prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Informationen skall dock inte vara såutformad att den uppfattas som en plädering förkärnkraft.Slutligen, herr talman, vill jag bara säga ett par ordom . Om vi nu bygger ut ettrikstäckande naturgasnät där det kommer att skeen storskalig introduktion av naturgas, kommerdetta helt naturligt att både försvåra och förhindraett större utnyttjande av biobränslen.Vi håller nu på med energiöverläggningar mellansocialdemokraterna, och centern.Bioenergin kommer att utgöra en mycket viktigdel. Vi måste nu ge biobränslena den rätta chansen.Därför bör vi vara försiktiga med en alltför kraftigutbyggnad av naturgasen.Anf. 124 ():Herr talman! Än så länge är vi inte med i EG, ochän så länge har möjligheter att på ettkraftfullt sätt påverka näringspolitiken i landet.Kapitalets totala frihet att röra sig över landetsgränser har visserligen begränsat möjligheterna självständig politik. Avviker vi från vad som ärkutym i våra viktigaste konkurrentländer måste vinaturligtvis noggrant analysera våra åtgärder.Grundläggande när det gäller näringspolitiken ärenligt min mening att vi befinner oss i en situationdär den ekologiska katastrofen i världen förvärrasför . Det är industrivärldens industriellaprocesser -- inkl. det industrialiserade jordbruket --som tillsammans med den slösaktigaresurskonsumtion som de rika länderna hänger sigåt som är huvudproblemet och som leder till attvärlden blir allt fattigare. Det är nämligen enfullständigt falsk föreställning att världen blir rikaregenom den industriella utveckling som pågår.Världen blir i stället allt fattigare.Naturresurser uttöms. Biologiska arter dör ut meden förfärande hastighet. Skogsskövlingen fortgår.Tillgången till odlingsbar jord och rent vattenminskar både absolut men framför allt per capita.Spannmålsproduktionen stagnerar. Tillgången påfisk i världshaven minskar. Vi har i dessa fakta engrundläggande orsak till den världsvida inflationen.En växande mänsklighet skall dela på sinandenaturtillgångar. Logiskt sett leder det till att prisetgår upp.Detta är enligt min och uppfattning ennödvändig bakgrund till varje diskussion om hur viskall utveckla vårt näringsliv. Mot den bakgrundenter sig frågan om huruvida ett antal industrier skallägas av staten eller av enskilda som en sekundärfråga.Sverige har ingen stor statlig industrisektor.Tidigare politikergenerationer både på höger- ochvänsterkanten har sett ett värde i att staten ägervissa företag, framför allt sådana som är grundadepå långsiktigt värdefulla naturtillgångar. Det gällerframför allt skog och malm.Det finns kanske ibland skäl att sälja ut sådanatillgångar. Vi i menar t.ex. att skogenkan bli bättre skött om den ägs av ägare som beboroch arbetar med sitt skogsinnehav. Erfarenheten avstorskaligt statligt ägande antyder att det tenderaratt bli mindre effektivt än privat. blir utantvivel fördelningen av förmögenheten jämnare omhela folket äger en tillgång än om den är privatägd,då ägandet tenderar att koncentreras till vissapersoner eller grupper.Jag förstår inte riktigt argument attde statliga aktiebolagen skulle bli mera utsatta förkonkurrens om de privatiserades. Jag tror att debefinner sig i en konkurrenssituation som är fulltjämförbar med de privata företagens situation iallmänhet. säger att man genomprivatiserande uppnår ett spritt ägande. Låt ossemellertid anta att man säljer ut . Jag vet intehur länge det kommer att dröja innan hamnari en av de två stora skogsgrupper som förnärvarande finns i landet. Det finns väl undantagfrån spritt ägande. Det är kanske mera entrosföreställning än en på verkligheten grundaduppfattning.Vi konstaterar sålunda att staten äger industrieroch att ägande ger makt och ansvar. Frågan är hurdetta ansvar skall skötas.Staten har alltid ett ansvar för alla företag i landet,nämligen som normgivare. Den ekologiska krisenmåste leda till att staten talar om för företagen vadsom är acceptabelt och vad som måste minskas ellerelimineras. Staten har både lagstiftningsmaktenoch den ekonomiska makten via skatter, avgifteroch bidrag. Detta är statens viktigaste uppgift närdet gäller företagen. Jag kan inte se någon uppgiftsom skulle vara viktigare för ett näringsutskott änatt diskutera hur den industriella verksamhetenskall bedrivas så att utarmningen av jorden bromsasliksom den ekologiska krisen.När det gäller de statliga företagen har staten ettdubbelt ansvar. Även där gäller naturligtvis dennormgivande makten. De statliga företagen skalllyda under samma regler och lagar och betalasamma skatter som de enskilt ägda företagen.Staten har dessutom en ägarmakt och ettägaransvar. har ställt frågor om denstatliga företagspolicyn tidigare i ett antal motioner.Vi ställer dessa frågor igen. Åter har vi mötts avsamma tystnad från utskottets och regeringens sida.Vi trodde förr att en dialog var demokratins livsluft,men vi har uppenbarligen missförstått något -- ellerockså saknas demokrati.När det gäller de statliga företagen finns detanledning att diskutera ekonomisk demokrati inomföretagen och frågan om ägandets anonymitet.Stora privata koncerner och transnationella företagär ofta mycket anonymt ägda. De statliga företagenär på intet sätt bättre. Där sitter en tjänsteman påindustridepartementet eller något annatdepartement och röstar för staten samtliga aktier.Man kan knappast tänka sig någon anonymareägarfunktion än denna. inflytande ärmarginellt när det gäller de statliga företagen. Vihar också ställt frågan om man på något sätt kanbegära att de statliga företagen skall varaföredömen när det t.ex. gäller hänsynstagande tillmiljö, ekologi och inte minst arbetsmiljö.Det är ur dessa utgångspunkter som vi i miljöpartietvelat diskutera den statliga företagsamheten. Förraåret tog vi upp till diskussion ASSIsproduktprogram som vi ansåg helt felinriktad urekologisk synpunkt. Anmärkningen hjälper dessvärre även , även om vi i vår motion inte harberört . Det är ett företag som ser som sinhuvuduppgift att expandera marknaden förengångsförpackningar, gärna klorblekta. Dettabidrar till energi- och resursslöseriet i världen.Inom kan vi finna åtskilliga exempel påprodukter som ur ekologisk synpunkt måsteifrågasättas. I själva verket borde man kunnabegära att de statliga företagen skulle befinna sig ifrämsta ledet när det gäller miljövänlig produktion.De skulle kunna vara pionjärer för att i praktikengenomföra livscykelbegreppet i produktionen ochden livscykelspecifikation som vi hardiskuterat. De skulle frivilligt kunna införamiljöredovisning i sina årsberättelser. Det är frågorsom vi för någon vecka sedan diskuterade här ikammaren och som de partier som i valrörelsenkallade sig miljöpartier tydligen inte begrep ellerstruntade i. Därigenom dementerade de definitivtpåståendet om sitt miljöintresse.Miljöpartiet har omnämnt ett antal företag somsysslar med speciellt miljöfarlig eller ekologisktolämplig verksamhet inom den statliga sektorn:Studsvik AB, , SvenskKärnbränslehantering och Swedegas. Vi har ocksåuttalat att krigsmaterieltillverkningen bör avskiljasfrån industrier och ställas direkt underdepartementets kontroll. Krigsmaterieltillverkningbör enligt vår uppfattning inte betraktas som enindustriell verksamhet vilken som helst som skallverka på marknadens villkor, utan snarare som ettnödvändigt ont som skall stå under striktdemokratisk kontroll. Samma sak gäller egentligende fyra bolag som jag har nämnt. Studsviks ochSKBs verksamhet skall inriktas på enkärnkraftsavveckling, som i varje fall senast skallvara klar men som enligt miljöpartietsuppfattning kan vara klar . inriktar sig på en fortsatt utvecklingav något som svenska folket i folkomröstning harförkastat är enligt vår uppfattning både dumt ochomoraliskt.Naturligtvis håller jag med om att en sakliginformation från bolaget är helt acceptabel. Tyvärrhar SKB ingalunda fungerat så, utan deninformationsverksamhet som man på ett effektivtoch dyrbart sätt har bedrivit i landet har varit såinriktad att det har varit uppenbart att man velatpropagera för fortsatt användning av kärnkraft.Att expandera användningen av fossilgas anser viockså vara förkastligt. Det kommer att låsa fastlandet i ett beroende av ett nytt fossilt bränsle,sårbart och importerat. Att satsa miljarder på dettaär att stjäla resurser från de energiformer som vienligt tidigare riksdagsbeslut skall satsa på:inhemsk förnybar energi. Att ett statligt företagmedverkar till detta finner vi beklagligt. Här bordestaten ingripa med sitt ägaransvar för att dra ned påverksamheten, som dessutom leder tillkoldioxidutsläpp om det införs ett nytt fossiltbränsle.Vad så gäller skall jag fatta mig kort.Staten måste förbjuda producerandet av avfall sominte kan destrueras eller återvinnas, dvs. förbjudade produkter som alstrar sådant avfall vidtillverkning eller användning eller skrotning. Vimåste äntligen lära oss att världens framtid kräverett kretsloppstänkande.Slutligen har vi anmärkt på att Nordiska Satellit ABägnar sig åt en verksamhet som ökar den andligamiljöförstöringen i landet. Vi anser att staten bordesöka en bättre användning för satelliten viktig fråga som vi berör bland principfrågornavad gäller de statliga företagen är frågan om statligamonopol. Eftersom jag skall föra eninterpellationsdebatt med industriministern kringdetta avstår jag frånkommentarer i dag.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2,3, 7, 13, 14 och 16.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag kan inte hålla med hans kritik mot den informationsverksamhet somSvensk har bedrivit. Jaghar själv varit i och sett både ochmellanlagret clab där. Som jag ser det bedrivermiljöpartiet en oseriös skrämselpropaganda.Utställningen i fråga var enligt min mening bådesaklig och instruktiv. Den visade också att SKB påett seriöst och professionellt sätt handhade dessafarliga insatsvaror liksom avfallet frånkärnkraftsverken. Som svensk tycker jag att mankan känna sig tillfredsställd och trygg med det sättvarpå Svensk Kärnbränslehantering handläggerdessa svåra frågor.Vi i liberalerna är motståndare till attdet sker en utbyggnad av ett rikstäckandenaturgasnät . Det skulleförsvåra eller t.o.m. förhindra ett bredareutnyttjande av biobränslena. Dessa frågor skallenligt vår mening avhandlas i samband meddiskussionen om energipolitiken.Att inte förstår vitsen med att försäljastatliga företag samt att ha en fri näringsverksamhetoch en fri näringspolitik i har vi tidigare settexempel på.Anf. 126 () replik:Herr talman! Vi vill gärna ha en fri näringspolitik,. Men den statliga sektorn i Sverigeär förhållandevis liten och utgör inget störreproblem. Vi kan mycket väl tänka oss att vissa delarav denna statliga sektor försäljes. att det skulle förbättra konkurrensen, vilketjag har svårt att förstå. De statliga företagen inomProcordia, exempelvis eller Sarakrogarna,konkurrerar på tämligen lika villkor med ett antalprivata företag i landet. Att en försäljning avstatliga företag skulle få någon större effekt påkonkurrensen förstår jag alltså inte. kanske förklara för mig hur det ligger till.Saklig information om kärnkraften ochkärnkraftsavvecklingen hänger naturligtvis till endel samman med vad man tror och anser omkärnkraften. Det är lätt att påverkas av sinpersonliga inställning till denna teknik och dessrisker. kan jag hålla med att staten och industrin tack varekärnkraftsmotståndarnas idoga arbete för en bättrepolitik än andra länder när det gäller att ta ansvarför både riskerna och avfallet. Vi har ju settskräckexempel i öst. Jag vågar påstå att vi står ossgott jämfört med länder som och USA.Där finns förskräckliga exempel på nonchalans vadgäller kärnkraftshantering.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag tror att alla i ärintresserade av en säker hantering av dessa farligaämnen. Själv har jag inte alls varit en ivrigkärnkraftsförespråkare, men jag måste säga att jagblev imponerad av det sätt som SvenskKärnbränslehantering arbetade.Vad så gäller statens roll inom näringspolitiken villjag säga så här: Om staten agerar på den marknaddär man själv sätter upp spelreglerna uppståruppenbara risker för en osund konkurrens. Det blirmotstridiga lojaliteter, och det uppkommerverkligen risker för snedvridnakonkurrensförhållanden mellan privata och statligaföretag. Det står enligt min mening helt klart att detskall vara så mycket privat och spritt ägande sommöjligt.Anf. 128 () replik:Herr talman! Visst förstår jag att imponerad när hon besökte . Menden saken skall vi kanske inte fortsätta attdiskutera.En stark ägare, och en sådan är ju staten, kannaturligtvis alltid påverka situationen för sinaföretag. Men jag skulle vilja få mer konkretaexempel på hur statligt ägda företag leder tillminskad konkurrens.Anf. 129 ():Herr talman! beslöt att statensaktier i tio bolag skulle överföras till ett särskiltförvaltningsbolag med namnet . På initiativav föreslår nu regeringen i proposition1990/91:30 vissa riktlinjer för i vilka fall riksdagenskall höras innan förvaltningsbolaget kan fattabeslut om försäljning av aktier i bolagen.Riktlinjerna innebär bl.a. att riksdagensställningstagande skall inhämtas om Fortia tänkerfrånhända sig röstmajoriteten i något av bolageneller att Fortias andel i något av de nu delägdabolagen sjunker så att de inte längre överstiger entredjedel. Utskottsmajoriteten anser attregeringens förslag till tillgodoser de krav somriksdagen har ställt. Jag yrkar bifall till utskottetsförslag.De borgerliga partierna tar åter upp frågan omprivatisering av de statliga företagen. Vårinställning är fortfarande att det skall finnas enstatlig företagssektor som en motvikt till de privatamaktgrupperna. Eftersom denna fråga, som vi serdet, inte i något avseende tillförts något nytt sedanden senast behandlades, ber jag att få hänvisa tilltidigare debatt och beslut här i . Det varfaktiskt så sent som . Jag yrkar således avslagpå reservationerna 1 och 4.Vad så gäller regeringens redogörelse för de statligaföretagen samt kraven från ochmiljöpartiet om att en principdeklaration om destatliga företagens mål och riktlinjer skall redovisasmed vissa mellanrum, anser vi att det räcker medatt regeringen i ärenden om särskilda företag och inäringspolitiska propositioner tar upp dessa frågortill behandling. Det skedde så sent som dåregeringen i den näringspolitiska propositionendiskuterade motiven för de statliga företagen. Jagyrkar därmed avslag på reservation 7.Jag yrkar också avslag på reservationerna 8 och 9som handlar om ,och . Jag vill kortfattathänvisa till beslutet här i och tilldebatten med anledning avbetänkandet NU10 om krigsmaterielindustrin.Vad så gäller frågan om hur skallnyttjas hänvisar jag till att det pågåröverläggningar mellan Satellitaktiebolaget ochRymdaktiebolaget. Ett avtal kommer attundertecknas. Avsikten är att Satellitaktiebolagetskall ha ägaransvaret och utöva kontroll över hursatelliten skall användas. Jag yrkar avslag påreservation 10.Låt mig i sammanhanget peka på utskottetsskrivning där vi framhåller hur viktigt det är attkontakterna med och de baltiska staternafullföljs så att nyttjas för att utökatelekommunikationerna.Herr talman! I övrigt hänvisar jag till utskottetsskrivning och yrkar bifall till hemställan ibetänkandet samt avslag på samtliga reservationer.Anf. 130 () replik:Herr talman! anser att det har gettsett svar på frågan om den statliga företagspolicyn.Vi i har ett antal gånger ställt flerafrågor kring detta. Vi hade hoppats att antingenfrån regeringen eller från utskottsmajoriteten fåsvar på våra konkreta frågor. Dessa kan kortsammanfattas så här: Vilken principiell skillnad serregeringen mellan affärsverk och aktiebolag? Hurskall regelsystemet för dessa företagstyper skilja sigåt? Kan andra krav ställas på statliga företag än påövriga företag? Skall statliga företag utgöra ettföredöme i fråga om miljö, affärsmoral etc.? Skallstatens innehav av företag användas för att främjaekonomisk demokrati? Har staten ett särskiltansvar för krisbranscher i en vikande ekonomi? Detär konkreta frågor som jag inte anser att vi har fåttett samlat och konkret svar på.Jag kommer att lämna i och med attdenna treåriga mandatperiod löper ut. har jag drivit en fråga utan att få någotkonkret svar. Det är beklagligt. Av åldersskälkommer jag inte att ställa upp som kandidat somledamot i under ytterligaremandatperiod.Anf. 131 () replik:Herr talman! och jag representerartvå olika ideologier, och det är inte konstigt att hanmotsätter sig en försäljning av statliga företag. Självtror jag att en försäljning av statliga företag innebären vitalisering av vårt näringsliv. Det är ingetsjälvändamål för staten att äga företag. Det ärbättre att skapa gynnsamma förutsättningar och braramar för svenskt näringsliv att kunna verka. På detviset sprider man också ägandet och engagerar flermänniskor. Det blir därmed mer aktivitet runt om ivårt land. Jag tror alltså att det vore mycket bra förvår ekonomi och för vårt näringsliv om fler företagkunde privatiseras.Det är helt onödigt att tillåta förvaltningsbolagetFortia att sälja aktier. Om statliga företag säljs ut såbehövs inte detta företag. Verksamheten kanskötas bra ändå.Därmed yrkar jag avslag på utskottets förslag idetta fall.Anf. 132 () replik:Herr talman! Låt mig först säga följande till LarsNorberg. I de näringspolitiska propositionernabrukar man behandla just de frågor som LarsNorberg här berör beträffande företagspolicy. Mendet sker inte i samband med redogörelser för destatliga företagens verksamhet.Kjell konstaterar att vi har olikauppfattningar, och det är alldeles riktigt. Vi tyckeratt de statliga företagen tillsammans medkooperativa företag spelar en roll som motvikt tillden stora andelen privata företag. Vi anser såledesatt de statliga företagen spelar en roll i detindustripolitiska arbetet.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag förmodar att på de rader i den näringspolitiskapropositionen som handlar om statligt företagande.Men där finns inga konkreta svar på de frågor somvi har ställt, t.ex. om hur man ser på de s.k.naturliga monopolen. Vad är kriteriet för om enstatlig verksamhet skall bedrivas i verksform eller iaktiebolagsform? Vilka principiella skillnader lederdet till i fråga om demokratisk insyn osv.? Det finnsett stort antal frågor som vi har ställt men inte fåttsvar på.Anf. 134 () replik:Herr talman! Det är bra med många aktörer inomnäringspolitiken. Det är också bra att det finnssåväl enskilda som kooperativa företag. Det äringet självändamål att ha statliga företag. få anställda i företagen och många andra attköpa aktier och på det viset sprida ägandet. Dettror jag är en bra injektion för vår ekonomi och förvårt näringsliv.Anf. 135 PER ():Herr talman! I näringsutskottets betänkande 12behandlar man riktlinjerna för hur det nya statligakonglomeratet skall kunna få sälja aktier isina dotter- och intressebolag. Fortia är ju detholdingbolag som skall ta hand om det statligaaktieägandet. Det är kanske ett mer fantasifulltnamn än det gamla , men i övrigt ärprinciperna ungefär desamma.Vi i de tre borgerliga partierna tycker inte att detfinns några motiv för att ge sådana riktlinjer. Deträcker egentligen med en enda riktlinje, nämligenatt de statliga företagen skall säljas och ge en så storägandespridning som möjligt. På det sättet kan videssutom få mer kompetenta ägare till de statligaföretagen än vad dessa har. Det kan medföraen dualism mellan ägare och företagsledning, någotsom har visat sig medföra en betydligt bättreutveckling än den som uppnås i företag i statlig ägo.Samtidigt skulle dessa företag ges möjlighet attattrahera till mer riskkapital påriskkapitalmarknaden. Hårdare krav skulle ställasfrån riskkapitalmarknaden på avkastning ochförräntning i företagen. skulle mansärskilja staten i dess egenskap av ägare i företagoch givare av ramarna för företagandet i landet.Jag tycker att den stora cirkus som ägde rum kringNordbanken, Posten och denna höstvisade hur illa det kan gå när staten är storägare ien bank som man anger spelreglerna förhur bankerna skall få agera. Det är ett mycket klartskäl till att staten bör träda ur ägarfunktionen och istället koncentrera sig på att ange ramarna förverksamheten.En privatisering skulle dessutom inbringa relativtstort kapital till statskassan och därmed skapamöjligheter att nedbringa statsskulden eller placeraskattebetalarnas pengar i andra angelägnainvesteringar. Man måste kunna få byta tillgångaroch inte för alltid behålla dem som man av någonanledning har råkat få.Många av bolagen i har kommit in iföretagsgruppen närmast av en sinkadus. Det ärmärkligt att man vill att just dessa företag skallförbli statliga.Socialdemokraterna har sagt att dessaföretag skall drivas på exakt samma villkor sommotsvarande privata företag. Man ställer signaturligtvis frågan: Varför skall de vara statliga närman kan frigöra kapital till andra och merangelägna investeringar?I hela har man privatiserat företag. Isamband med näringsutskottets resa ute i Europadenna höst kunde vi konstatera hur företag säljs ihela . I skall staten sälja 7 000företag på . Nästan samtligaledamöter i Sejm röstade för försäljningen.Detsamma var fallet i . Men ljusettycks ännu inte ha nått svensk socialdemokrati.Vi i de borgerliga partierna tycker därför heltföljdriktigt att det inte finns några skäl för stateneller för regeringen att ge nya, speciella riktlinjerför sitt företagande. I stället bör man säljaföretagen för att ge dem den marknadsanpassningsom de så väl förtjänar.Ett exempel på handlingsförlamning gäller . Det är ett fastighetsbolag som ävensysslar med röraffärer. Man har ävenvarvsverksamhet och försvarsindustri inom sittområde, trots att den företagsgruppen, nämligenKockum och med allsäkerhet skulle passa bättre in i enförsvarsindustristruktur och delta i denomstrukturering som där måste ske. Det ärmärkligt att man inte har kunnat frigöra sig från dentradition och stelbenthet som finns i det statligaföretagandet.I reservation 19 har vi med en liten motivskrivning.Vi anser att majoritetens skrivning är ogin mot denfast boende skärgårdsbefolkningen ochKronoholmarna. Man marknadsanpassar derasarrenden och ställer nya investeringskrav på dem.Det hade varit riktigare att biträda vårt förslag tillskrivning och därmed slagit vakt omskärgårdsbefolkningens möjligheter att stannakvar. Man borde ha avvaktat de rättsprocesser somi dag äger rum för att på så sätt kunna geskärgårdsbefolkningen bättre villkor. Jag är heltövertygad om att sommargästerna klarar sig påöarna i fråga, men det är den bofasta befolkningensom vi har anledning att slå vakt om.Med det anförda ber jag att få instämma i samtligamoderata reservationer och yrkar bifall tillreservation 1.Anf. 136 ():Herr talman! Per upprepar ofta ochgärna att de statliga företagen skall säljas. Därmedåstadkommer man ett spritt ägande, säger han. Jaghar aldrig riktigt förstått hur det skall gå till. Omaktier i exempelvis eller hamnar i koncern föreställer jag mig att följden ganskasnart blir en ytterligare koncentration inäringslivet. Den risken är väl så stor som att detblir ett spritt ägande.Som jag sade i mitt tidigare anförande har vi imiljöpartiet i och för sig inte den dogmatiskainställningen att staten till varje pris skall behållaföretag. I ett senare inlägg här i kammaren kommerjag tvärtom att propagera för att staten skallavhända sig vissa investeringar för att kunna göraandra. Jag kan mycket väl tänka mig att det äveninom den här företagssektorn kan finnas skäl att iviss utsträckning byta tillgångar.Det är klart att ett konglomerat av typ CelsiusIndustrier är en besynnerlig sak. Det förekommer istor skala i exempelvis . Jag tycker att passar bra in på begreppetkonglomerat. Det var i varje fall för någotårtioende sedan en vanlig företeelse inom detprivata näringslivet. ansågs det varamindre ändamålsenligt och rationellt med denföretagsformen, varför den avvecklades. Det bordeförmodligen ske även med Industrier AB.Att jämföra svenskt statligt ägande med situationeni tycker jag är barockt. Vi har en ganska litenstatlig företagssektor som inte kan jämföras medden statliga sektorn i länder.