prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Detta är en utrikespolitisk skandal.Sverige försummar den viktigasteutmaningen, nämligen att medverka till dendemokratiska och marknadsekonomiskautvecklingen i det forna diktaturer.Trots att utbytet av mänskliga kontakter ochkunskaper kanske är det viktigaste vi kan bidramed, har kvar viseringsbestämmelsergentemot balterna som gör det svårare för balter attkomma in än att resa ut ur sina hemländer.Löftet om att erbjuda unga balter arbetspraktik,som var ett av de bärande löftena i ett av vårensmånga krispaket, fastnade i byråkratins kvarnar.Trots att de östeuropeiska länderna behöver kunnaexportera allt de kan producera, kommer vi attunder ha kvarimportrestriktioner på textilier och skor.Herr talman! Vägen till det framtida gårgenom Europeiska gemenskapen. Det är inte minstuppenbart för länderna i Central- och Östeuropa.Men det är också en väg som består av demokratioch marknadsekonomi, som våra nya europeiskademokratier behöver stöd för att beträda.I båda dessa frågor försummar sitteuropeiska ansvar. Den socialdemokratiskadogmatik som präglar regeringen gör den dåligtskickad, herr talman, att leda i dagensEuropa.Anf. 131 ():Herr talman! Hur påverkar en svensk anpassningtill EG den svenska demokratin? Den frågan harställts av och av andratill EG-förespråkarna, men den har inte fått någotriktigt svar.Oavsett om anpassningen sker genom ett eller i form av medlemskap i , kan jag intese hur det skall kunna genomföras utan att detsvenska folkets grundlagsfästa rätt till ettdemokratiskt styrelseskick skall tas ifrån oss.I regeringsformens första kapitel, som fastställerstatsskickets grunder står:''All offentlig makt i utgår från folket. Densvenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildningoch på allmän och lika rösträtt. -- -- -- Denoffentliga makten utövas under lagarna. -- -- --är folkets främsta företrädare.Riksdagen stiftar lag, beslutar om skatt till statenoch bestämmer hur statens medel skall användas. ''Detta är grunden för hur vi, som är folkets valdaombud, skall förvalta det ansvar som våra väljarehar anförtrott oss. Jag utgår därför från att allariksdagens ledamöter är beredda att följa de härgrundprinciperna.Det är därför jag räknar med att få ett ärligt svar påfrågan om hur ni, som är EG-anhängare, har tänktatt det skall gå till rent praktiskt närriksdagen skall uppfylla de grundlagsfästa kraven-- att all offentlig makt skall utgå från det svenskafolket,-- att den offentliga makten skall utövas undersvenska lagar,-- att även skall kunna varade svenska folkets främsta företrädare och stifta lagoch besluta om statsskatt, och kunna göra dettasom en del i ett folkstyre som bygger på friåsiktsbildning.Situationen är som alla vet den, att den europeiskagemenskapen inte är berett att underkasta sigbeslutsorgan som är gemensamma med EFTA. EGvill inte underkasta sig något annat överstatligtorgan. Därför blir EFTA-staterna genom ett lydstater till EG.Det som EG-staterna bestämmer kommer att blibindande även för länderna i EFTA, och de haringen annan möjlighet att påverka besluten ängenom samtal och övertalning. Genom EES-avtaletblir dessa länders folk och deras parlament, såvittjag begriper, klavbundna av EGs lagbeslut ochförlorar möjlighet och rätt att på parlamentariskväg hävda de egna intressena gentemot EG i de fallde kolliderar.Tidigare i debatten har bl.a. Per och givit flera exempel på sådana beslut, t.ex.de 14 000 sidorna EG-lagar som måste ta insom svensk lag vid ett avtal. Jag behöver inte ta med att lämna fler exempel.Regeringen får enligt 10 kap. regeringsformen i vissutstäckning ingå bindande internationellaöverenskommelser om har godkäntdetta. Meningen med den bestämmelsen ärknappast att får godkänna enöverenskommelse som sätter själva grunderna fördet svenska statsskicket ut spel -- alltså vad somsägs om att den offentliga makten skall utgå frånfolket och att detta skall bygga på en friåsiktsbildning. Just den fria åsiktsbildningen är ettsärskilt kapitel.Vi känner alla till Per envisa kamp för attolika faktauppgifter i samband med EG--EFTA-förhandlingarna skall bli offentliga. Det är engrundläggande förutsättning för den offentliga ochsakliga debatt som utgör en nödvändig del av denfria åsiktsbildning som vårt statsskick garanteraross. Vi vet också att regeringen är frikostig i frågaom användningen av hemligstämpeln när det gälleruppgifter och fakta. Sanningen och en fri debatt omdenna skulle nämligen störa förhandlingarna.Till sist, herr talman, vill jag upprepa min allvarligtmenade fråga som jag ställt till de politiker somarbetar för en EG-anslutning i någon form:Hur skall ni praktiskt gå till väga för att säkrafolkets och grundlagsfästabeslutanderätt när lagar i alltskall anpassas till de beslut som EGs organ harsuverän rätt att fatta? Har ni kommit på något sättsom innebär att får möjlighet attbehandla frågorna, öppet och offentlig, och attfatta sakligt grundade beslut på uppdrag av detsvenska folket, innan EG-kommisionen avgör densaken för vår räkning? I samband med ettutskottförhör fick en regeringstjänstemanjust den frågan. Han svarade då: Det har vi intetalat om ännu.Anf. 132 ():Herr talman! Vi var många som i slutet av 50-taletentusiasmerades av Europatanken. Man kan sägaatt Europatanken har levt hos de europeiska folkenalltsedan medeltiden. Många olika försök har ju,men förgäves, gjorts för att återigen ena Europa.Romfördraget framstod som enledstjärna för oss. Ett vardet mål som hägrade. Att skulle blifullvärdig medlem var givetvis ett faktum.I 1962 år valrörelse slogs vi. Redan då stod det jupå våra afficher: Ja till . kan vi se hurdet målet sakta håller på att förverkligas. Jag kanförsäkra att socialdemokraterna 1991 kommer attmöta oss moderater i en valrörelse som handlar omEuropa och där vi med hänförelse och entusiasmkommer att slåss för det som har varitett våra främsta ideal.Elisabeth skall inte hysa någon som helstmisstro beträffande framtiden. Naturligtvis skallsvenska folket, liksom andra europeiska folk, frittkunna välja Europaparlament och de organ som idemokratisk ordning skall avgöra våra öden i ettframtida Europa.Egentligen har det fallit på min lott att tala omutbildningens roll i de här sammanhangen. Jag kandå säga att en internationell samarbetsorganisationaldrig någonsin har satsat så hårt på utbildning,forskning och möjligheter till studier och forskningi andra medlemsländer som EG har gjort.Forskning, utveckling och utbildning har fåttnyckelroller i det integrationsarbete som pågår.Här finns det naturligtvis två syften:Först gäller det att ekonomiskt och industripolitskhävda i tävlan med och ,enkannerligen . Det gäller också att ha högstakvalitet på utbildning och forskning, att se till attinformationsflödet går smidigt mellan företag ochforskning samt att utnyttja den tekniskautvecklingen.Sedan gäller det att förstärka den europeiskaidentiteten, i synnerhet hos unga människor. Ettmångkulturellt är det som eftersträvasframför allt annat.Och märk väl: Det är inte fråga om någonharmonisering av utbildningen, en enhetligutbildningsstruktur, utan vad man eftersträvar äratt framhålla det specifika hos vart och ett av deolika länderna.Bättre kvalitet, mångfald och förnyelse är alltså detfrämsta ledstjärnorna. När det gäller erkännandetav examina är man redan på god väg. Detnågonting som redan har antagits och det härkommer också att gälla för vårt land i framtiden.Beträffande integrationen på utbildnings- ochforskningsområdet sägs det att i detavseendet har hunnit längre i sin strävan att förenasig med EG än som är fallet på många andraområden. Men det är sanning med modifikation.När det gäller forskning och utveckling finns det ettramprogram som EG har antagit på åtta olikamålområden och som huvudsakligen är avnaturvetenskaplig och teknisk karaktär. Men dethumanistiska finns också med.Vidare är fullvärdig medlem Science -- detförsta av EGs forskningsprogram där Sverigelyckats bli medlem. I övrigt deltar vi påprojektnivå -- alltså inte på programnivå.Beträffande utbildnings- och ungdomsutbytet finnsdet en rad olika program som EG har satt i sjön.Comett, , Lingua och Youth for Europe ärbara några program i det sammanhanget.Sverige och EFTA-länderna deltar i Comett. Dethandlar framför allt om ett samarbete mellanuniversitet och företag. Tanken är att vi skall skicka150--300 teknologer till något fört.ex. Men skall vi vara medvetnaom att , trots att vi bidrar på samma sätt somandra länder inom EG till Comett, ändå inte fårvara med i programkommittén. I stället har detordnats sex specialkommitteér för de olika EFTA-länderna med representantskap direkt från , alltså inte från , detta för att demonstrera attEFTA-länderna trots allt bara är länder av andrarang i det här sammanhangen.När det gäller de andra programmen har vi ännuinte kommit med. Förhandlingar är på gång. Menvi vet inte vad dessa kommer att resultera i.Erasmus är ett strålande projekt. Man räknar medatt 44 000 studenter från de olika EG-ländernaunder 1990/91 skall studera utanför sitt hemland.Linguaprogrammet -- det handlar då om att spridaspåkkunskaper -- håller man på att sätta sjön. Vi fårinte vara med där, men skulle behöva få vara med.Tempus är ytterligare ett program som är till för attjust intensifiera utbytet med Östeuropa.Youth for Europe är ett program som startades den1 och som pågår fram till den 31 december1991. Programmet omfattar 80 000 ungdomar.Young Workers Exchange programme är också ettprogram.Till sist, herr talman, vill jag bara framhålla att ettsådant här utbyte framför allt bygger på stipendier.Det har talats om beskattning av stipendier i det härlandet. En beskattning skulle dock medföraoerhört stora svårigheter för vår forskning.Dessutom skulle vi naturligtvis ha få möjligheter attgöra verklighet av våra intentioner när det gällerinternationaliseringen och vår anknytning till EG.Anf. 133 ()replik:Herr talman! sade att jag inte skullehysa oro beträffande framtiden. kommeratt få plats i och alltså vara medoch besluta där.Men jag förmodar att det är under förutsättning attvi blir medlem av EG. Svaret gjorde mig verkligenbekymrad. vet tydligen inte att detinte är Europarlamentet som fattar besluten inomEG utan att det är Europakommissionen.Jag kan också nämna att man inom EG-parlamentet är ganska frustrerad just därför inte alls får bestämma. Bestämmanderättenligger hos kommissionen i alla väsentliga frågor. Jagfick inte heller svar av på min frågaom hur vi praktiskt löser detta i Sverige.Anf. 134 () replik:Herr talman! liksom alla andramiljöpartister har ingen känsla för historiensvingslag när det susar och susar högst påtagligt.Hon tror att allt skall bli vid den stela form som viför närvarande har. Så kommer det nu inte att bli.Jag är fullt medveten om Europaparlamentetsbefogenheter, men jag vet också att ett direktvaltparlament som successivt harförsökt öka sina befogenheter. I ett framtidaförenade kommer naturligtvis dettaparlament att framstå som det stora europeiskaparlamentet. Till dess får vi acceptera alla demellanled som finns för att kunna skapa dennastorartade enhet för framtiden. Inte skallformalistiska, små praktiska detaljer -- jag höll påatt säga krämardetaljer -- få vara de som förstörsvenska folkets engagemang och deltagande i detstora europeiska enhetsverket.Anf. 135 ()replik:Herr talman! Historiens vingslag slår tydligen ävenframåt i tiden för moderater som är mycket medveten om att man i EG-parlamentet, där man känner detta obehag ochdenna frustration över att inte få bestämma, strävarefter att få ett större inflytande. Hur det går medden saken vet vi inget om, och detta bör inte densvenska och regeringen dra några växlarpå . Vi får rätta oss efter de beslut som fattasoch de förhållanden som råder i EG, i ochi det övriga Europa.Anf. 136 () replik:Herr talman! Jag förstår inte att hysa en sådan rädsla för framtiden. Här gällerdet i stället att vara med om att skapa framtiden.Det handlar om att hoppas och tro på den. Vi haringet exempel på det ännu, men ett parlament somEuropaparlamentet, vilket är direktvalt av folket,kommer att få de väsentliga ochavgörande befogenheterna. Vi är inte där ännu,men vi kommer dit. Det är vår skyldighet somsvenskar att hjälpa till i denna sameuropeiskautveckling för framtiden.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 137 ():Herr talman! Just i de dagar då en ideologi och ettpolitiskt system försvinner i skuggorna av sitt egetmisslyckande för vi i vårt land debatten hur vi, somhör hemma i den västerländska kulturtraditionensvärdegemenskap, skall kunna öppna gränser, vidgautbyte, knyta ekonomiska och kulturella kontakter.När socialismens politiska teknik, dvs.planhushållningen, på ett för dess trovärdighetförödande sätt misslyckas, bildar dettamisslyckande naturligtvis en viktig bakgrund till dekonstruktiva åtgärder som demokratierna iVästeuropa vidtar för att på den västerländskakulturkretsens värdegemenskap bygga ensamverkan.Herr talman! Jag väljer att i denna Europadebatttala om kultur.Som jag ser det är frågan om den andliga frihetensärskilt viktig. Vi har i vårt lilla oerhörtmycket att lära av kontinentens europeiska länder.Från samma grund i arvet från , ochRom har vi utvecklats olika. Kulturländerna nere iEuropa lever närmare med och i kulturen än vitillåtits göra. av en politik som prioriteratmaterialism har inte varit en god grogrund förkulturen. Övertron på samhällsinitiativ,samhällsinflytande och skattepengar har fjärmatmånga svenskar från den personligakulturupplevelsen. I vårt land tror vi lätt att det ärpengar och personal kulturen behöver, när det iförsta hand handlar om att ge individen, familjenoch skolan den kulturmiljö som stimulerar till t.ex.läsning och musicerande. I länder där man slagitvakt om sitt kulturarv har vi, herr talman, mycketatt lära.Den politiska styrningen är en av kulturens gissel.En prästman som jag mötte i i förraåret undrade om det skulle bli skäran eller korsetsom skulle vinna. För honom stod den enasymbolen för förtryck och styrning, den andra förhopp och andlig frihet.Nu går vårt land in i de förhandlingar som skallöppna för oss och öppna oss för . Vikommer in sent, vilket inte minst från kulturellautgångspunkter är att beklaga. har gjort strukturellt mycket intressantasatsningar, som varit både till inriktning ochomfång eftersträvansvärda. Åren kring 1990 harlistan omfattat ting som restaurering av religiösamonument, åtgärder för omgivningen till historiskabyggnader, byggnader som rör industri, jordbruk,hantverk och åtgärder för öppna anläggningar ihistoriska områden.I arbete ingår nu att göra ettramprogram för att säkra den fria rörligheten förkulturella varor och tjänster. Här handlar det omatt förbättra konstnärers arbetsvillkor och genomolika insatser öka arbetsmöjligheterna inom denkulturella sektorn.När jag, herr talman, läser om dessa försök ochåtgärder blir jag glad. Det här skulle Sverigebehöva, tänker jag, och det här och det här --kvalitet t.ex. och mångfald.Amerikaniseringen av vårt kulturliv är, som jag serdet, ett problem och en konsekvens av en otydligoch passiv svensk kulturpolitik. En av de glädjandeeffekterna av vårt medlemskap i och vårtnärmande till blir att vi går tillbaka till våraeuropeiska kulturella rötter. , Frankrikesoch rika kultur och språkskatt kommer attnå oss lättare och förhoppningsvis få effekter påvårt lands kulturklimat och kulturprofil.Kulturländernas breda kulturella aktiviteter för ossockså närmare områden och objekt inom smalakultursektorer. Förhoppningsvis utan pekfingraroch styrning kan vi därmed få ta del av, engageraoss i och njuta av detta rika kulturflöde.Våra egna bidrag till det enade kulturliv ärviktiga nog, men då gäller det också att vi förmårlyfta blicken och se perspektiven. När svenskakulturmyndigheter börjar sin historieskrivning vidindustrialiseringens och arbetarrörelsensgenombrottsår, då är perspektivet alldeles för kort.När man tror att bara har en nutid och enframtid, men ingen historia, då tappar man just detkulturella perspektiv som ger kvaliteter ikontinentens kulturländer.Bredast av all kulturverksamhet i ärden kulturverksamhet som pågår inom kyrkor ochsamfund. Den når flest människor och sysselsätteri särklass flest konstnärer. Se bara på kyrkomusikenoch kyrkosången!Dessa kulturaktiviteter räknas inte in i dennuvarande nomenklaturen i socialdemokraternasSverige. De finns inte!På denna och mängder av andra områden kommerEG-inträdet att öppna dörren ocn vidgaperspektivet. Men för att vi skall kunna vara aktivtmed i denna breda kulturella gemenskap i Europamåste vi också se om vårt eget hus, ändrakulturklimatet, lyfta fram konst, litteratur, musik,uppmuntra kulturella aktiviteter i hemmen, ökakvaliteten och volymen på kulturens basfärdigheteri skolan, stimulera fritt konstnärsskap på skildaområden och bevara de kulturskatter vi har.Herr talman! Det handlar om att lyfta fram ochförsvara humanismen och humaniora. Det gör viuppenbarligen lättare i en öppen samverkan medEuropas kulturländer än som kulturpolitisktisolerad nation.Anf. 138 ():Herr talman! Jag har valt att tala om ochdemokratin. Det tror jag behövs. I all synnerhettror jag det efter att ha lyssnat till med en svepande handrörelse förpassar vårsvenska grundlag till papperskorgen. Vi bör nognågot mer tänka på vart den utveckling som vi ärinblandade i och som vi riksdagsledamöter har ettansvar för kommer att leda.Europa är utan tvivel demokratins vagga. Degrekiska stadsstaterna har ofta kallats de förstademokratierna, även om deras demokratierknappast skulle ha godkänts gå de varken gavkvinnor eller slavar några rättigheter.Demokrati i vår mening med lika rösträtt för allaoch ett parlamentariskt system är en ganska nyföreteelse. Dess värre är det också ett sårbartsystem, som ständigt måste försvaras ochaktualiseras. Jag upplever att det systemet ivästvärlden är ett hotat system. Det hotas avloggyism och av kapitalismens styrning avmassmedia. Så vi har all anledning att diskutera hurvi skall försvara demokratin.Som alla pionjärrörelser har den gröna rörelsentvingats att bryta sin väg utan ekonomiska resursereller massmediabistånd. Därför är demokratin inteblott en del av vår människosyn den är också vårtenda medel att försvara världen mot dem som äransvariga för miljöhot och ekologiska katastrofer.Vi menar att demokratin måste byggas från botten.Viktigast är en lokaldemokrati, där människor ikommunen och kommundelarna får maximalamöjligheter att fatta de beslut som rör deras socialaliv och deras samarbete. Endast då besluten rörfrågor där de lokala resurserna inte räcker till börbör man föra upp frågorna till regional ellernationell nivå.Ett fåtal frågor, som huvudsakligen rör freden,behöver beslutas på övernationell nivå, påvärldsdelsnivå eller global nivå. Det är, som jagbrukar uttrycka saken, sådana frågor som rör dentrefaldiga freden, nämligen fred mellan människor,fred med naturen och fred med framtiden.Vi menar att som staternärmar sig demokrati utgör EG en fara fördemokratin. Det gäller inte bara det så kalladedemokratiska underskottet inom EG som är etterkänt och välkänt faktum, den omständigheten attde tunga besluten fattas av kommissionen, rådetoch domstolen utan parlamentarisk förankring.Nej, det gäller framför allt att man vänder upp ochner på beslutsordningen. Allt fler beslut fattas påhög EG-nivå, och den lokala och nationellademokratierna blir allt mer inskränkta.Det finns ett tänkespråk som jag vill påminna om idet här sammanhanget: Nej, min vän, där hade dufel, två halva sanningar gör inte en hel!Den första halvsanningen är att påstå att det ärsamma sak att säga ja till EG som att säga ja tillEuropa. Den halvsanningen har upprepats mångagånger i denna kammare . EG är bara halvaEuropa och när man räknar antalet stater knapptdet. Ändå sätter SAF och moderaternalikhetstecken mellan och , vilket är ennonchalant oförskämdhet mot den halva av Europasom just nu håller på att frigöra sig från de totalitärasystemen och söka sig en demokratisk framtid.Den andra halvsanningen är att EG är en väg tillfrihet. De fyra friheterna innebär i praktikenhuvudsakligen frihet för det internationellakapitalet och de transnationella företagen, en frihetsom förvandlar folken till enbart producenter ochkonsumenter, styrda av en ytlig reklamdomineradmassmediakultur i de ekonomiska intressenastjänst.EG syftar till en union, en superstat; det framfårredan av Romtraktaten. hälsar dettaenbart med glädje. Vad världen har sett avsuperstater visar med all önskvärd tydlighet att detär svårt att upprätthålla demokratin i en superstat.Besluten kommer för långt bort från den enskilde,demokratin blir manipulerad och människor tapparintresset, som de gör i . När de skildanationaliteterna, som i , får chansen attutveckla sitt eget självstyre, då ger man superstatenpå båten.Det finns alltså två skäl för att se med stor skepsiskpå projektet det första: Skulle projektetlyckas, är det risk för att det utvecklar sig till detransnationella företagens och bankernas diktatur.För det andra är det i högsta grad osäkert omprojektet kommer att lyckas, om de europeiskanationerna i öster vill uppge sinsjälvbestämmanderätt och gå in i EG och omnationerna i väster verkligen vill leva i dennasuperstat.Herr talman! Jag tror att vi behöver tänka överfrågan om demokratin och dess försvar i EG-sammanhang både en och två gånger.Anf. 139 () replik:Herr talman! , hys ingen fruktan, inteens när det gäller det formella överlämnandet avden svenska suveräniteten på olika områden! Alltär noga förberett. Vi har i vår grundlagbestämmelser för exakt hur detta skall gå till.Och, , det är faktiskt på det viset attländerna i -- , ,-- knackar på EGs dörr och vill komma in,men det är av olika skäl svårt för dem att göra detnu. Vi skall bara hoppas att vi i hinner före.Jag hyser ingen fruktan för en stor europeisk unionen gång . Jag är stolt och glad över attvara europé, och jag känner mycket starkt för vårabroderfolk ute i , för dem som vi harbesläktad kultur med, dem som vi har så mycketgemensamt med, dem som vi kan forma en framtidtillsammans med.Mot detta ställer jag då stora dröm:den lilla röda stugan nere vid sjön, med fåren sombetar, mor som kardar och far som ror efter fisken.Ja, det är en liten semesterdröm. Vi trivs alla medden . Men bevare mig väl, om detvore det som skulle styra hela vår tillvaro! Deträcker det inte till.Anf. 140 () replik:Herr talman! gör det väldigt enkeltför sig, när han säger att grundlagen gerförutsättningar för att ansluta till EG. Detär ju fråga om grundlagens bokstav ochgrundlagens anda. När man överlåter huvuddelenav de beslutsmöjligheter och beslutsfullmakter somhar stått den svenska till buds till andraorgan, då är frågan om man inte har elimineratgrunden för grundlagen.Polen, och knackarförvisso på EGs dörr, därför att de vill ha ettsamarbete med , men de anses ju intedugliga ur EG-synpunkt. De är inte tillräckligtekonomiskt utvecklade. EG är som bekant enrikemansklubb.Slutligen, , vidhåller jag attsuperstater -- och det är uppenbarligen superstatensom är ideal -- är en fara fördemokratin. Superstater försämrar demokratin,det visar all erfarenhet.Anf. 141 () replik:Herr talman! Läs förarbetena till vår grundlag, ominte annat! Det är inget originellt att vi harbestämmelser för hur man skall överlåtasuveräniteten. Varenda modern författning efterandra världskriget har likartade bestämmelser. Inteminst var det den danska författningsändringensom inspirerade oss. Så det behöver inte vara någotproblem i det här sammanhanget.Rikemansklubb, säger om EG. Jagtror inte att man skall säga rikemansklubb. Det varinte fallet när , och Greklandträdde in, men tack vare EG har de länderna entillväxt som gör att de utvecklas snabbare än mångaandra länder i världen. , ochUngern har också sina förutsättningar. Låt oss hoppas att de blir lösta inomden femårsperiod när det kan bli aktuellt med EG-inträde.Superstat, säger vidare. Vad är detför snack? Är beredd att underkännaFörenta staternas demokrati?