemmen som i första hand är ansvarigaför barnens uppfostran och att skolan där är ett stödoch ett komplement, borde det ge en anvisning omhur ansvarstyngdpunkterna ligger som ävenmoderaterna borde begripa.Till slut måste det dock sägas i det härsammanhanget att de två aspekter på skolansverksamhet som brukar kallas att undervisa och attfostra, i praktiken är svåra att skilja och ställa motvarandra. försökte man ofta göra det.Fostran angavs som ''karaktärens utformande,känslo- och viljelivets utveckling och de allmännapersonliga egenskapernas daning''. Undervisningangavs som ''bibringandet av kunskaper ochfärdigheter''.Senare diskussion om målsättningar har visat på detmindre lämpliga i denna tudelning. Undervisninginnebär ju i realiteten en påverkan påpersonligheten och har således en fostrande effekt.Fostran kan ju inte utövas utan något medium. Iskolan är det naturligt att detta är undervisning.Därför rymmer fostran också enundervisningsaspekt. Om man betraktarundervisning och fostran på detta sätt, dvs. som tvåinteragerande aspekter av skolans verksamhet, blirdet inte lika självklart, som det tydligen är förmoderaterna, att ge det ena i absolut mening enöverordnad ställning.Det avsnitt i utskottets betänkande som harrubriken ''Vissa allmänna ansvarsfrågor, m.m.'' haravsatt två reservationer och ett särskilt yttrande,rubricerade Lag om självstyrande skolor, m.m. Jagskall nu kommentera detta avsnitt.Om särskilda yttrande kan jag fattamig kort. ställer ju i det här fallet upppå utskottsmajoritetens ståndpunkt att inte lagstiftacentralt utan att frågorna skall avgöras lokalt.Däremot har i sitt särskilda yttrandekvar oron för att decentraliseringen skall stanna påkommunnivån och hos politikerna. Detta gick juigen som ett eko i här, jag vet inte hur . Jagtycker för min del att den oron är obefogad.Jag går så över till att beröra reservation 3 avfolkpartiet och .