prot · GE0910 · 1990-10-16 00:00:00 — Är inteden socialistiska regeringen intresserad av företagsom vill stå på egna ben, som i det här fallet?Frågorna är många, , och vill jagoch många med mig ha ett utförligt svar på fråganvarför ett mindre företag i det arbetslöshetstyngdaBlekinge, med mycket hög och ökandeungdomsarbetslöshet, inte får använda sina egnainvesteringsfondsmedel för att skapa sex nyaarbetstillfällen i . I har mani dagarna fått besked om att inte kommer attha någon fabrik där, vilket skulle ha gett 500arbetstillfällen.Anf. 148 Statsrådet talman! Jag måste säga att jag reagerar motden insinuanta tonen i inlägg.Jag vill också säga att jag inte tänker nu eller senarediskutera enskilda ärenden. är inte till för detta. Jag är beredd attdiskutera principerna förinvesteringsfondssystemet och dess tillämpning ipraktiken. Jag tänker inte gå in på enskildaärenden.Jag kanske skall upplysa omatt detta investeringsfondssystem långt ifrån äruttryck för någon socialistisk planekonomi, som detpåstods i inlägget. Detta system har sedandecennier tillbaka använts i den svenskamarknadsekonomin såväl av socialdemokratiskaregeringar som av de borgerliga regeringar där ävenKarl-Gösta parti ingick för några årsedan. Det används på så vis att det har skett enåtstramning i högkonjunkturer och frisläpp ilågkonjunkturer. Fonderna har också använts i vissutsträckning för andra ändamål -- regionalpolitiskaoch miljöpolitiska ändamål.Nu har en bred enighet uppstått om att avvecklainvesteringsfondssystemet. Detta kommer ocksåatt ske, men vi får leva med systemet ännu en tid.Det skall vi naturligtvis hantera på bästa möjligasätt. Vi kommer att i sinom tid ge till känna hur enförlängning av frisläppsförordningen skall se ut ochhur systemet skall hanteras under de återståendeåren.Anf. 149 ():Herr talman! Arbetslösheten i är förnärvarande , i riket i övrigt . Blandungdomar mellan är arbetslösheten såpass hög som , i övriga riket bara 5,3 %.Bland ungdomar mellan 20 och 24 är arbetslösheten7,i mot i riket. Vi kan förutse en ökad arbetslöshet i länet framför alltbland ungdomar och kvinnor.När det gäller den här typen av verksamhet därföretag har begärt att få använda sina egna avsattainvesteringsfondsmedel, utan något stöd från detallmänna, tycker jag att det är märkligt attregeringen är så snäv och så avogt inställd mot ettföretag i ett arbetslöshetstyngt län som Blekinge.Där finns dessutom risk för ökad arbetslöshet, menföretaget får inte skapa sex nya arbetstillfällen medhjälp av egna medel.Anf. 150 Statsrådet talman! Jag vill än en gång påpeka att jag intetänker diskutera enskilda ansökningar här iriksdagen. är inte till för det.De ärenden som ligger i regeringskanliet skallbehandlas i särskild ordning. När beslut fattasmeddelar vi det. Jag tänker inte göra det här ikammaren.Anf. 151 ():Herr talman! Det var fråga om en princip, herrstatsrådet. Jag har inte diskuterat det enskildaföretaget som sådant, utan det gällde ettkonditoriföretag som hade möjlighet och villeskapa sex nya arbetstillfällen med hjälp av egnainvesteringsfondsmedel. Den socialdemokratiskaregeringen är tydligen inte intresserad av att företagkan göra det med de pengar som är avsatta förinvesteringar, för att kunna förbättra sinverksamhet i vårt län.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1990/91:4 omövergångsproblem vid skatteomläggningenAnf. 152 Statsrådet talman! har frågat migom jag kommer att medverka till att undanröjavissa beskattningseffekter som kan uppstå vidavyttring av inventarier som anskaffats för en vidanskaffningstillfället mervärdeskattefri verksamhetmen som av skilda skäl måste avyttras när verksamheten blivit skattepliktig tillmervärdeskatt.Det är ofrånkomligt att det vid en så stor reformsom den nu aktuella uppstår vissaövergångsproblem. skattertog bl.a. upp den av frågan och fann att problemetgenerellt sett inte var särskilt stort och att det därförinte fanns skäl att införa särskildaövergångsbestämmelser.Vid remissbehandlingen tog några remissinstanserockså upp frågan om införande av särskildaövergångsbestämmelser avseende retroaktivtavdrag för ingående skatt för inventarier somanskaffats innan verksamheten blivit skattepliktig.Någon praktiskt acceptabel lösning som inte gerupphov till nya problem har dock inte gått att fåfram. Regeringen har därför valt att inte föreslånågra speciella övergångsbestämmelser. Medhänsyn till att detta ställningstagande har varit käntunder torde flertalet berörda ha kunnatagera utifrån detta. Skulle det emellertid visa sig,när reformen väl är genomförd, att någon enskildskattskyldig på grund av omständigheter som haninte själv rår över och som på grund av frånvaron avspeciella övergångsbestämmelser i detta hänseendedrabbas orimligt hårt, får frågan om en befrielsefrån den mervärdeskatt som utgått vidförsäljningen av inventariet i fråga prövas enligtbestämmelserna i 76 § lagen om mervärdeskatt.Anf. 153 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet ävenför detta svar. Frågan är föranledd av att ett litetbussföretag i glesbygd hotas till sinexistens på grund av att det inte finns någraövergångsregler i samband med att moms införs påpersontransporter. Förlusterna i det här fallet kanuppgå till 240 000--. Det är ytterligare ettbevis på hur nonchalant den socialistiskaregeringen är mot små och medelstora företag i vårtland.Det är ofattbart att man från regeringshåll driverigenom en skattelag som på ett osunt sätt drabbarenskilda företagare och som t.o.m. hotarföretagens vidare fortbestånd. Det strider motvedertagna rättsbegrepp att över förändramarknadens spelregler. Det är inte så somstatsrådet antydde i svaret att man kan klara sigundan. har i sitt remissvar överutredningen om indirekta skatter påpekat vikten avatt inte genomföra den aktuella lagstiftningen utanatt man tar hänsyn till övergångsproblemen.I det aktuella fallet kommer ett företag i svenskglesbygd att drabbas -- det är ovedersägligt. Det ärytterligare en bekräftelse på att den socialistiskaregeringen i vårt land icke lever upp till det viktigasynsättet att hela skall leva. Statsrådetshänvisning till nådeparagrafen imervärdeskattelagen hjälper inte företagaren ettdugg. Han får inga besked, han vet inte hur hanskall förfara. Därför frågar jag statsrådet: regeringen en rättssäker ochkonkurrensneutral övergångsbestämmelse isamband med att moms införs påpersontransporter? Vi har erfarenheter sedantidigare. Skyll inte på att det inte går! Det går, herrstatsrådet, och jag vill gärna ha svar.Anf. 154 Statsrådet talman! Jag reagerar på nytt mot tonfallet iinlägget. Återigen: jag är inte beredd att diskuteraenskilda fall. Jag vänder mig också motpåståendena att vi skulle kunna utforma en såomfattande skattereform utan att det skapas vissaövergångsproblem. Jag vill inte förneka att detfinns sådana problem, men jag vill påstå att ingenskattereform värd namnet kan undgå att få vissaeffekter under övergångsskedet. Att påstånågonting annat är inte seriöst. Det har inte medsocialistisk eller icke-socialistisk politik att göra,utan det handlar om att förhålla sig seriöst tillskattefrågan eller inte.Jag vill också säga att det är felaktigt att påstå attdet är någonting som har skett över . Fråganhar studerats ingående i kommittén för indirektaskatter -- det torde varamedveten om. Kommittén lämnade sitt betänkandei . Det har gått dess.Förslaget har remissbehandlats, och det harlagstiftats i ärendet. Ännu har inte den åtgärd somvi talar om trätt i kraft, det sker vid kommandeårsskifte. Det hela har alltså varit känt under enlängre tid.Vi kommer inte att ändra på lagreglerna i dettaavseende. Jag vägrar att uttala mig i dettaindividuella fall, för jag känner inte till det. Rentallmänt kan man konstatera att ett företag sombefinner sig i denna situation i vissa fall kangenomföra en försäljning under det här året tillnågon som skulle kunna göra avdrag för fiktiv skattvid förvärvet. Det finns alltså möjligheter förföretag att hantera den uppkomna situationen.Som jag påpekade i mitt föregående svar finns detalltid i sista hand den möjligheten att man begär,och också kan få, dispens, nedsättning ellerbefrielse från skatt enligt 76 § mervärdeskattelagen.Anf. 155 ():Herr talman! Det är helt korrekt att jag satt iutredningen om indirekta skatter, KIS. Därdiskuterade vi denna fråga. Jag har reserverat migmot majoritetens förslag, som innebär att enskildaföretagare drabbas, som i det här aktuella fallet.Vi behöver inte diskutera det speciella fall som jagkänner till, men det är uppenbarligen så att ensmåföretagare i svensk glesbygd orättfärdigtdrabbas av att han är tvingad att sälja en av sinabussar beroende på att han har förlorat enmarknadsandel; han kan inte längre driva företagetmed två bussar. kan han inte säljabussen -- det är ingen som köper bussen om maninte får momsavdrag på den. Då måste han gå som handlar med bussar. Statsrådet kandå förstå att priset sjunker beroende på dennaskattekonsevens. Han kan alltså inte betala sinaskulder beroende på att vi har en felaktiglagstiftning!Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1990/91:11 om momsen ochrecipientkontrollenAnf. har, motbakgrund av att den mervärdeskatt som belastar ettvattenvårdsförbunds verksamhet förrecipientkontroll inte skulle kunna föras över till iförbundet ingående kommuner och företag, frågatmig om jag tänker vidta åtgärder så att dennakumulativa skatteeffekt undanröjs.Vattenvårdsförbundens ställning imervärdeskattesammanhang är inte helt klarlagd.Även om det i viss utsträckning skulle uppkommaeffekter som inte kan elimineras inom ramen för deallmänna bestämmelserna i mervärdeskattelagen,torde dessa effekter närmast ha marginellbetydelse. Jag är därför inte beredd att nu lämnanågra förslag i frågan.Anf. 157 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret,även om jag är djupt besviken över innehållet i det.Jag tycker det är allvarligt när statsrådet säger visserligen kan se att det blir vissa effekter avdet här men att de är marginella. Jag tycker inte attdet är marginellt när momsen drabbar va-abonnenter i två led. Dessutom är det intemarginellt att vattenvårdsförbundensansträngningar att öka intresset från kommuneroch företag att göra recipientkontroller i vattenförfelas. Det är särskilt angeläget på ,där det finns kommuner som har hela sittvattenintag från exempelvis . Då är detsynnerligen väsentligt från miljösynpunkt att mangör kontroller. När man ser sådana här effekter blirman mindre benägen till det.En ytterligare fråga till statsrådet är: Varför kanman inte jämföra ett vattenvårdsförbund medandra ideella sammanslutningar som exempelvisvägsamfälligheter, som har den möjlighet jag harfrågat om? Vad är det för fel med att göra det --varför är statsrådet ovillig till det?Anf. 158 Statsrådet talman! Ett vattenförbund äruppenbarligen en självständig juridisk person, mendet råder oklarhet om vad det är för slags juridiskperson. När det gäller vattenförbunds organisationhänvisas i lagen om vattenförbund i storutsträckning till lagen om förvaltning avsamfälligheter. Om vattenförbunden skulle visa sigvara samfälligheter, skulle vissa redan existerandebestämmelser i mervärdeskattelagen möjligenkunna tillämpas för att föra över den ingåendeskatten till medlemmarna i förbunden.Jag kan också påpeka att det här knappast är någotnytt problem. Kommunernas avloppsverksamhetliksom de i vattenförbunden ingåendeindustriföretagens verksamhet har redan tidigaremedfört skattskyldighet. Problemet medkumulativa effekter borde alltså ha uppstått redantidigare -- det är ingen ny situation som har inträtt.Mot den bakgrunden vill jag upprepa att någraytterligare åtgärder icke är planerade.Anf.159 ():Herr talman! Jag kan bara beklaga att statsrådetär ovillig till detta. Statsrådet erkänner att det är feloch säger att vattenvårdsförbund skulle kunna varajämförbara med samfälligheter -- varför då intevägsamfälligheter, där man har företagit den härförändringen, som alla tycker är till nytta?Vattenvårdsförbund är angelägna, särskilt frånmiljösynpunkt; i varje fall tycker vi det påvästkusten, och vi arbetar för sådana både längssjälva kusten och utefter de stora älvarna. Häråstadkoms alltså en motsatt effekt: Man blir ovilligatt ingå i vattenvårdsförbund när man ser att detblir dubbel skatteeffekt.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1990/91:13 om s.k.pedagogiska måltider och skattereformenAnf. 160 Statsrådet talman! Margó har frågat migom den förmånliga beskattningen av de s.k.pedagogiska måltiderna kommer att finnas kvarefter skattereformens genomförande år 1991.Enligt nu gällande anvisningar(RSV Dt 1989:23) är pedagogiska måltiderundantagna från beskattning av kostförmån. Dettagäller lärare eller annan personal vid skola,förskola, daghem eller fritidshem som hartillsynsskyldighet för barn under skolmåltid samtvårdpersonal inom omsorgsvården elleräldreomsorgen som har tillsynsskyldighet försenildementa eller förståndshandikappade.I regeringens förslag till det andra steget iskattereformen (prop. 1989/90:110) sägs att detäven i fortsättningen bör finnas en möjlighet attbeakta de pedagogiska måltiderna. Någon egentligförändring av den praxis som utbildats vidbeskattningen av de pedagogiska måltiderna tordesåledes inte ha varit åsyftad. Det är emellertidriksskatteverkets uppgift att utfärdarekommendationer för tillämpningen.Anf. 161 MARGÓ ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för ett positivtsvar på min fråga. När jag senast debatterade depedagogiska måltiderna med statsrådetsföregångare kunde jag inte få något klart besked påfrågan, om måltiderna skulle överlevaskattereformen eller inte. sade då attregeringen skulle ta sig en funderare på saken.Jag är givetvis glad att regeringen har funderat i dehär banorna och att man delar min uppfattning attpedagogiska måltider är en så viktig del av arbetetatt de inte får betraktas som subventioneradeluncher i allmänhet.Det är trevligt att kunna lämna det här beskedetvidare till skolor och vårdinrättningar. Jag har baraen liten fråga, som gäller sista meningen i svaret:Det är väl så att säga bara en formalitet? Jag utgårfrån att snart kommer med sådanatillämpningsföreskrifter.Anf. 162 Statsrådet talman! Jag har ingen anledning att förmodanågonting annat.Låt mig också säga att det är roligt att någon gångfå lämna ett svar som uppfattas som positivt. Jag ärövertygad om att även min föregångare i ämbetetär nöjd med den lösning som vi har hittat.Anf. 163 MARGÓ ():Herr talman! Jag tackar för den kompletteringenav svaret.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1990/91:19 omkollektivtrafiken och beskattningenAnf. 164 Statsrådet talman! har frågat mig om detplaneras någon ny åtgärd som kan öka detmiljövänliga kollektivresandet.1991 kommer all persontrafik att imervärdeskattehänseende behandlas på sammasätt som all annan konsumtion. Detta är ett elementi den stora skattereformen.Eftersom trafikföretagen ges rätt att lyftaav den moms de betalar på sina inköp kommerprishöjningarna som följd av skattereformen att bliväsentligt lägre än den formellamervärdeskattesatsen. För lokaltrafiken uppgårdessa prishöjningar till i genomsnitt 10--. Fören del företag blir behovet av prishöjningar lägre.För SL, dvs. , somsvarar för hälften av all lokaltrafik i landet, medförmomsbeläggningen sålunda en extra kostnad förresenärerna med endast 5 %.Även bilisterna har drabbats av en delkostnadsökningar . Sammantagetinnebär skattereformen och de bensinprishöjningarsom följt av krisen vid attkollektivtrafikens konkurrenskraft gentemotbiltrafiken har förstärkts. Det är därför knappasttroligt att kollektivresandet kommer att minska avkonkurrensskäl.Vad gäller SJ kommer införandet avmervärdeskatten att medföra kostnadsökningar om16--. Eftersom flyget träffas av bådemoms och miljöavgifter beräknas dess kostnaderstiga med . Även tåget får såledesförstärkt konkurrenskraft som följd avskattereformen, framför allt mot flyget mensannolikt också gentemot bilen.Skattereformen innebär också att hushållensköpkraft förstärks . Även det bör bidra till enökad efterfrågan på tågresor.Det finns mot denna bakgrund ingen grund atthävda att skattereformen skulle missgynna detmiljövänliga kollektivresandet.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.34 § Svar på frågorna 1990/91:25 och 47 omåtgärder för att begränsa effekterna avbensinprishöjningarnaAnf. 165 Statsrådet talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen anser erfordras för attmotverka att bensinprishöjningarna får effekter påmöjligheterna till bosättning utanför och pendlingtill tätorternas arbetsplatser för innevånarna iglesbygden.Sten-Ove har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att begränsaeffekterna av bensinprishöjningen.Jag besvarar dessa båda frågor i ett sammanhang.Sedan frågorna ställdes har regeringen presenteratsin avsikt att föreslå att schablonbeloppetför avdrag för resor till och från arbetsplatsen höjs.I fjol uppgick avdraget till . per mil upp till1 och . per mil för körsträckor över1 . Detta avdrag föreslås bli höjt till 11 kr.per mil 1990 och . per mil 1991 oavsettkörsträcka.Genom höjningen lindras effekterna av de höjdabensinpriserna avsevärt för de människor i landetsglesbygder som och Sten-OveSundströms frågor gäller. För en löntagare mednormala inkomster som t.ex. har 3 1/2 mil tillarbetet enkel resa och som därför åker 7 mil varjedag motsvarar det ökade avdraget en sänkning avbensinpriset med . per liter 1991. För densom åker motsvarar förändringenen sänkning av bensinpriset med . per liter.Ändringen i reseavdraget medför ett skattebortfallpå 700 milj. kr., vilket finansieras fullt ut. Någonlättnad i finanspolitiken är det därför ej fråga om.Som en jämförelse kan nämnas att om sammabelopp skulle användas till en generell sänkning avbensinskatten, så skulle det motsvara perliter.Anf. 166 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret på min fråga.Det är bra att de som har långa resor med bil till ochfrån arbetet kompenseras för de ökadebensinkostnaderna genom höjda avdrag. Jag delaruppfattningen att det i nuvarande ekonomiska lägeinte är möjligt att öka köpkraften genomskattesänkningar, vilket skulle medföra risker förökad inflation och räntehöjningar, något somytterligare skulle belasta de grupper som här ärsärskilt berörda.Några ytterligare kommentarer. Stora delar av vårtland är beroende av bilen för transporter. Denhärigenom ökade friheten har skapatförutsättningar för bosättning i större delen av vårtland, även i de delar där kollektivtrafiken inte ärtillräcklig, inkl. områden omkring storstäderna.Denna utveckling hotas nu av de snabbt stigandebensinpriserna. Det lägger ett särskilt ansvar påbensinbolagen att inte ta ut högre priser än vad somär nödvändigt. Det är därför viktigt att deprisövervakande organen noga följer dennautveckling. Jag utgår från att regeringen bevakaratt så sker.Det är också viktigt att de grupper som harbilförmån i tjänsten och därmed är opåverkade avbensinprisernas ökning får en motsvarandeuppräkning av bilförmånen.På dessa punkter är jag tacksam för enkomplettering av svaret.Anf. 167 ():Herr talman! Även jag får tacka statsrådet försvaret på min fråga. Huvudproblemet, resorna tillarbetet, är löst. Jag tycker att förslaget om enhöjning av avdraget till den aktuella nivån är bra.Dessutom har man ordnat med en bra finansiering.Men det finns en annan viktig fråga i dettasammanhang: Glesbygdsbefolkningens resor för attfå del av samhällets service. Detta området haruppmärksammats alltmer , framför alltdet med tanke på det som har hänt påoljemarknaden. Det är viktigt att viuppmärksammar denna fråga. Människor har juandra intressen än bara att resa till och från jobbet.Det gäller tillgången till samhällsservice förpensionärer med hjälp av den egna bilen.Det framlagda förslaget om exempelvis ettdifferentierat system skulle för de 95 000personbilar som är registrerade i stödområde 1 viden nedsättning av bensinskatten med . per literkonkret innebär att ca 200 milj. kr. Det är mycket pengar, men jag trorinte att det skulle vara oöverkomligt i framtiden.Självfallet är det många problem förenade meddetta, t.ex. i samband med gränshandeln, men jagtror att det är viktigt att vi följer ochuppmärksammar dessa frågor. Bensinpriset har ,på grund av det som har skett på oljemarknaden,nått en sådan nivå att det nog blir nödvändigt attgöra något . Jag tror att vi iavgiftshänseende helt enkelt blir tvungna att skiljamellan storstadsbilisten och glesbygdsbon.Jag vet att detta inte är något enkelt problem. Dethar ventilerats vid olika tillfällen, och jag tror attdet är viktigt att frågan följs upp. Jag vill därförfråga statsrådet: ni vid er framtidautvärdering att följa upp problemen med resor tilloch från arbetet?Anf. 168 Statsrådet talman! Det här året har inneburit kraftigahöjningar av bensinpriset. En stor del av höjningenkom , då bensinskatten höjdes. Detvar ett led i finansieringen avinkomstskattesänkningarna. De pengar som togs inbetalades tillbaka i sin helhet i form avinkomstskattesänkningar. Men ovanpå detta komen höjning som vi inte rår över, som en följd av deinternationella prishöjningarna och ytterst av Iraksinvasion av . Detta kan vi å ena sidan integöra mycket åt, å andra sidan har det utan tvivelmedfört en del problem, och vi har tillkännagivitde åtgärder som vi är beredda att vidta.Jag konstaterar att de båda frågeställarna och jagtycks vara i stora drag överens om att dessaåtgärder var bra och var vad som kunde göras. Vadgäller några av de specifika frågor som togs upp villjag säga att jag helt delar att vi bör hålla noggrann kontroll överoljebolagens prissättning framöver. Jag utgår frånatt de prisvårdande myndigheterna känner detansvaret, och jag menar också att vi alla somkonsumenter skall vara mycket lyhörda och nogafölja utvecklingen framöver. Det finns på dettaområde likaväl som på andra anledning attifrågasätta om prishöjningarna skall bli större änvad som motiveras av skatter och internationellaförhållanden.Några förändringar utöver dem som harbeslutats i samband med olika delar avskattereformen är inte aktuella. Det gäller såvälbilförmånen som frågan om en differentieradbensinskatt. En rad problem är förenade med ensådan differentiering, och det gör att jag kännermig tveksam till den. Men mera allmänt sett är detnaturligtvis möjligt att vi får omprövavissa inslag i skattereformen. har viinga planer på en sådan omprövning.Anf. 169 ():Herr talman! Jag tackar naturligtvis för detkompletterande svaret beträffandeprisövervakningen. Däremot delar jag intestatsrådets uppfattning när det gäller bilförmån itjänsten. Det är viktigt att man kan upprätthållaallmänhetens förtroende för skattereformen och attmänniskor upplever att den är rättvis och drabbarolika grupper på ungefär samma sätt. Det kan dåinte vara rimligt att en grupp som åtnjuterförmånen av bil i tjänsten har möjlighet att utan attkänna någon effekt av bensinpriserna på sitt egetåkande använda bilen i tjänsten. Skattereglernaborde rimligtvis på något sätt ändras med tanke pådetta.Anf. 170 ():Herr talman! Jag tror, som jag sade tidigare, att detär viktigt att man ser över glesbygdsbefolkningensmöjligheter att få samhällsservice. Prisutvecklingenfår inte inverka alltför starkt i detta avseende. Ompensionärerna slutar att åka bil, därför att det är fördyrt, kommer färdtjänsten att belastas. Samhälletdrabbas alltså ändå av kostnaden på något sätt.Jag vet att det är en mängd problem inbyggda i endifferentiering av bensinskatten. Det är en frågasom har varit uppe till behandling vid åtskilligatillfällen. Det är inte så lätt som man ibland geruttryck för i den allmänna debatten att genomföradetta, men det är inte fel att försöka. Det gäller ettproblem som vi måste komma till rätta med.Jag tror inte att någon kräver att statsrådet i dagskall kunna presentera en färdig lösning, men jagtror att det finns en allmän önskan om att dessaproblem skall följas noggrant. Det är nämligenfråga om ett växande problem för servicen iglesbygd.Anf. 171 Statsrådet talman!