prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — AndersCastberger försöker tränga sig in i debatten isluggerstil mot i synnerhet ochmiljörörelsen i allmänhet, såvitt jag förstår. Hanuttryckte sig ungefär så, att transporter har någotgott i sig, och menar att det är alldeles förkastligtatt som vi föreslå en 25-procentig minskning avbiltrafiken.Jag kan bara konstatera att biltrafiken i västraSkåne genom de i och för sig för vår del välkomnabensinprishöjningarna faktiskt redan efter ett parmånader har minskat . De trafikpolitiskamålsättningar som vi här för fram är alltså inteomöjliga.De motstående intressena i trafikpolitiken följeruppenbarligen inte det gamla vänster--höger-mönstret. Jag vill nästan skratta när jag tänker pådet replikskifte som varit. Det är främstmoderaterna och som på detta vis så attsäga försöker slå in sig här. Jag tycker att ViolaClaessons uttalande har en poäng. Hon ifrågasatteju vem som har varit mest villig att samarbeta medregeringen och undrade om det inte helt enkelt ärAnders Castbergers parti som varit det.När det gäller de motstående intressena imiljöpolitiken har vi på ena sidan, grovt räknat,, och . Påandra sidan har vi , ochsocialdemokraterna. Det står ganska klart. Menbeträffande miljöintresset kan starka inbrytningarnoteras i fråga om ochsocialdemokraterna.Vi vet ju att socialdemokraterna i fråga omÖresundsbron, för att återvända till och ägna enstund åt den frågan, är splittrade. Men vi får välhoppas på en debatt i frågan, om nusocialdemokraterna vågar lägga fram enproposition efter den pyrrusseger som detillskapade på sin kongress.Det finns alltså olika intressen som står motvarandra när det gäller att dämpa resp. ökabiltrafiken. De som vill öka biltrafiken sveper insina argument i ett allmänt miljöresonemang. Vikan inte vara utan bilen, brukarkommunikationsministern säga. Därför behövs enbro osv. Å andra sidan finns det radikalapartipolitiska lösningar. Det handlar då omjärnvägen och om annan spårburen trafik.Beträffande satsningar på järnvägen visarsamhällsekonomiska analyser klart att det skullevara möjligt att satsa i den utsträckning som bådeSJ och de trafikradikala partierna önskar. Men deblå-röda partierna står emot detta.Det finns ju en hel rad alternativ till den biltrafiksom man tror sig värna om. Som framgår avbetänkandet nämner vi kustsjöfarten. Flottningenär kanske ett udda alternativ. Men flottningen ärändå en möjlighet som man bör titta på i framtiden.När det gäller just biltrafiken finns det också nästintill oprövade möjligheter. Jag har själv jobbatmed hyrbilssystem. Jag är övertygad om att detföretagsekonomiskt, samhällsekonomiskt ochprivatekonomiskt skulle vara alldeles utmärkt omvi kunde utveckla biluthyrningen mera i vårt land.Men de styrande krafterna lyssnar helt enkelt inte.Jag vet dock vad jag talar om, för jag har fått väldigtmånga samtal efter det att bensinpriserna börjadehöjas. T.o.m. parkeringsbolag börjarfundera på om man inte skulle diversifiera sinverksamhet och i stället för att ''lappa'' bilar hyra utnär folk behöver hyra en bil. Den typen av kreativttänkande för att komma bort från bilismen tyckerjag är intressant. Sådana möjligheter bordediskuteras mycket mera.Dessutom finns det -- det har jag tidigare fört framhär i kammaren -- helt nya tekniska innovationer.Genom dessa skulle vi kunna fjärma oss från detmassbilssamhälle som vi har byggt upp . Framför allt tänker jag då på det s.k.spårbilskonceptet. Det systemet innebär att bilargår på en typ av spår. Man behöver inte kommer ikonflikt med blommor, älgar, barn eller andrafordon. Ett sådant system skulle kunna varaoerhört energisnålt. Det är möjligt att utveckla ettsådant system. Det skulle dessutom kunna betydaväldigt mycket för tekniska profil ute ivärlden. Vi har ju kunnighet och teknik i vårt land.I våras visade jag ett antal bilder på ett sådant härsystem här i kammaren. Jag gjorde mig nämligenbesväret att ta hit en del diabilder, som jag visadeför en kammare som var ännu tommare än den viser . Men jag har inte fått en tillstymmelse tillreaktion från kammarens ledamöter på detta. Jagvill dock framhålla att de tankegångar som jagframfört möter oerhört stor sympati och stortengagemang utanför denna kammare.Om vi här i kammaren debatterar trafikpolitiken idet här landet och det då inte går att föra fram nyatankar och få åtminstone ett hyggligt bemötande, ärtrafikpolitiken fullständigt död -- med tanke på depolitiker som har den absoluta makten i dag.Sedan har jag inte riktigt klart för mig alla aspekteri fråga om hur storstadsutredarna vill utvecklatrafiklösningar i våra storstäder. Det som jag hittillshar sett är precis vad man kunde ana: mer avsammanslagningar. Man föreslår mycket storatunnlar i marken under -- skallju vara där och i övermorgon för att tittapå det hela -- för . Och inte minst är det fråga omÖresundsbron, som kommunalrådet iMalmö fick från socialdemokraternas kongress.Allt detta gastkramar ytterligare våra storstäder.Det handlar alltså om att satsa på precis sammatrafikpolitik som den som har lett till den negativamiljöbelastning som vi har istorstadsområdena.Men de svenska storstäderna behöver en helt annantyp av trafikutveckling. Jag menar att det är medtekniska och organisatoriska radikala förändringarsom biltrafiken kan dämpas. Därmed skulle vikunna få en verkligt miljövänlig storstadsmiljö ochäven trafikmiljö.Med detta avslutar jag mitt med kort varseltillkomna anförande. I första han yrkar jag bifall tillvår reservation nr 4 i detta betänkande. I andrahand vill jag framhålla att vi stöder vänsterpartietoch ; detta för att betona att det ändå finnsen allmänt utbredd uppfattning om att det behövsen annorlunda trafikpolitik. Denna uppfattningdelas dock inte av , ochsocialdemokraterna.Anf. 60 ()replik:Herr talman! sade: AndersCastberger tränger sig in i sluggerstil mot ViolaClaesson. Ja, det är typiskt att skallförsvara kommunisterna här i kammaren. Omfolkpartiet kan få igenom en politik i liberalriktning, som innebär en kraftig sänkning avmarginalskatterna, tar vi naturligtvis vara på dettillfället och samarbetar med dem som kan se till attdet här blir verklighet. Men en sänkning avmarginalskatterna motsätter sig avideologiska skäl. Vi vill naturligtvis gärna ha ettsamarbete för att få igenom de konkreta förslagsom finns och för att få igenom vår politik. Mennågot stöd till en socialdemokratisk regering ger,som bekant, inte . Det var poängen medmitt s.k. intrång mot och vpk.Kjell fortsätter att sprida myten omsplittring när det gäller . Mensjälvfallet är det i ett pluralistiskt liberalt partitillåtet att människor har olika uppfattningar. Vihar dock givit ett mycket klart besked på denpunkten: Vi är i grunden positiva till en fastförbindelse över . Ekonomiskt finns detbara en enda möjlighet, nämligen att ha en bro. Detframstod ännu tydligare dåtrafikutskottet var inbjudet till SJ. Då var ocksåmiljöpartiets representant och en annan KjellDahlström med.Vi avvaktar resultaten av de undersökningar somgörs när det gäller påverkan på botten. Menförhandsinformationen pekar i positiv riktning. Detär typiskt att inte tar upp minkritik mot de förslag som han ställer sig bakom ochsom har lanserat här i kammaren ochsom handlar om att vi redan inom skallminska vägtrafiken . En fjärdedel av alltrafik skall människor ute i vårt samhälle avstå fråninom . Jag skulle kunna kalla det förglesbygds fientlig politik, men den är ju fientlig motalla, även mot dem som bor i storstad.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag begärde ordet när KjellDahlström nämnde spårbilsprojektet. Jag tyckeratt det är ett exempel på den tekniksyn och detintresse för ny teknik som de partier står för somvill ha en miljöinriktad trafikpolitik. Det är ett braexempel på det. är naturligtvisintresserat.Kjell vet också att jag var med när hanhade tagit hit forskare som arbetade med justspårbilsprojektet. Det som var beklämmande dengången var inte enbart att så få hade mött upp frånriksdagen. Det händer vid många tillfällen att olikasaker kolliderar, . Det vet jag somhade internationellt besök i går och hade hoppatsatt fler ledamöter skulle komma. Men så är det.Det som är beklämmande och specifikt med dettaär att de forskare som faktiskt visar en kreativitet,som är kunniga och har förmågan att hitta på ochforska om miljövänliga produkter, inte har en chansom deras intressen går emot bilindustrins intressen.Jag vill också ha sagt att teknikoptimismen finns påvår sida, hos oss som står för en miljöinriktadtrafikpolitik. Det är inget nytt, men vi brukaranklagas för något annat. Men att nämna hur det andra teknikintresset serut. Det handlar om att sådana personer som ochsocialdemokraterna vill satsa på projekt som kallasPrometheus och Drive. Det handlar inte om attminska biltrafiken med en fjärdedel, utan om attöka landvägstrafiken med en fjärdedel genom attmed hjälp av ny teknik pressa ihop fordonen påvägarna. Det är ett livsfarligt projekt. Det har desagt ja till. Miljonerna rullar till dessa projekt. Jaghoppas att inte har glömt attmotståndarsidan har dessa planer och har fått gehörför dem också.Anf. 62 () replik:Herr talman! Till skillnad från både miljöpartietoch har vi moderater en mycketpositiv syn på de tekniska möjligheterna att lösamiljöproblemen. Jag tycker att både ViolaClaesson och andas en oerhördfientlighet gentemot den ekonomi som ärförutsättningen för att vi skall kunna lösaproblemen, och de är dessutom väldigt bilfientliga.Därmed skulle värdefulla miljösatsningaromöjliggöras. och hör faktisktockså till miljösatsningarna, för det leder tillsmidigare trafik och antagligen även till färretrafikolyckor.Ganska många tekniska framsteg som vi har gjort ivårt land har lett till att vi har fått bådeexportinkomster och lägre miljöföroreningar. Vihar lyckats rätt så bra på exportmarknaden, men nuhar vi fått ett kostnadsläge som hindrar oss.Beträffande biltrafiken vill jag påminna om att vifår nya katalytiskt avgasrenade bilar varje åri bilparken och att vi nu har katalytisktavgasrenade personbilar. Det var synd att inteViola och någon från var mednär vi fick information från Volvos bussavdelning,som meddelade att de nu hade fått fram endieselmotor som var kolossalt bra och som släppteut väldigt litet föroreningar. Linjeflyg byterkontinuerligt ut sina motorer och köper nya plansom är avgjort mycket bättre än de gamla. SJ vill haoch får gehör för nya spår och snabbtåg. De villskala bort olönsamma projekt, man inte göra det, utan satsa på direktolönsamma projekt, där människor inte reser,skulle det vara rent destruktivt för det svenskasamhället och den svenska ekonomin.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att AndersCastberger inte lyssnade riktigt på mig. Jag tänkerinte gå in på marginalskatter annat än att jag kansäga att vi har ett förslag till sänkning till , såvet han det också.Jag tog visst upp vårt eget förslag om att minskabiltrafiken . Jag gjorde faktiskt det, detgår att läsa i protokollet . Jag konstateradealltså att mätningar ,augusti--september, i västra visar attbiltrafiken där har minskat jämfört medmotsvarande period . Det är ganskafantastiskt. Det går ganska snabbt att minska omman har styrmedel. har vi fått hjälp av SaddamHussein-effekten förutom de styrmedel som videlvis själva har lyckats åstadkomma. Jag villkonstatera att en 25-procentig minskning avbiltrafiken definitivt inte är något konstigthägrande mål. Det är fullt möjligt.Jag vill i stort sett bara instämma i det ViolaClaesson säger. Jag nämnde inte ochDrive, men jag är en lika svuren motståndare till deprojekten som hon, det skall hon veta. Men denteknik som och bygger på finns iden typ av spårburna system som spårbilskonceptetinnebär, men med mycket större säkerhet och entiondel så stor energiförbrukning som ett fortsattmassivt bilsamhälle skulle kräva.Jag vänder mig så till , som tycker attvi är negativa till teknik. Det tycker jag inte alls.Den som har lyssnat till den här debatten uppfattarväl att jag har tagit fram de tekniska möjligheternaoch att jag har en stor nyfikenhet på tekniskamöjligheter. Men hennes syn på detta är attmanifestera och befästa bilens och flygetshegemoni i trafiksektorn. Vi vet att det i bästa fallgår med snigelns hastighet att miljörena defordonsslagen.Anf. 64 ()replik:Herr talman! säger att biltrafikennere i har minskat och tar fram detsom ett fantastiskt framsteg. Dessutom åberoparhan att några av orsakerna t.ex. kan varahändelserna i och de saker visjälva har åstadkommit. Ungefär så föll orden. Detverkar som om han faktiskt ser positivt på attbensinpriset har gått upp med densenaste tiden, varav står för endel.Om vi nu för enkelhetens skulle anta atttrafikminskningen är helt linjeär, vilket den faktisktinte är, blir det ändå inte så många kronor. Vi måsteåstadkomma bensinprishöjning, attlägga ovanpå redan existerande bensinpriser, för attkomma ned till vägtrafikminskning. Vad sägerKjell till sina väljare och framför allt tillRoy väljare uppe i Västernorrlandsinland, kring , om ett sådant bensinpris, närni i artiklar runt om i hela landet hävdaratt det är ett stort svek mot glesbygden och motmänniskor som bor utanför städerna attbensinpriset är så högt som det är i dag.Det går inte att försöka få det till båda sakerna påen gång, . Det enda alternativ somi så fall finns är någon form av reglering ellerransonering av bilåkandet och trafiken. Folkpartietmotsätter sig med all kraft alla ransoneringar ochalla regleringar av det slaget.Anf. 65 () replik:Herr talman! påstår att jag görmig till tolk enbart för flygets och bilens hegemoni.Jag skulle vilja påstå att politik ledertill, som har sagts, regleringar ochransonering, förbud, straff, och politikerstyrningenligt öststatsmodell. Det är absolut inte vad vibehöver här i . Vi behöver stimulans istället.Från moderata samlingspartiet föreslog vi tidigt skulle stimulera ett utbyte till bilar medkatalytisk avgasrening. Det är, som sagt, på godväg. Hos folk i allmänhet finns det en vilja atthjälpa till på det här området. Vi har ocksåföreslagit att man skall höja skrotningspremien ochdärmed få ett snabbare utbyte av bilarna.Jag vill också påpeka att när det gäller flyget görman på inrikessidan sitt allra bästa. Vi kan påverkainrikesflyget, men vi kan inte ställa upp några reglerför de utländska flygbolag som trafikerar flyger över framför allt . Det är i så fallgenom att gå in i EG -- något som jag kanrekommendera -- som vi kan påverka flygplanensutsläpp över och Sverige.Anf. 66 () replik:Herr talman! tror att han harfått in mig i ett hörn när det gäller bensinpriset.Men jag har faktiskt tittat på bensinpriserna under50-, och kan konstatera att under istort sett hela efterkrigstiden har skatte ochråvarudelen av det totala bensinpriset varit fifty-fifty. Man kan säga att gickråvarupriset upp först och sedan kom skatten, ochfolk har ojat sig ungefär som när mjölkpriset harökat. Det har alltså varit samma relation mellanskattedelen och råvarudelen i bensinpriset.Under 80-talet urholkades skattedelen ibensinpriset och har vi återtagit den, med rågekan jag erkänna. Allt har kommit ganska plötsligt.Det är därför vi har den här upphaussade debatten.Vi tar den diskussionen ganska svalt. Jag tror att vikommer att rida ut stormen. Människor vill inte haden miljöförstöring som bilismen medför. Det vetvi.Jag talade inte, , särskilt mycket omstyrningar och regleringar. Det är en felaktigtolkning. Jag talade mycket om det tekniskakunnandet, om de innovativa och kreativamöjligheter som finns här i landet med högtutbildade civilingenjörer, uppfinnare och tekniker.Jag ber om en chans för dem att få utveckla helt nyainnovativa transportsystem, men jag får inte enkrona till dem.För övrigt är vi med på att höja skrotningspremienför att få till stånd en bättre bilpark.Andre vice talmannen anmälde att AndersCastberger och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 67 ():Herr talman! Jag måste säga att det är med en vissförvåning som jag har lyssnat på den mycket hätskadebatt som har förekommit i det här ärendet så härlångt. Det har varit mycket ordrikt och den verbalainkontinensen har fått spela ett spel under någontimme.Trots allt är vi i utskottet ganska överens på mångaav de väsentliga punkter som det här betänkandethandlar om. Att vi tog ett trafikpolitiskt beslut 1988borde jag inte behöva upprepa. Men detövergripande målet för trafikpolitiken skulle juvara att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. Vi talade om attdet också skulle finnas tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, god miljö och regional balans, något somvi med stor majoritet, kanske rent av enhälligt,tillstyrkte i utskottet.De motioner vi har behandlat i betänkandetöverensstämmer i stort sett med vad som sagts i dentrafikpolitiska propositionen, och yrkandena vidutskottets sammanträden har i stort sett också, variti enlighet med motionerna. Därav förvåningen frånmin sida över att det här kan föranleda en sålångvarig och het debatt som vi har fåttlyssna till. laddas det för flera inlägg kan jagnotera från talarstolen.I flera av motionerna har det yrkats att man skall tastörre hänsyn till miljöfrågorna. Det finns ingensom har något emot det, inte från något parti. Vianser alla att miljöfrågorna är väsentliga när detgäller såväl trafiken som alla andra områden där detsker någon form av industriell eller mänskligaktivitet. Vi är också ense om att luftkvalitetenbehöver förbättras radikalt framför allt i vårastorstäder och att den trafik vi har är en källatill en stor del av föroreningarna. Därför vill vi sätter in åtgärder för att få till stånd en bättremiljö.Betänkandet tar upp många frågor. Där finns ocksåett antal reservationer från olika håll. Just när detgäller trafikpolitikens inriktning finns detreservationer från samtliga partier, men jag trorinte att jag skall uppehålla mig så länge vid demeftersom utskottet i stora drag är enigt på depunkterna. Att reservationerna finns med får mankanske mest beteckna som ett uttryck för att varjeparti anser att man behöver ha en erforderligprofilering. Man tar fram vissa frågor som mer ellermindre kan betecknas som detaljer i det härsammanhanget.Viola och blåste uppsig väldigt i debatten, tycker jag, i debatten. FörAnders Castbergs del gällde det satsningarna påinfrastruktur. Han frågar varförsocialdemokraterna så länge fullständigt negligeratinsatserna för att bygga ut infrastrukturen inomtransportsektorn. Det gällde då såvitt jag förstårbåde järnvägar och vägar. Det är ju så, AndersCastberger, att det är begränsade resurser somsamhället har till sitt förfogande. Det är mångaandra frågor som har pockat på sin lösning och somhar krävt sin del av de knappa resurser somsamhället har till sitt förfogande. Men vi har väl allainsett att vi inte kan fortsätta med de minskadeanslagen, reellt sett, för satsningar i infrastruktur.Vi behöver öka de satsningarna. Det behövs för attvårt näringsliv skall fungera bättre och för att vi påpersontransportsidan bättre skall kunna ta oss framnär vi skall till och från våra jobb; det må gällasociala resor eller över huvud taget när vi har behovav att förflytta oss.Det är så lätt att säga varför har ni inte gjort det,och varför har ni inte gjort det, om man intesamtidigt behöver tala om var man skall tapengarna. Vad är det vi skall försaka för att kunnalägga pengar på infrastruktur? I stället har juregeringen haft en utredningsman,generaldirektören i , som har fått iuppgift att försöka få fram externa finansiärer, atthitta nya vägar och nya sätt att få fram pengar förinvesteringar i infrastrukturen. Det var enförutsättningslös utredning. Jag tycker att den ärvärd att läsas. Jag tycker att det är bra attokonventionella tankar kommer fram och att nyttmaterial kan föras in i debatten. Därmed inte sagtatt jag sympatiserar med allt. Men en del friskaidéer kan komma fram. De kanske till viss del kanomarbetas och ligga till grund för något som kanvara positivt när det gäller satsningar på vårinfrastruktur.Viola sade att det här var fullständigtmeningslöst. Det var ett grovt underkännande avde förslag som hade kommit fram i utredningen.Det enda hade att föreslå att manskulle ha i stället var vänsterpartietkommunisternas motioner -- de visade vägen. använde faktiskt uttrycket vänsterpartietkommunisternas motioner. Jag tror inte att detvisas någon väg i de motionerna. Den fortsattaprövningen och diskussionerna när det gäller att fåfram pengar för satsning på infrastruktur kan nogge ett bättre besked än läsningen av baravänsterpartiet kommunisternas motioner undermånga år -- detta sagt med tanke på det råd som vifick här från talarstolen.Själva planeringen beträffande infrastruktur ochsatsningar inom transportsektorn har ocksåtilldragit sig ett visst intresse. Självfallet ärplaneringen en mycket viktig faktor när det gällerett så stort område som trafikpolitiken ochskapandet av de instrument i samhället som ger ossmöjlighet att tillgodose människors behov avtransporter.Utskottsmajoriteten anser att det är väsentligt attden samhällsekonomiska analys som skall görasför olika investeringsbeslut skall grundas på ettmycket tillförlitligt beslutsunderlag. Därför pågårett omfattande översynsarbete beträffandeplaneringssystemet, så att detta skall bli såhögklassigt som möjligt.Låt mig därmed lämna en del av de punkter där detfinns reservationer. Ett avsnitt gäller sjöfart. Härvar utskottet enigt så när som på vänsterpartietkommunisternas representant som hade en egenliten skrivning. Jag tycker att det är värdefullt attutskottet har kunnat vara enigt. Utskottet harbetonat att kustsjöfarten inom svensktransportnäring kan och bör fylla en mycket viktigroll i vårt transportsystem. Den helt övervägandedelen av våra transporter till och från utlandet skerpå sjön. Sjöfarten svarar också för en stor del avinrikestransporterna. Ofta kommer inte det härmed i statistiken. Det är bara landtransporter somräknas -- tonkilometer eller andra ekvivalenter.Centern skriver i en av sina reservationer -- där manför övrigt kräver mera pengar och större insatserbeträffande infrastrukturen -- att även sjöfartenkräver större investeringar. Det är faktiskt fel,: det krävs inte några störreinvesteringar för just sjöfarten. Våra hamnar är välutbyggda. Där finns det kapacitet för att ta emotbåde det som kommer och det som går -- ochäven en växande trafik. Däremot behövertransportvägarna till och från hamnarna bli bättre,och det krävs ju ändå. Förhoppningsvis skallkraven kunna uppfyllas förr eller senare när detgäller att få ett bra transportsystem fram till vårautskeppningshamnar.Jag riktade mig till representant. RuneThorén var inne på kollektivtrafiken. Han tyckteinte om momsen, och inte heller tyckte han ommiljöavsnittet och att vi över huvud taget använderså mycket bensin. Han vill ha etanol i stället. Dettasades ungefär som var innepå att vi behöver mer pengar för investeringar iinfrastruktur. Hur skapas det mer resurser åtsamhället, om vi tar bort momsen på väsentligavaror? Det är, handen på hjärtat , intebara beträffande kollektivtrafiken somcenterpartiet vill ta bort momsen. Kravet gäller juen hel del annat också som ger intäkter och resurserför samhället. Ni säger att vi skall använda mycketmer etanol. Vi alla känner till att staten tar inganska mycket skatt vid bensinförsäljning.Pengarna går till statskassan för fördelning till olikaändamål. En del går även till vägarna. Skulle vi,som det sägs, satsa på etanol skulle det inte bidra tillatt stärka resurserna på den statliga sidan. I ställetskulle det väl bli fråga om subventioner för att fåfram etanolen. I stället för intäkter från drivmedelskulle det bli utgifter. Jag har svårt att inse hur detskulle kunna hjälpa till att få fram mer pengar försatsningar på infrastrukturen.Med detta, herr talman, slutar jag mitt anförandeoch yrkar på samtliga punkter bifall till hemställani trafikutskottets betänkande nr 3.Anf. 68 ():Herr talman!