prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Enda sättet attverkligen mäta effektiviteten i en egen organisationär ju att -- med rättvisa metoder -- jämföra egenkostnad med utifrån kommande anbud. Då får manverkligen en ''ribba'' i höjdhoppsställningen, ochdärmed en kontroll av kostnadseffektiviteten i denbeställning man avser att lägga ut -- den må sedanhamna hos en anbudsgivare eller i den egnaorganisationen. I det senare fallet är det dock avstörsta vikt att alla kostnader verkligen tagits med,såsom moms, administration och hjälp utifrån, omsådan erfordras. Eljest blir jämförelsen inte rättvis.Alla är vi väl överens om att , i jämförelsemed andra västliga industriländer, har en mycketstor offentlig sektor. Därför är det av synnerligenstor vikt att denna fungerar så effektivt sommöjligt, något som tillgänglig statistik från bl.a.sjukvården antyder att den inte gör. Vissastatistiska undersökningar tycks otvetydigt tyda påatt produktiviteten där -- alltså prestationen pertidsenhet eller per patientnatt -- varit negativ under1980-talet. För att råda bot härpå föreslårmoderaterna och i reservation 1 attlandstingskommunal och upphandlingskall regleras i lag, så att enhetliga regler kommeratt tillämpas över hela den offentliga sektorn ilandet.Gentemot detta förslag hävdar utskottsmajoritetenatt man vid de pågående EES-förhandlingarna justförhandlar om gemensamma upphandlingsregler.Utgångspunkten för dessa skulle då vara de nu ikraft varande eller planerade regler som finns inomEG. Men huvuddelen av dessa regler finns ju inte . De kanske blir färdiga till --men sannolikheten är väl ganska stor för att enanslutning av EFTA som organisation eller avSverige som enskilt land till EG inte kommer attske förrän en bra bit in på 1993, eller . I såfall skulle vi leva med nuvarande -- otillräckliga ochej heltäckande -- upphandlingsregler i hela tre årtill. Vi har, herr talman, inte råd att dröja så längemed en reform som avses effektivisera hela vårstora offentliga sektor. Frånvaron av konkurrensanses ju av många vara ett av de avgörande skälentill det bedrövliga tillståndet i Östeuropasekonomier. När man nu där satt till alla klutar föratt främja en marknadsekonomis effektivitet, såvore det väl bedrövligt om vi inte skulle kunna görasamma sak i , med vår mycket storaoffentliga sektor.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till den förmoderaterna och gemensammareservationen nr 1.I reservation 6 efterlyser att riktlinjernaför offentlig upphandling skall innehålla krav påmiljöpolitiska konsekvensanalyser. Detta yrkandepåminner ju en hel del om vad efterlyser ireservation 7 och och vänsterpartietönskar i reservation 8. Anledningen till att vi avgetten egen reservation är att vi i reservationerna 1 och3 krävt en ny och enhetlig upphandlingsförordning,som då också måste innehålla nya ochändamålsenliga miljöbestämmelser. Ireservationerna 7 och 8 yrkas endast på ändringaroch kompletteringar i nu gällande bestämmelser,vilket inte tycker är tillräckligt.Anf. 111 ():Herr talman! behandlar även dettaår motioner som påminner mycket om tidigare årsmotioner på området. Jag har enbart tänkt ta uppfrågor som rör regionala ocharbetsmarknadspolitiska motiv för den offentligaupphandlingen.Vi menar från sida att det kan finnas motivför att på allvar fråga sig om upphandlingen inteborde kunna användas också ur regionalpolitisksynpunkt, för att stödja t.ex. sysselsättningen.När man lade fast upphandlingsförordningen ,framgick det av förarbetena att myndigheterna börmedverka till att en ökad del av upphandlingenläggs ut hos företag i de fyra nordligaste länen. Vimenar i vår reservation att detta innebär att ävenGävleborgs län bör ingå, så att samtligaNorrlandslän ingår.När det gäller den andra reservationen, ommiljöpolitiska hänsyn, har vi under en följd av årsagt att det är rimligt att man tar miljöpolitiskahänsyn vid upphandling. Den synen delas junumera också i en rapport från ,''Avfallet och miljön'', där man föreslår att det skallgöras en sådan upphandling i fortsättningen. Det ärsvårt att förstå att den delen inte vunnit störregehör i utskottet. Det är beklagligt att det inte finnsmajoritet för en miljöpolitisk upphandling.Beträffande det som jag nu har sagt kan man läsavidare i reservationerna 4 och 7.Anf. 112 ():Herr talman! Flitiga som myror och idoga som binupprepar vi våra krav på hur offentlig upphandlingskall få gå till. Och lika säkert som amen i kyrkanavslås våra krav. Jag tror dess värre att vi får räknamed att föra denna debatt även oavsettvilken regering landet har.Egentligen handlar det om definitionen av ordetaffärsmässighet. Vi vänder oss mot att man i dagmed affärsmässighet menar att priset skall ha detdominerande inflytandet vid upphandling. Vi anseratt stat och kommun måste få göra enhelhetsbedömning, där också regionalpolitiska,arbetsmarknadspolitiska och miljöpolitiska hänsynmåste kunna vägas in när man tar ställning till enupphandling.Vad gäller regional- och arbetsmarknadspolitiskahänsyn har det kommit ett särskilt påpekande frånutskottet om att utländska upphandlingsmarknaderär av stor betydelse för svensk export och därmedockså för sysselsättningen inom landet. Manbetonar också vikten av samordning med EGsupphandlingsregler.Detta är oroväckande och visar också att EG somorganisation, trots att vi inte är medlem, har ennästan total dominans över vår nationella politik påde flesta områden. Vilka konsekvenser detta får förde svenska företag som producerar för densvenska marknaden kan ingen säga. Dessutom ärdet en myt att fri konkurrens alltid leder till denbästa produkten till det lägsta priset.Jag noterade att talade om enfungerande konkurrens. Men det är kanske intealltid riktigt samma sak som enmarknadsekonomisk konkurrens.Låt mig ta ett exempel som gäller upphandling avpotatis. Det måste vara rimligt att en kommun, omden själv finner det lämpligt, köper lokaltproducerade potatisar i stället för att genom ett s.k.affärsmässigt upphandlingsförfarande, med reglerdikterade från , går ut på EG-marknadenför att hitta billig potatis. Hur går det med tanke påett decentraliserat budgetansvar inom offentligverksamhet att tillämpa en strikt affärsmässigupphandling enligt nuvarande definition avbegreppet? Det vore intressant att få veta hur mantänker sig att offentlig upphandling skall kunnaanpassas till EGs regler med tanke på denomstrukturering som sker inom den offentligasektorn.Vi har en stor regional obalans i , ochden obalansen har förstärkts av att vi har avhänt ossde flesta möjligheterna att föra en nationell politikbåde på det ekonomiska området och i fråga omnäringslivet. Vi har fått en koncentration av kapitaloch näringsliv till vissa regioner somandra regioner har utarmats.Denna utveckling har inte kunnat avhjälpas medden förda regionalpolitiken. Dessutom ärkunskaperna om vad som händer med utsattaregioner genom vårt beroende av EG mycketdåliga.Jag vet inte om det vore lättare förutskottsmajoriteten att acceptera beteckningensamhällsekonomiska motiv som skäl i stället förregionalpolitiska motiv när man gör enupphandling. Det är ju det som det handlar om.Med en annan samhällssyn än den striktkapitalistiskt marknadsekonomiska skulle enaffärsmässig upphandling innebära att man toghänsyn till betydligt fler faktorer än priset på varan.Då skulle man också kunna ta miljöpolitiskahänsyn, man skulle kunna väga in kostnader förtransporter och arbetstillfällen m.m.Herr talman! Med detta ställer jag mig bakom dereservationer som vi har undertecknat i dettabetänkande, men jag avser inte att begära votering.Anf. 113 ():Herr talman! Vi i tycker det är viktigtmed konkurrens, men det skall vara konkurrens pålika villkor. Det innebär att man inte bara skall tahänsyn till vad en vara faktiskt kostar, utan manskall också ta hänsyn till de samhälls- ochmiljökostnader som produktionen, transporternaoch varans användning förorsakar. Då har jag ändåinte tagit med vad det kostar att ta hand omprodukterna när de har omvandlats till avfall. Vårbestämda övertygelse är att man måste ta hänsyntill miljöfaktorer vid offentlig upphandling. Görman det, då kan den offentliga upphandlingenfaktiskt vara en ledstjärna för hurupphandlingsfrågorna skall kunna hanteras inomnäringslivet.Det finns ett bra sätt att lösa detta problem,nämligen genom att införa ''gröna'' skatter och''gröna'' avgifter för att täcka samhällets kostnaderför att rädda miljön. Skatterna och avgifterna kantas med i företagens kostnadskalkyler ochavspeglas i det pris som köparen betalar förvarorna.Gör man på det viset ökar också chanserna till engod regionalpolitik. Att frakta gods långa sträckorär ju påfrestande för miljön. Jag är fullständigtövertygad om att införandet av ett system, där mantar hänsyn till miljö- och samhällskostnader, gör inte behöver bråka så mycket omregionalpolitiska hänsynstaganden. På något sättlöser sig problemen av sig själva. Därför är detenligt min mening beklagligt att man inte har lagtordentlig tyngdpunkt på dessa frågor ibetänkandet.Här finns partier som säger sig vilja minskakoldioxidutsläppen. Men de har inte förmåga attkoppla detta till det praktiska vardagslivet. Oronför växthuseffekten borde leda till att alla partiertar oron på allvar och hjälper till att vidta åtgärderför att sänka koldioxidhalten. Därför måste man tabåde miljöpolitiska och regionalpolitiska hänsynvid upphandlingen. De deklarationer som görs fårinte bara bli till munväder.Här kommer problematiken med EG in i bilden.Det krävs långa transporter för att få hit varor frånEG-länderna. Vi vet dessutom att löner och socialakostnader liksom miljökostnader på många hållinom EG är väsentligt lägre än hos oss. Det betyderatt svensk tillverkning lätt kan slås ut. Det blir ettslags social och ekonomisk dumpning om manmedvetet inte tar hänsyn till miljö- ochregionalpolitik i den offentliga upphandlingen.Med detta yrkar jag bifall till våra reservationer, nr5 resp. nr 8.Anf. 114 ():Herr talman! I detta betänkande om offentligupphandling är flertalet av yrkandena frånoppositionen kända . Vi behandladeoch avslog dem för precis . Det ärnaturligtvis svårt att lägga någon speciell glöd i endebatt när samma yrkanden återkommer så ofta.De ämnesområden som tas upp till behandling i dagingår i de pågående förhandlingarna om ett avtalmellan EFTA och EG-länderna.Utgångspunkterna blir de regler som gäller ellerplaneras gälla inom EG. Ett heltäckande avtalbaserat på principerna om nationell behandling ochickediskriminering avses träda i kraft den 1 januari1993.Låt mig understryka vad vi har sagt omupphandlingsförordningen, som omarbetades1986. Därmed blev bestämmelserna mer entydigaoch lättillgängliga. Det grundläggande förmyndigheternas upphandling är dockaffärsmässigheten. Man skall utnyttja dekonkurrensmöjligheter som finns och behandlaanbud samt anbudsgivare på ett objektivt sätt.Nu förhandlas det om ett som går ut påatt skapa upphandlingsregler för centrala,regionala och lokala myndigheter. Mycket är alltsåpå gång. Vi får vänta på ett heltäckande avtalbaserat på principerna om nationell behandling ochickediskriminering. Avsikten är att ett sådant avtalskall träda i kraft årsskiftet 1992/93.Beträffande reservationen om en enhetligkommunal redovisning vill jag på nytt påminnareservanterna om att tillämparpraktiskt taget alla kommuner den nya budget- ochredovisningsmodell, som har utarbetats . De storaskillnaderna mellan kommunernas ekonomi gördock att den interna redovisningen måste varierafrån kommun till kommun. Vad gäller frågan omregionala och arbetsmarknadspolitiska motiv föroffentlig upphandling anser vi det olämpligt attstatliga myndigheter åläggs att göra bedömningarav politisk natur.Gällande bestämmelser för den statligaupphandlingen inrymmer möjligheten att beakta deolika miljökrav som måste gälla förmyndigheternas verksamheter, och jag villunderstryka att miljökraven tydligt kan anges i dekvalitetskrav som ställs på den produkt eller tjänstsom skall upphandlas.Filip frågar: Vad vill s? Ni säger bl.a. attde förändringar som ni förordat skulle underlättaen förhandlingsprocess. Det har tyvärr inteövertygat oss.Och så en annan sak som jag också vill ta upp. Nitalar väldigt mycket om egen regi. Egen regi kanvara intressant i och för sig, men det avgörande äratt det är vi som politiker som är beställare. Det kanvara egenanställda eller vi kan köpa tjänster, mendet är vi som skall bestämma omfattningen, mått,kvalitet och vad som skall göras. Jag anser att visocialdemokrater har lagt grunden, och skall vidiskutera de fortsatta stegen.Med det, herr talman, vill jag yrka avslag påsamtliga reservationer.Anf. 115 ():Herr talman! sade i sista meningeni sitt anförande att det är vi politiker som skallbeställa och också se till att det blir utförtkvalitetsmässigt riktigt. Jag vill återigen påpeka attdet är väldigt viktigt att den som beställer inte haren direkt befälsposition över den som skall utförajobbet. I varje fall skall det finnas alternativ attvälja på.Riksgäldskontoret har fått åläggande att sköta omupplåningen för statliga verk, men där har mangjort ett klokt tillägg. Man har sagt att statliga verkmå låna direkt på kapitalmarknaden, men de skalli så fall ta en kontrolloffert från ,så att de vet vilket som är bäst. Det är den sortensuppgörelser som vi efterlyser med regler.Iris säger först att det här är en gammalbekant. Det är inte mycket att prata om, menar honunderförstått. Men det har ju inte hänt något påområdet ! Det är just därför som det ärså illa med ekonomi som det är. Så jag villvända hennes argument direkt mot henne själv ochsäga: Det är klart att det har gått dåligt därför inte har gjort den förändring som vi har yrkatpå i många motioner i många år.1986 års upphandlingsförordning är visserligenrelativt ny, men den gäller bara statlig upphandling.Den gäller alltså inte upphandling för landsting ochinte upphandling för primärkommun. Vi vill att denskall tillämpas även på upphandling föratt tvinga kommunerna att kontrollera varhöjdhoppsribban ligger i ställningen, så att de vetatt de gör effektiva upphandlingar.Anf. 116 ():Herr talman! säger att man skallkunna ställa miljökrav på själva produkten. Det ärganska bra. Men en produkt uppstår ju inte av intetoch försvinner heller inte i intet.Ingenting som man en gång har framställt materielltförsvinner. Det börjar med att man tar upp malmur gruvor, man bearbetar och behandlar, mantransporterar och man använder produkten. Såsmåningom hamnar den på en avskrädeshög, och såhänder någonting igen. Det viktiga medupphandlingsförfarandet är att man skall ta hänsyntill alla de här olika stegen och deras påverkan påmiljön, alltså den totala påverkan som denupphandlade produkten förorsakar i samhället ochde kostnader som är förknippade med detta.Det gäller då att få konkurrens på lika villkor, såatt de producenter som totalt sett förorsakar minstsamhälls- och miljökostnader och andraproduktkostnader skall ha ett försteg. Det är dettavi menar med att man skall ta miljöpolitiskahänsyn. Men det har utskottsmajoriteten trots alltinte riktigt förstått. Vad man egentligen ägnar sigåt är ju att subventionera miljöförstöring genom attinte ta miljöpolitiska hänsyn.Med det sätt som man förespråkar i fråga omförhandlingsförordningen kommer faktiskt de somförstör miljön mest billigast undan, och det innebären kontinuerlig subventionering av miljöförstöring.Därför är det så utomordentligt viktigt att få en heltannan syn på detta, så att man tar hänsyn till helaproduktionskedjan och strävar efter att användaprodukter som är biologiskt nedbrytbara i så storutsträckning som möjligt. Det är nödvändigt attåtercirkulera, återanvända och återbruka ibetydligt större utsträckning än vad som sker i dag.Det vore väldigt fint om utskottsmajoriteten,förhoppningsvis nästa gång, kunde samla sig till ettmera vidgat grepp på vad ekonomi faktiskt är, dvs.inte bara studerar vad som byter plats mellan olikaplånböcker.Anf. 117 ():Herr talman! Jag håller med på enpunkt, att det är svårt att förnya sig i en debatt i dethär ämnet, eftersom det är en gammal bekant. Menjag undrar om inte slår rekord närdet gäller att köra på ett enda spår. Jag har kollatvad hon sade -- det är ju karbonpapperet somhar varit framme här!Iris är säkert en bra ledamot i detsocialdemokratiska partiet och näst intill en godvän med mig. Därför blir jag nästan vemodig närjag hör att hon slutar sitt anförande med att säga:Vi har lagt grunden, och skall vi fortsätta attbygga på den grunden. Det är rätt trist att intesocialdemokratiska företrädare i debatten vet vadsom rör sig ute i folkhavet. Det är alternativ ochkonkurrens man vill ha. Så är strömningarna.Här har verkligen kända socialdemokrater gått utoch sagt: Vi skall ha alternativ och vi skall se till attfå den kommunala upphandlingen att fungera. Dåsäger : Vi har lagt grunden. Vi skall bygga vidare.Jag hade en förhoppning att det skall bli en nyregering . Jag hoppas att jag blirsannspådd, så att vi får bygga på en ny grund.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tog upp en väldigt konkret del avoffentlig upphandling i mitt anförande, nämligenupphandling av t.ex. potatis. Jag skulle vilja varalitet ihärdig med den frågan: Hur skall man hanteraden sortens upphandling med avtal som skallbestämmas i EG eller genom en överenskommelsei EG?Hur upphandlar man potatis på ett affärsmässigtsätt? Åtminstone på den ort som jag kommer ifrånär det här delegerat. Det är faktiskt intekommunpolitiker som sitter och bestämmerkvaliteten på potatisen, utan det har man överlåtittill kokerskorna på daghemmen att göra. Skall detanordnas kurser för dem, där de skall lära sig EGsupphandlingsreglemente eller den häröverenskommelsen? Eller hur skall man klarakontrollen av att upphandlingen sker på detaffärsmässiga sätt som tydligen är så viktigt både förregeringen och för de borgerliga partierna?Vi pratar mycket om att den offentliga sektorn skalldecentraliseras, men det är väl ingendecentralisering att säga att den här typen avupphandling skall föras upp på något slagspolitikernivå. Man pratar också om alternativ ochkonkurrens, och konkurrens är som sagt ettmångtydigt begrepp. För mig verkar det vara merabyråkrati än alternativ att börja plocka inpotatisförsäljarna nere från Europa.Anf. 119 ():Herr talman! Potatisexemplet var väl inte särskiltlyckat. I en fungerande konkurrens köper jag denpotatis som är bäst till det billigaste priset, och jagfick intrycket att resonerade i debanorna. Så vi glömmer väl det exemplet.Anf. 120 ():Herr talman! Det är inte så lätt förkokerskorna på daghemmen i att hålla redapå vad som är billigaste priset på potatis nere iBryssel. Det måste till en väldig apparat för att talaom det för dem. Det kostar pengar det också.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill först säga till det är mycket enklare att skriva motioner omman lägger karbonpapper emellan. Jag tror faktisktatt det har hänt i det här fallet.Visst är det socialdemokratin som har lagt grundentill den välfärd som vi har , det vill jag återigensäga. Om nu olyckan skulle vara framme och viskulle få en ny regering, måste det vara bra för FilipFridolfsson och hans parti att vi socialdemokraterhar lagt en så bra grund.Herr talman! Den beskrivning är inte korrekt. Man får nämligen köpafärskvaror lokalt. Jag vet inte om det här är frågaom ett missförstånd. Vid upphandling kan manställa krav på kvalitet och kvantitet och även påmiljön, och det är den upphandlande myndigheteneller kommunen som avgör vilka krav som skallställas. Det finns ingen skillnad i synsätt mellankommuner, den svenska staten och, hoppas jag, detsynsätt som kommer att vara gällande inom EG.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag kan inte förstå hurvälfärdsresonemanget kan komma in här. Vad vitalar om nu är att vi skall se till att den kommunalaupphandlingen fungerar på ett tillfredsställandesätt genom en fungerande konkurrens, där denkommunala förvaltningen skall kunna göra en braupphandling. Vi går före för att förbättra välfärden,om vi nu skall använda den debattformuleringen.Vi som står som reservanter är de som egentligenslår vakt om en service i ettkonkurrensläge som är mycket bra förmedborgarna.Jag skall inte slå mig för mitt bröst, herr talman,men jag är mycket belåten med våra reservationer.Anf. 123 ():Herr talman! Jag har, precis som ,stor respekt för . I flera frågor harhon och jag samma syn på hur man skall lösaproblemen. Jag kan emellertid inte annat än häpnanär hon säger att den grund som är lagd ärförstklassig och att det bara är att bygga vidare påden. Har det undgått att Sverigebefinner sig i en utomordentlig ekonomisk kris, därvi tvingas tillgripa skyhöga räntor för att försvaravärdet på vår svenska krona? Att då ställa sig uppoch säga att grunden är så bra att man inte behöveranvända motioner skrivna med karbonpapper,anser jag vara häpnadsväckande.Anf. 124 ():Herr talman! Jag tolkar inlägg såatt det är möjligt och att det också i framtidenkommer att vara möjligt att upphandladaghemsmöbler -- för att ta ett annat exempel änpotatis -- från en lokal snickare som producerardem till ett pris som visserligen är högre i kronorräknat men som totalt sett är miljömässigt lägre,eftersom man t.ex. slipper frakta dessa möblerlånga sträckor på landsväg, vilket skulle varanödvändigt om man köpte möblerna från en annandel av landet. Om jag har tolkat , är detta fullt möjligt, och då är det baraatt tacka och ta emot.Anf. 125 ():Herr talman! Kommunerna har engagerat sigganska starkt i debatten om EG. I en rapport somjag har tagit del av konstateras att de svenskaupphandlingsreglerna, som, vilket jag tidigaresade, i princip är desamma för stat, kommun ochlandsting, i grunden har samma övergripande målsom EGs. De syftar nämligen till att skapa ochtillvarata konkurrensen och till att inget företagskall diskrimineras på grund av exempelvishemvist. Dessa regler överensstämmer också tillstora delar med GATTs regler. Det finns därföringen direkt anledning att ta upp frågan ompotatisen i det här sammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad(Beslut fattades under 13 §. )12 § Offentlig sektorFöredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU2 Offentlig sektor.Anf. 126 ():Herr talman! Den offentliga sektorn har, trotstillgång till större ekonomiska resurser än i någotannat land, hamnat i en accelererande kris. Trotsatt kvaliteten sjunker på område efter områdeskjuter kostnaderna i höjden. Den kombineradekvalitets- och kostnadskrisen i välfärden hardrabbat enskilda individer och familjer, som gjortsberoende av t.ex. den offentliga sjukvården,äldreomsorgen eller barnomsorgen. Daghemstängs på grund av brist på personal. Köer tilllivsnödvändiga operationer hör numera dess värretill vardagen.Den svenska välfärden har på så sätt fått enorättfärdig profil. Den som förväntat sig en godsjukvård eller trygghet har fått erfaraatt han inte har någon garanterad rättighetgentemot välfärdsstaten. Den som har valt attförsöka leva sitt liv efter egna värderingar ochönskemål, t.ex. genom att själv ta hand om sinabarn, har fått möta den politiskt styrda välfärdenenbart som en finansiär av de ständigt växandekostnaderna.Under 1980-talet har dess värre statens förmåga attklara många av sina kärnuppgifter urholkats.Medan världen i övrigt har frigjort och avreglerat,har socialdemokraterna i slagit vakt omgamla monopolföreställningar. När socialismen i enallt snabbare takt rasat samman och fallit sönder iresten av , har de svenskasocialdemokraterna utökat denpolitiska sektorns omfattning i genom atthöja skattetrycket med inte mindre än 70 miljarderkronor. Det har stoppat alternativ i välfärden ochcementerat de offentliga monopolen. Det är motdenna bakgrund inte märkligt att under1980-talet har haft den lägsta tillväxten under heladetta sekel.I viss utsträckning har regeringen i propositioneroch skrivelser till identifierat problemen.Men kraftfulla åtgärder för att komma åtproblemen i den offentliga sektorn lyser alltjämtmed sin frånvaro trots dessa skrivelser och trots vadenskilda statsråd har sagt. Men så har dessa statsrådockså fått gå! På så sätt blev ett förloratdecennium.