prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — I den vill vi reformera och förbättraarbetsvillkoren framför allt för bild- ochformkonstnärer, som har en särskilt svårarbetssituation som fria yrkesutövare och somarbetar på en otrygg arbetsmarknad. Som ett led idessa intentioner föreslås en reformering av statenskonstråds verksamhet.Strävan är att befrämja en förändring så att dessa''fria'' yrkesutövare kunde närma sig enlöntagarsituation, vilket skulle underlätta desociala och ekonomiska arbetsvillkoren för heladen samlade konstnärskåren.Det kan inte med säkerhet fastställas hur stor dennayrkesgrupp är. I folk- och bostadsräkningen 1985räknades antalet till närmare 23 000 konstnärer.Organisationer inom KLYS-organet, alltsåkonstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd, får antalet att stanna vid 12 782.Då är konstnärsorganisationerna utanför KLYSinte medräknade, inte heller de konstnärer som valtatt verka oberoende av organisationsanslutning.Denna statistik ger vid handen att en mycket stordel av den yrkesverksamma konstnärskåren stårutanför KLYS-organet och därmed också KRO ochKIF. Drygt hälften av landets konstnärer tordealltså stå utanför nämnda samarbetsorgan.För bild- och formkonstnärernas del beräknas i FoB1985 antalet redovisade bildkonstnärer till 5 951och KLYS till 3 250 -- det gäller för -- alltsåen skillnad på 2 701 verksamma som står utanförKLYS. Motsvarande siffror för antaletkonsthantverkare och formgivare är 6 242 resp.518, dvs. en skillnad på 5 724 verksamma utanförKLYS.Detta förhållande kan knappast sägas varaåterspeglat i representationen i statens konstråd.Endast två av bildkonstnärernas organisationer ärrepresenterade, dels i KRO med två ordinarie ochtvå ersättare, dels i KIF med en ordinarie och enersättare. Därtill kommer två ordinarie och tvåersättare från för de fria konsterna.I styrelsen för utses av regeringentre av de ordinarie ledamöterna och tre aversättarna på förslag av KRO och KIF. De femordinarie ledamöterna och fem ersättarna i rådet,som samtliga är konstnärer, ansvarar införkonstrådet som projektledare för beredning avfrågor om projekt med byggnadsanknuten konstsamt för beslut om bedömning av färdigställdaprojekt och beslut om inköp av sådan konst sominte har fast byggnadsanknytning. Det är inte ettobetydligt inflytande.Jag skall be att få citera från så långttillbaka som , men det kanske ändå kanvara på sin plats:''Så fort KRO föreslår konstnärer till tävlingar ellerväljer juryer för dessa har man i organisationentagit parti för den ene medlemmen mot den andre.Vad det innebär i praktiken är att och jurykommittéer har ett reelltinflytande över de utsmyckningar som planeras ilandet. Representanter som är valda på fackligagrunder bestämmer alltså både för konstnärskårenoch den allmänhet som har att ta emotdekorationerna. Det vore ju som omJournalistförbundets representanter skullebestämma över tidningarnas redigering.'' Detta varsagt av översyn bör göras av verksamheten vidkonstrådet med särskilt beaktande av krav påobjektivitet. Konstnärer och representanter förderas organisationer bör inte ingå i styrelsen.Denna bör ges en neutral och opartisksammansättning.Det kan annars lätt uppstå risk för attexpertbiståndet vid inköp av konst favoriserar vissintresseorganisations medlemmar. Fler kategoriermänniskor bör kunna delta i beslut omkonstförvärv genom decentralisering tillrepresentanter för fackliga organisationer,arbetsgivare etc. Lämplig konstsakkunnig böranlitas för konstnärlig rådgivning.Översynen av konstrådets verksamhet skall ocksåsyfta till att regeringen ger förslag om olikaanställningsformer för bild- och formkonstnärer.De medel som utgår till kontraktsbundnauppdrag skall i stället användas till anställning avkonstnärer inom olika berörda myndigheter.Statens konstråd bör ges mera övergripandeuppgifter, såsom planering av projekt,budgetfrågor, dokumentation m.m. och skallansvara för ledigkungörelse av tjänster. Här finnsalltså stora områden att reformera.Anf. 88 ():Herr talman! får vi välkomna in iplenisalen. Han kände väl starkt för sin motion atthan nästan tappade andan. Jag skall göra någrakommentarer.I bedrivs vi en mycket väsentligverksamhet. Jag tycker inte det är riktigt att citerautdrag som är skrivna 1967. Så sent som den 1oktober har konstrådets ordförande överlämnaten översyn av rådets organisation och rutiner tillregeringen. begär att konstrådetsstyrelse skall ges en neutral och opartisksammansättning. Vidare begär han enundersökning av formerna för expertbistånd vidinköp av konst.Konstrådets styrelse utses av regeringen.Regeringen inhämtar då förslag till företrädare frånolika berörda organisationer. kan utsträckas till . De treårsperioderna utgör enligt mitt sätt attse en garanti för att rådet inte stelnar i invandaarbetsmönster eller att det blir ett ensidigttyckande. Jag anser när det gäller opartiskheten bör påpeka att JO bedömdeom jäv kunde anses föreligga i , då vissa medlemmar därsom tillhörde KRO och KIF fattade beslut ombidrag till organisationer som de tillhörde. Efterundersökningar svarade JO klart nej; det var intejäv. Av detta drar jag slutsatsen att det inte kananses partiskt att medlemmar av KRO och KIFingår i statens konstråds styrelse.Jag menar alltså, herr talman, att de experter somKaj efterlyser redan har en plats i statenskonstråd, antingen i egenskap av styrelseledamötereller adjungerande ledamöter. Självfallet anser jagatt även andra konstnärsorganisationers än KROsoch KIFs företrädare skall kunna bli aktuella förstyrelseposter.Jag vill beträffande decentraliseringen avverksamheten uppmärksamma det fina arbete somhar gjorts när det gäller ''Konst där vi bor''. Överhela landet har konstnärlig utsmyckning avbyggnader tagit fart, och nya arbeten för 30miljoner har engagerat sextiotalet konstnärer.Målet att nå ut till hela landet och beredakonstnärer arbete har i sanning uppnåtts i år.Anf. 89 ():Herr talman! Det citat jag använde från 1967tycker jag är relevant för hursituationen är -- den har inte förändrats.Ingegerd tycker att det skall finnas platsför andra organisationer också. Då glömmer honbort den stora gruppen, nästan hälften av allakonstnärer, som är oberoende och arbetar utanförorganisationsanslutning. Jag skulle kunna återgeett senare uttalande i den här frågan frånEuroparådets grupp som har granskat den svenskakulturpolitiken. Där ger man mig faktiskt rätt påden här punkten. Det är en granskningsrapport ochgäller konstnärers medverkan vid fördelning avstipendier, ersättningar och uppdrag inom statligaorganisationer, såsom . Slutsatseni rapporten går bl.a. ut på att staten bör engagerayrkesverksamma konstnärer i en rådgivandesnarare än beslutande funktion och i stället gestörre ansvar till sakkunniga utan bindning.I rapporten skriver man: Frågan är om det är sålämpligt att konstnärer får förmedla beställningartill andra konstnärer och avgöra vad som skallköpas in och om inte konstnärers fackligaorganisationer har för stor makt istipendiekommittéerna. Det är svårt att hitta en brabalans i procedurerna av det här slaget ochgarantera en opartisk bedömning utan att ökabyråkratin. En önskvärd förändring vore attmyndigheterna i större utsträckning användekonstnärliga yrkesutövare som rådgivare i ställetför beslutsfattare så att intressekonflikterna kundeminimeras och lade större ansvar på oberoendepersoner med hög kompetens och gott omdöme.Jag tycker att detta ytterligare understryker detsom jag har framfört i reservationen. Bidrag tillenskilda konstnärer bör alltså i större usträckningknytas till särskilda projekt och bestämdakonstnärliga uppgifter. Konstnärer bör uppmuntrasatt skapa bättre avsättning för sina verk och byggaupp kontakten med publiken på marknaden. Härfinns fortfarande plats för nytänkande, inte barahos regering och kulturminister utan också hoskommuner och landsting när det gäller deras konst-och kulturpolitik.Anf. 90 ():Herr talman! Det uttalar om projektförvånar mig litet. I den motion som han har skrivitmenar han att det skall vara fastaanställningsformer för konstnärer. Efterbehandlingen av motionen i utskottet är jag intelika övertygad som om att en redanfungerande verksamhet kan förbättras genom enrad ganska ogenomtänkta förändringar. Jag ärmedveten om att alla verksamheter kan görasbättre, men jag tycker också att de förslag somstatens kulturråd har kommit med när det gäller ettnytt arbetssätt är bra. Vi skall låta rådet pröva sinanya arbetsformer. När det gäller förbättringar ärdet inte bara att röra om i en gryta. Det är interörandet som är det väsentliga, utan det gäller isanning att komma fram till konkreta förslag. Närdet gäller statens kulturråds verksamhet ärutskottets majoritet helt enig och står bakom detförslag som finns i betänkandet.Anf. 91 ():Herr talman! Det är inte projekten som jag harinvänt mot, utan hur de kommer att hanteras, vadsom kommer att bestämmas och vilka beslut somkommer att fattas.Jag anser att det skall finnas en rådgivande funktionhos konstnärerna, inte en beslutsfattande funktion.När det gäller bedömningen av konstverk, projektoch annat bör det finnas en helt opartisk personsom är sakkunnig på området. Det är den principensom skall gälla. Med denna fortsatta verksamhetkommer man fortfarande att ha en fackligöverrepresentation -- om jag får uttrycka mig på detsättet. De oberoende konstnärerna, de som inte äranslutna, kommer inte att ha en chans.Anf. 92 ():Herr talman! Det är viktigt att vi har medel dels tillinköp av konst, dels till att ge konstnärer arbete.I förslag finns det en hel delfördyrande administrationskostnader. Han vill skall kalla in olika experter och att man skallbygga upp regionala verksamheter. Han anservidare att man skall infordra anbud på konst och skall samordna överläggningar osv. Listan kangöras mycket lång.Frågan som utkristalliseras är hur mycketpengar som kommer att bli över till renakonstinköp och till konstnärerna. Detta tycker jagKaj skall fundera över. För mig gäller:mindre byråkrati och mer pengar till konsten.Anf. 93 ():Herr talman! Jag håller med om att man inte skallha överdrivna byråkratiska anordningar. IngegerdSahlström tyckte att det här kommer att blibyråkratiskt. En annan effekt av den utvecklingsom hon har sagt att jag företräder är att beslut ochbedömningar kommer mycket nära brukarna, dvs.de som kommer att ha konsten omkring sig. Det ärett mycket viktigt syfte att konsten förankras sånära brukarna som möjligt. Den effekten får maninte glömma bort. Om denna utveckling leder viss byråkratisk utökning tycker jag att det kanvara värt det priset.Anf. 94 ():Herr talman! Jag har endast tolkat och jag vill än en gång uttrycka mintveksamhet till utökad byråkratisering.Jag konstaterar slutligen att är ensam iutskottet om sina tyckanden. Övrigautskottsledamöter är eniga när det gällerbetänkande nr 4.Anf. 95 ():Fru talman! Att jag är ensam om mina åsikter tyderpå att jag är före när det gäller den härutvecklingen. Det är självklart. Att detta skulle hamindre värde har inte att göra med hur man ställersig i utskottet i olika ärenden. Det kan också varaså att det finns många intressen som är svåra attrubba på och att göra någonting åt. Jag skall be attfå återkomma i detta ärende.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )16 § Skydd för ortnamnFöredrogskulturutskottets betänkande1990/91:KrU6 Skydd för ortnamn.Anf. 96 ():Fru talman! majoritet avfärdarmin och i motionmed att det är av stort kulturhistoriskt och socialtvärde att nedärvda ortnamn vårdas. Det låter jubra, det skriver jag också under på. Men man angerinte hur. Då har man inte, som jag ser det, tagitfrågan riktigt på allvar.Av betänkandet framgår att en nordisk konferenskring skydd för ortnamnen anordnas avriksantikvarierna . Jag kommer attavvakta denna konferens med stort intresse. Detkommer säkert också de flera hundra människorsom på ett eller annat sätt engagerat sig iortnamnsvården att göra. Det är hembygdsforskareoch andra enskilda personer som engagerat sig avden anledningen att utredningar ochortnamnsvårdens uppläggning inte tar hänsyn tillortnamnens stora sociala betydelse och värde förkulturmiljön.Det är den språkliga delen och ortnamnen sombeteckningsskiljande symboler som i stället fåttdominera. Reformen gör det naturligtvisenklare för banker, försäkringsbolag ochmyndigheter att ta fram uppgifter om vem som ägeren viss fastighet. För allmänheten sker reformenmer i det tysta. Naturligtvis kommer kartor ochvägskyltar att finnas kvar.Bland ortnamnsforskare och hembygdsföreningarser man förändringen som ett steg bakåt, närsockennamnen försvinner och alla uppgifterbaseras på kommunerna.För att citera en av många: ''Jag är mycket kritisktill alla förändringar av det här slaget. Ortnamnenär en spegel av historiens tidvatten och måstebevaras'', säger som är professorvid högskolan i . ''Nya administrativa indelningar hotar att slåsönder det gamla systemet med gård, by, socken,härad och landskap'', säger forskaren , tidigare verksam vid ;för att citera en annan person med kunskap omortnamn.Att det är många förändringar som skett sedan dennya registreringen genomfördes kan utläsas vidgenomgångar ute i länen. Av Södermanlandstraktnamn, 4 883 till antalet, har t.ex. 1 595genomgått namnändringar. Det är alltså inga småingrepp som har gjorts. Jag är inte övertygad om attde regler som styr är tillräckliga, vilketdäremot utskottsmajoriteten tycks anse.Lantmäteriverket arbetar ju utifrån de anvisningarsom verket fått.Utskottsmajoriteten hänvisar också till en rapportsom skall komma från lantmäteriverket på basis arbete. Det är naturligtvis bra att enutvärdering görs, men vad jag har erfarit har dennaskrift redan varit ute för yttrande hos såvälriksantikvarieämbetet som förhembygdsvård och mött hård kritik. Det är lätt atten sådan skrift blir styrd av just de föreskrifter somlantmäteriverket är åsatt att arbeta efter. Så har juriksdag och regering bestämt. Därför är det här ikammaren som en ny förändring måste till.Det som saknas är en lag eller förordning därortnamnen direkt anges som kulturminnen.Kulturlandskapet är statt i under snabb förändring.Därför är det viktigt att ortnamnens stora ochoskattbara värde kan skyddas på samma sätt somandra kulturminnen i landet.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservationen till kulturutskottets betänkande nr 6.Anf. 97 ():Fru talman! Jag har inte mycket att lägga till denredogörelse för reservationen som har givits nu.Miljöpartiet de gröna tycker också att det går förfort. Dessa kulturhistoriskt viktigagrundföreteelser som finns i ortnamnen håller påatt utplånas. Det blir mycket svårt att tolka denhistoriska innebörden av sådana saker som de härnamnen kan ge många besked om.Jag har inte mer att komma med än att yrka bifalltill denna reservation.Anf. 98 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till kulturutskottetshemställan i betänkande nr 6. vill jagförsäkra att kulturutskottet somvanligt tar alla motioner på största allvar.Detta ärende tycker jag att man kan se som ettexempel på frågor, där vi i utskottet är eniga ommålen och oeniga om de medel vi behöver för attnå målen. Enligt utskottsmajoritetens uppfattningförfogar vi redan över de medel som krävs för attvårda och bevara ortnamn som de kulturhistorisktvärdefulla arv de utgör, även om vi ännu intelyckats att till utveckla vår förmågaatt använda dessa medel.Vi har ortnamnsrådet knutet till lantmäteriverketsom ett samarbetsorgan för alla som har inflytandepå ortnamnsverksamheten, som samarbetsorganmen också som den som skall lämna råd och stöd iortnamnsfrågor, som skall informera, utbildahandläggare och vara med i opinionsbildningen pådetta viktiga område. har organisationenfungerat , och lantmäteriverket har satt igång ett översyns- och uppföljningsarbete, somkommer att pågå ännu -- en bit in på nästaår, enligt uppgift. Råd och anvisningar håller på attutarbetas och man planerar seminarier där frågorom ortnamn kommer att tas upp. Sammantaget gördetta att vi tror att vi kan se fram emot enförstärkning av ortnamnsverksamheten och att detkan ske inom ramen för de regler som gäller.Vi har i den gemensamma skrivningen iutskottsbetänkandet sagt att det är viktigt attlantmäteriverket visar stor generositet när detgäller att på kartor använda ortnamn som intelängre används i fastighetsregistret. Påregisterkartan finns det, som det står iutskottsbetänkandet, ungefär hundratusen namn.Där saknas alltså en mängd ortnamn som harförsvunnit i fastighetsbeteckningssammanhang. Påden ekonomiska kartan finns det däremot ungefären miljon namn. Där finns namnen kvar. Det är denekonomiska och den topografiska kartan sommänniskor i allmänhet använder. Registerkartananvänds bara i officiella sammanhang.Jag tycker att man kan hysa förståelse för oron icentermotionen, men enligt min mening andas denen överdriven pessimism om framtiden och enöverdriven tilltro till vad man skulle kunna uträttamed en lagstiftning.Avslutningsvis vill jag påpeka attutskottsmajoriteten instämmer i att det är av stortkulturhistoriskt och socialt värde att ortnamnvårdas och bevaras.Anf. 99 ():Fru talman! nämnde i sittanförande ortnamnsrådet. Men i ortsnamnsrådethar DOVA en dominerande ställning. Man har attgranska förändringar inom registerreformens ram.Det är en myndighet som har en språklig inriktningoch som ägnar sig åt registrering, insamling ochkatalogisering av ortnamn. DOVA har faktisktinget fastlagt samhällsansvar för kulturminnesvård,och förresten inga resurser för det heller. Ansvaretligger hos , som inte ärrepresenterad i ortnamnsrådet. Det tycker jag ärotillfredsställande.Egentligen finns det inte någonkontrollerande myndighet när det gällerfastighetsbildning. Är en fastighetsägare ochfastighetsbildningsmyndigheten överens kantusenåriga ortnamn tas bort. Ändringen kan införasi originalkarta utan att någonkulturminnesansvarig myndighet granskar detta.Dagens system med sammanläggningar så fortsamme ägare har flera fastigheter som gränsar tillvarandra kan också innebära att stora områdenläggs under samma traktnamn. Detta kan skeutan större hämningar. Det leder också till, det harvi exempel på, att hela sockenområden läggs undersamma traktnamn. Ingen kan väl ändå anse att ensådan utarmning av vårt kulturlandskap är till nyttaför landet. Jag tror inte ens att gördet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkanden /91:FiU3 och FiU4,betänkanden /91:KU9och KU14, skatteutskotetts betänkanden1990/91:SkU2 och SkU4, lagutskottetsbetänkanden /91:LU11 och LU12,utrikesutskottets betänkanden /91:UU6 ochUU12 samt kulturutskottets betänkanden1990/91:KrU4 och betänkande FiU3Mom. 1 (höjning av kvot i IMF)Först biträddes reservation 1 av Lars-OveHagberg med 43 röster mot 21 för reservation 2 avCarl . 236 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottes hemställan genomuppresning.Mom. 3 (valutafonden och en ny ekonomiskvärldsordning)Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot69 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU4Mom. 1 (statsskuldspolitiken)Först biträddes reservation 1 av . med 62 röster mot 36 för reservation 2 av AnnWibble och . 208 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställanmed 214 röster mot 59 för resevation 1 av RuneRydén m.fl. 34 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (upplåningen i utländsk valuta)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 3 av m.fl., dels reservation4 av -- bifölls med acklamation.Mom. 3 (upplåningen hos hushållen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 5 av m.fl., dels reservation6 av och -- bifölls medacklamation.Mom. 4--7Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU9Mom. 1 (stat--kyrka-frågan)Först biträddes reservation 2 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö och med 42 röstermot 36 för reservation 3 av och . 227 ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av med 52 röster mot 40 förreservation 2 av tredje vice talman . 215 ledamöter avstod från attrösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 198röster mot 49 för reservation 1 av . 59 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 3 (kyrkofondens styrelse)Utskottes hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottes hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU14Mom. 1 (begravningsplatser för dem som intetillhör något kristet trossamfund)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom.2 (gravrätt)Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot59 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 3Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU2Mom. 1 (en utvidgning av skatteplikten till allmänenergiskatt och koldioxidskatt)Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 59för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del. 40 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 5 och 6 (flygbränslen och omförhandling avinternationella konventioner om flygtrafik)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot33 för reservation 4 av i motsvarandedel. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (en särskild lagerskatt för vissaobeskattade oljeprodukter)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU4Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU11Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot20 för reservationen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Lagutskottets betänkande LU12Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU6Mom. 3 (sanktioner mot )Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot35 för reservation 1 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU12Mom. 1 (ratificering och tecknande av andelar)Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot34 för reservation 2 av Per . 3 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 2 och 3Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU4Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU6Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot57 för reservationen av m.fl.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, trafikutskottets betänkandenTU6 och TU7 samt jordbruksutskottetsbetänkanden JoU9 och JoU11, beslöt kammarenpå förslag av förste vice talmannen medge att defick företas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats.17 § om linjesjötrafik påGotlandFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU6 om linjesjötrafikpå (förs. 1989/90:17).Anf. 100 ():Fru talman! När staten sade upp avtalet omlinjesjöfart på med RederiaktiebolagetGotland (Gotlandsbolaget) och träffade nytt avtalmed (N & T) uppgavs bl.a.att det nya avtalet skulle bli billigare för staten ändet tidigare och att det s.k. transportstödet underden kommande femårsperioden skulle kunnabegränsas till cirka 30 milj.kr. om året.Vid transportrådets styrelsesammanträde den 16december 1987 antecknades i protokollet t.o.m. att''trafiken kommer att kräva ett statsbidrag avknappt ''.I skrivelse till regeringen hartransportrådet meddelat att det kommer att krävasca 85 milj.kr. i transportstöd för budgetåret1991/92, detta trots att man förutskickat en kraftighöjning av persontaxan. Det verkar som om mannu helt förlorat kontrollen över kostnaderna iGotlandstrafiken.Samtidigt som den här kostnadsexplosioneninträffat fortsätter avtalet mellan staten ochNordström & att i alla väsentliga delar varahemligt. riksdag har alltså inte någon insyni den trafikverksamhet som den anslår pengar till.Riksdagsledamöterna vet inte ens vilka krav statenhar ställt på det rederi som har ensamrätt påtrafiken till och från Gotland.I vissa sammanhang får vi riksdagsledamöternaturligtvis acceptera att vi inte har full insyn i alladetaljer, trots att vi anslår pengar.