prot · GE091 · 1990-10-02 00:00:00 — I den högen finns 72ton avfall från Klor innehållande 3,6 tonkvicksilver samt från innehållande4,kvicksilver.Tusentals spanjorer protesterar nu och kräver attavfallet körs tillbaka till de länder och företag somdet kommer ifrån.Min fråga är:Tänker miljöministern vidta några åtgärder för attse till att det svenska avfallet återförs till ?1990/91:13 av Margó () till statsrådetErik om s.k. pedagogiska måltider ochskattereformen:Innan finansminister lämnade sinapolitiska uppdrag för det mera lukrativanäringslivet fick jag ett löfte av honom om att detsom kallas pedagogiska måltider på skolor ochinom vården inte skall jämställas med löneförmånoch därför inte beskattas.Jag frågar därför finansministern om depedagogiska måltiderna kommer att finnas kvarefter skattereformens genomförande 1991.1990/91:14 av () tillförsvarsministern om åtgärder mot militäraolyckor:Under krigsförbandsövningen ''Sydkust 90''inträffade en olycka. En av kustartilleriets pjäseravfyrade en övningsgranat, som träffade ett civiltbostadshus. Lyckligtvis skadades ingen människa.Vilka åtgärder har försvarsministern vidtagit för atthindra att liknande händelser upprepas?1990/91:15 av () till statsrådetBengt om och vården avkriminella ungdomar m.m.:Allt fler 15--17-åringar sitter i svenska fängelser. År1981 var antalet 28, och hade antalet stigittill 52 stycken. har 81 ungdomar under21 år varit intagna på något fängelse iStockholmsregionen.Detta är alarmerande och tyder på en ändradfärdriktning från humanism till en ökadrepressivitet. Myndigheters och politikerspassivitet håller på att skapa barnfängelser. I jaktenpå att spara pengar och i takt med införlivandet avnya behandlingsideologier släpper olikamyndigheter sitt ansvar för att i stället överlåtavården och behandlingen till polis ochkriminalvård -- något som var en avsocialtjänstens uppgifter.Den psykiatriska vården rustas ner och lämnarpatienterna vind för våg. De s.k. svåra ungdomarnakan inte beredas vårdplatser, och man avvaktarkallt tills de blir gamla nog för att sättas i fängelse.Med anledning av detta vill jag ställa följande frågatill tänker regeringen vidta för åtgärder för attförhindra att fler barn sätts i fängelse?1990/91:16 av () till statsrådetBengt om förmedlingen avjourfosterhem:Enligt uppgift i massmedia har ett privat företag''och Marnells barn- och familjejour''anlitats av sociala myndigheter som mellanhand vidförmedling av jourfosterhem.Socialdistrikten betalar . eller mer för attföretaget placerar ett barn i jourfosterhem. Insyneni verksamheten är också enligt uppgift mycketdålig.Hanteringen strider uppenbarligen mot gällandelagstiftning, som föreskriver att socialdistrikten harvårdansvaret.Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet:Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för attse till att sociallagstiftningen efterlevs?1990/91:17 av () tillmiljöministern om olämpliga förpackningar:Vi måste sluta producera avfall som varken kanåteranvändas, komposteras eller recirkuleras utanblir en kvarstående belastning på miljön. Trotsdetta är nu en ny förpackning på väg ut påmarknaden. Den består av papper, plast ochaluminium. Det är en ur miljösynpunktoacceptabel kombination. 60 miljarderförpackningar skall tillverkas. Detta är etthån mot alla som seriöst arbetar för en bättre miljö.Det är en oerhörd nonchalans mot kommandegenerationer!Vad avser regeringen göra för att förhindra attdenna nya förpackning kommer ut på marknaden?1990/91:18 av () till statsrådetBengt om utbyggnaden avbarnomsorgen:Vänsterpartiet har föreslagit att en ny tidsplan skallantas för utbyggnaden av barnomsorgen och att enlag om alla barns rätt till förskola skall införas. Detförslag till lag om full behovstäckning som densärskilt tillsatta kommittén i barnomsorgsfrågorframlagt avfärdades på socialdemokraternaskongress, som då står mot det av fattadebeslutet om full behovstäckning år 1991.Jag vill därför fråga regeringen beredd att fastställa en ny tidpunktför när full behovstäckning av platser i förskolanskall vara genomförd?1990/91:19 av () till statsrådet om kollektivtrafiken och beskattningen:Fr.o.m. årsskiftet 1990--1991 drabbas järnvägsresoroch övrig kollektivtrafik av den nya moms somingick i regeringens uppgörelse med folkpartiet.Som ett resultat har SJ därför aviserat enbiljettprishöjning på , utöverden höjning som infördes redan den 1 oktober.Som ytterligare ett resultat ställer SJ in en tiondelav alla persontågsturer efter den 6 januari 1991.Läns- och lokaltrafikbolagen, som utöver den nyamomsen drabbas hårdare av höjdadrivmedelskostnader, planerar mycket kraftigataxehöjningar. Turer i glesbygd kommer att dras in,och kollektivresandet inom län och kommunerberäknas minska generellt.Min fråga till statsrådet är:Planerar någon ny åtgärdsom -- i motsats till kollektivtrafikmomsen -- kanöka det miljövänliga kollektivresandet?den 28 september1990/91:20 av () tilljustitieministern om promilleregler vidframförande av båt:Enligt hör alkohol och trafik ej ihop.Det skall även gälla till sjöss. Därför har vimotionerat om införande av promilleregler även tillsjöss. Riksdagsmajoriteten, s och m, avslog,LU 15), senast detta krav, trots attsåväl med högsta ansvar föralkoholpolitiken som katastrofkommissionenförordat promilleregler till sjöss motsvarande demtill lands.Under den nu gångna sommaren har andra iansvarig ställning framfört samma krav för attbegränsa båtfylleriet. krävdeenligt massmedia även rikspolischefen vid en polischefskonferens promillegränstill sjöss. Enligt massmedia instämde civilministern,som talade vid samma konferens, i rikspolischefenskrav.Det är glädjande om regeringen ochregeringspartiet nu är beredda att överge sittmotstånd mot promilleregler till sjöss, och jag villfråga justitieministern:Avser regeringen att framlägga förslag ompromilleregler till sjöss?1990/91:21 av () tillutbildningsministern om närradion:Riksdagen begärde enuppmjukning av regelsystemet för närradion i syfteatt sändarna skulle få längre räckvidd och att enavbyråkratisering av närradionämndensverksamhet skulle ske. harnärradioutredningen kommit med ett förslag omdetta. har en häftig debatt om RadioNova dragit i gång. När TV-sändningar som nårhela landet snart kommer att kunna finansierasmed reklam, framstår förbudet mot lokal reklam inärradion som obsolet.Med hänvisning till detta vill jag frågautbildningsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att skapanya villkor för närradions verksamhet ochfinansieringsmöjligheter?1990/91:22 av () tillbostadsministern om hembudsskyldigheten förbostadsrätter:Den socialdemokratiska partikongressen harnyligen föreslagit ett ökat inslag avhembudsskyldighet när det gäller bostadsrätter.Den enskilde skall -- i stället för som -- kunna hindras att fritt sälja sin lägenhetvidare. Vidare skall kommunerna inte längrekunna säga nej till införande av hembud. Avsiktentycks också vara att de privatabostadsrättsföreningarna ska ges möjlighet attinföra hembudsskyldighet.Det vore utomordentligt olyckligt om den redanstarkt reglerade bostadsmarknaden skulle drabbasav ytterligare planekonomiska påbud. Dagensbostadspolitik främjar köer och svarta pengar. Numåste utvecklingen gå mot färre regleringar, så attvi kan få en ökad rörlighet och därmed enbostadsmarknad som fungerar smidigare och därbeståndet utnyttjas bättre. Ett ökat inslag avhembudsskyldighet vore ett steg i rakt motsattriktning. Det är svårt att förstå hur någon -- särskiltefter de östeuropeiska erfarenheterna -- kan tro attköer och andra problem på en reglerad marknadkan bekämpas med ännu mer regleringar.Mot denna bakgrund vill jag frågabostadsministern:Avser regeringen att lägga fram förslag om hembudi enlighet med den socialdemokratiskapartikongressens beslut?1990/91:23 av () tillsocialministern om rätten till pensionstillskott:Pensionstillskott är ett tillägg till ålderspensionen,som kan utgå under vissa förutsättningar. När ATPinfördes beslöts också att man skulle kunnabegära undantag från att vara med i ATP-systemet.Denna möjlighet är borttagen.Det har senare visat sig att mångaundantagandepensionärer lever under mycketknappa förhållanden, eftersom de även går misteom pensionstillskott och KBT. Under vårriksdagenbeslöts därför att även undantagandepensionärernaskall få pensionstillskott. Detta beslut påverkaräven beräkningen av KBT och hustrutillägg. Dettabeslut gäller uppenbarligen endast dem som begärtundantagande. Det finns dock personer som intebegärt undantagande men inte heller betalat in sinaavgifter. Avgiften har oftast inte betalats beroendepå knappa ekonomiska förhållanden. Dessamänniskor omfattas enligt uppgift inte av de nyabestämmelserna om rätten till pensionstillskott.Det förefaller konstigt att göra skillnad på personersom faktiskt begärde undantagande och dem sominte begärde det men ändå av olika anledningar intebetalat sin avgifter.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: ta initiativ till att även de som intebegärde undantagande men inte heller betalt sinaavgifter skall få rätt till pensionstillskott?1990/91:24 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om den svenska flyktingpolitiken:Förre kabinettssekreteraren i en debattartikel för en avsevärtmer restriktiv flyktingpolitik. Hans utgångspunktvar att skulle sätta ett tak för invandringen.Vi i skulle även i fortsättningen ge asyl tillkonventionsflyktingar men ha en mycket restriktivattityd till övriga asylsökande. En granskning skullegöras av om den som söker asyl ''förefaller villig ochi stånd att bli en lojal medlem av det svenskasamhället och har förutsättningar att trivas'' och omden asylsökande kommer från ett land ''vars sederoch bruk är så väsensfrämmande att en någorlundaharmonisk anpassning är svår eller omöjlig''.Invandrarministern har enligt den26 augusti kommenterat artikel påföljande sätt: ''En briljant problembeskrivning,som var mycket intressant att läsa. -- -- -- Jag kanhålla med om mycket i hans beskrivning -- -- --. ''Hon nämner dock att ett strikt tak för invandringenkan vara svårt att införa eftersom vi måste ''ta emotfolk med skyddsbehov. ''Med hänvisning till ovanstående vill jag frågainvandrarministern:Avser invandrarministern att ta initiativ tillförändringar av svensk flyktingpolitik i den riktningsom har förespråkat?den 1 oktober1990/91:25 av () till statsrådetErik om åtgärder för att motverka vissaeffekter av det höjda bensinpriset:De till följd av krisen i snabbtstigande oljepriserna har lett till bl.a. snabbtstigande bensinpriser. Den härmedgenomförda skattereformen har med ökandepunktskatter och moms lett till ett bensinpris iSverige som är det näst högsta i . Detta fårbetydande effekter på möjligheterna till fortsattbosättning utanför och pendling till tätorternasarbetsplatser för invånarna i glesbygder.Med hänsyn härtill vill jag fråga finansministern:Vilka åtgärder anser regeringen erfordras för attmotverka denna utveckling?1990/91:26 av () tillsocialministern om tidpunkten för en tobakspolitiskproposition:Sverige för en lam och spak tobakspolitik. Av debetydande statsintäkter som uppstår genomtillverkning, försäljning och beskattning avtobaksprodukter -- enbart tobaksskatten ger 5--6miljarder kronor -- används mindre än en promilletill tobaksinformation. dör tusentalsmänniskor i tobaksorsakade sjukdomar.Krav på en aktivare tobakspolitik har under senareår avvisats med hänvisning till de övervägandensom pågått inom tobaksutredningen, en utredningsom regeringen -- trots en framställning frånriksdagen -- inte har velat ge en parlamentariskanknytning. Utredningens uppdrag är numeraslutfört. Med anledning härav ber jag att få frågasocialministern:När kommer en tobakspolitisk proposition?1990/91:27 av () tillsocialministern om kontaktförmedlingen avutländska kvinnor:I har det under den senaste tidenfunnits flera artiklar om verksamhet rörandeförmedling av utländska kvinnor till svenska män.Det finns exempel på att denna typ av förmedlingibland utgör en dold form av försäljning av kvinnor,en s.k. modern slavhandel.Med anledning av det ovan anförda vill jag frågasocialministern:Avser regeringen att ta initiativ till att stävja dennatyp av verksamhet rörande förmedling av utländskakvinnor till svenska män?1990/91:28 av () tillsocialministern om tidpunkten för en tobakspolitiskproposition:Riksdagen har vid upprepade tillfällen behandlattobaksfrågan. Senast vid vårriksdagen 1990uttalade att det råder stor enighet vadgäller inriktningen i såväl folkhälsogruppens somtobaksutredningens förslag till åtgärder, liksomförslagen i de motioner som väcktes i januari 1990om åtgärder mot tobaksbruk. Ett enigtsocialutskott förutsatte att regeringen efterremissbehandling och beredning avutredningsförslagen skyndsamt framlägger förslagtill . Det ryktas nu att det inte kommernågon proposition före valet, vilket vore ytterstolyckligt.Med anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern:När beräknas tobakspropositionen komma påriksdagens bord?1990/91:29 av () till statsrådetBengt om en mer aktiv alkoholpolitik:Riksdagen har anslutit sig till WHOs mål att minskaalkoholkonsumtionen under 1900-taletstvå sista decennier.Under en följd av år minskadealkoholkonsumtionen i , men dennatendens är bruten. uttalade sigriksdagen för en mer aktiv alkoholpolitik ochanhöll om ett samlat åtgärdsprogram frånregeringens sida. En rad konkreta förslag har ocksåframförts till regeringen av socialstyrelsen.Mot denna bakgrund ber jag att få fråga statsrådetLindqvist:När avser regeringen att framlägga det av riksdagenbeställda programmet för en mer aktivalkoholpolitik?1990/91:30 av () tillutrikesministern om förhandlingarna för fred iCambodja:Den 27 augusti kom de fem stormakterna i FNöverens om en fredsplan för Cambodja. Den sägsutgöra endast en grund för de förhandlingar somgenomförs mellan de olika cambodjanska parterna.Samtidigt som cambodjanerna förhandlar kan vinotera svagheter i FN-planen. Hur skall exempelvisen FN-styrka på 10 000 man kunna upprätthållafreden i alla städer och i 11 000 byar?De röda khmerernas terror fortsätter och hartvingat mer än 160 000 cambodjaner till flykt inomlandet. Sjukhusen fylls av människor som skadatsav minor.Det finns inga garantier för att de rödakhmerernas terror inte åter tas upp i stor skala.Med anledning av detta vill jag frågautrikesministern:Vad avser göra för att bidra tillskapandet av en verklig och stabil fred i Cambodja?1990/91:31 av () tillutrikesministern om åtgärder för att skyddaBrasiliens gatubarn:I dagarna har FNs toppmöte för barnens rättighetergenomförts. Den mycket svåra situationen förmajoriteten av världens barn har äntligen förts högtupp på den politiska dagordningen.Nu gäller dock att gå till handling. regeringmåste aktivt agera i världen för att försvara barnensrättigheter.I detta sammanhang är det viktigt attuppmärksamma )från ) om mord och övergrepppå gatubarn. Minst ett barn per dagmördas på detta sätt. Amnesty pekar ut specielladödspatruller och polis som skyldiga, ochkonstaterar att de brasilianska myndigheterna iövrigt förhåller sig passiva.Med anledning av detta vill jag frågautrikesministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attprotestera mot övergreppen och öka skyddet fördessa barn?1990/91:32 av () tilljustitieministern om rattfylleribrotten:Ändringarna i rattfyllerilagstiftningen fr.o.m. den 1juli syftade till skärpning av lagstiftningen.Promillegränsen för rattfylleri sänktes till 0,2 ochäven reglerna för påföljder och brottsrubriceringändrades något.Tidigare dömdes de som haft minst 1,5 " alkohol iblodet nästan undantagslöst till fängelse.Erfarenheterna av den nya lagens tillämpning visardock att åtskilliga med denna och högrepromillehalt inte fått fängelsestraff, eftersom detrots alkoholhalten ej dömts för grovt rattfylleri.Eftersom såväl promillegränser som påföljder förrattfylleri skall avhålla en från att köra bil efteralkoholförtäring, är det illavarslande att lagen fåtten utformning som lett till att färre nu döms tillfängelse än enligt tidigare regler.Jag vill därför fråga justitieministern:Avser regeringen att ta initiativ till skärpning avreglerna för brottsrubricering och påföljder förrattfylleribrott?1990/91:33 av () tillindustriministern om de statliga företagen:I en intervju i den 26 septembersäger industriministern att han kan tänka sig attsläppa in privata ägare och utländskt kapital i destatliga företagen. Men det skall vara ''nationellttroget kapital''. Som exempel nämns ochSPP.Det framgår också att det finns andra kapitalägarei som industriministern inte litar på,'klippare'. ''Det finns nya kapitalägare, som intebryr sig om var de placerar sitt kapital. Det innebäratt dessa kan flytta från '', säger synes mig ologiskt att utländska kapitalägaresom bevisligen lämnar sitt land är välkomna tillSverige och där definieras som trogna, men svårareändå är hur och av vem det skall avgöras vilkasvenska kapitalägare som är ''trogna''.Med anledning av ovanstående vill jag frågaindustriministern om det är hans avsikt att sätta igång någon sorts klassificering av svenskakapitalägare i ''trogna'' resp. ''klippare'' och påvilka grunder detta i så fall skall ske.13 § Kammaren åtskildes .