prot · GE0939 · 1990-12-05 00:00:00 — Direktvalda representanter i landstingenskall vara med om att besluta i dessa frågor.Där tycker jag att det finns en avgörande skillnad.Men den saken har vi redan redogjort för i andrasammanhang, så jag tänker inte tränga längre in iden frågan . Jag understryker alltså att dethandlar om ett nytt ställningstagande och om en nyfråga när det gäller den reservation som vi haravgett tillsammans med miljöpartiet.Vad ånyo gäller skrivelsen från -- jagvill då säga att jag känner väldigt starkt för den somrepresentant för , eftersom jagarbetat, för fullt som förtroendevald inomStockholms läns landsting -- är det här fråga omproblem som är väl kända för mig. Det gällerproblem som sammanhänger med behovet av att fåen förenklad beslutsapparat. Det gäller ju att klartoch tydligt kunna veta var besluten ligger. Sedan fårman genomföra det som har beslutats. Det finns juen rad olika organ på olika håll. En ambition bådefrån och från kommuner inomStockholms län är ju att åstadkomma en förenkling.Det gäller att minska antalet organ och att få tillstånd en så enkel beslutsgång som möjligt.Jag håller i och för sig med om att skrivelsen komför sent för att det skulle gå att ändra gjordaställningstagande. Beträffande den sista punktenhåller jag med om att vi får ta medoss dessa synpunkter i den fortsatta behandlingenav frågorna. I den mån det inte skulle fungera såsom det var tänkt måste det, därom är jagövertygad, bli en ändring. Det gäller ju att få enbeslutsapparat som fungerar och att stärkainflytandet direkt vad gäller medborgarna i resp.län.Anf. 106 () replik:Fru talman! I grunden tror jag att det handlar omsynen på den regionala demokratin -- en fråga somflera redan har varit inne på. Är det så, att manskall förstärka och göra om de traditionellaorganen, våra vanliga statliga organ ute iregionerna? Länsstyrelserna är ju statens förlängdaarm i de olika regionerna -- och så har det alltidvarit, av historiska skäl. Men sedan har det bitvisblivit en demokratisering. I och med den härreformen blir organen kanske litet merademokratiserade än de tidigare varit. Vi menardock att det inte räcker. Vi måste ge upp tanken pådetta med att styra regionerna utifrån staten, någotsom vi fick med och som växte fram istormaktstidens . Men det måste vi gå ifråni dag.Regionerna är mogna att bestämma mycket merasjälva. För att detta skall vara möjligt måste detfinnas regionala parlament. Men det kommer att tatid att genomföra en eventuell konstitutionellberedning. Jag säger detta trots att det sägs att dettaskall gå fort. Men när det gäller alla konstitutionellautredningar och beredningar som förekommittidigare har det ju tagit mycket . Och kanskeär det så, att det bör ta i det avseendet.Konstitutionella förändringar är ju ingenting somgörs från den ena dagen till den andra.Såvitt jag förstår behövs det åtminstone sex årinnan en sådan här konstitutionell förändring kanså att säga sättas i sjön. Att tamed även frågan om regionala parlament voreegentligen helt naturligt.Det här betänkandet gäller ju bl.a.konsekvensändringar. Jag har den uppfattningenatt det är den majoritet som står bakom detursprungliga förslaget som måste ta ansvar förgenomförandet av konsekvensändringar. Vi hävdarbara vår ursprungliga politik, som vi höll oss tilläven i samband med förra beslutet. Vad det härbygger på är alltså synen på statens uppgift iregionerna. Är det så, att vi skall demokratisera påett reellt sätt och att vi skall utvidga de regionalaparlamenten eller inte?Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag undrar om inte missförstått det här litet grand. Vi i folkpartiethar inte begärt någon ändring av länsindelningen,även om vi naturligtvis också funderar i de banorna.Vi har alltså ännu inte tagit upp den frågan.Men som man arbetar på enomorganisation inom de olika länen kommer detsignaler t.ex. om att större regioner kanske skallbildas -- så har det varit på utbildningssidan, och såblir troligen också på vägsidan -- ochdet framkallar självfallet stark oro. Kanskefunderar man i någon länsstyrelse på attinrätta en kommunikationsnämnd inom sittområde. Men i sägs det kanske attdet blir en hopslagning med en del andra län.Det är inte särskilt lätt att fatta beslut i densituationen.Sedan vill jag säga att jag märkte att MagnusPersson inte bevärdigade mig med att lyssna till mittringa anförande särskilt mycket. Därför är det inteså konstigt att han citerade mig helt fel.Vad vi i har tagit upp i vår reservation nr6 är frågan om vem som så att säga har initiativrättnär det gäller överläggningar med ombostadsförsörjningsplaner. Vi tycker att en begäranförst skall komma från kommunerna, som haransvaret för bostadsförsörjningen. De skall givetvisutnyttja all den sakkunskap som finns hoslänsstyrelserna. Men i lagförslaget står det attlänsstyrelserna åläggs att ge råd. Då blir det väldigtofta fråga om pekpinnar: Ni skall minsann peka utåt kommunerna vad de skall göra.Däremot, och det har jag faktiskt sagt, tycker vi attdet är bra att man tillsammans med länsstyrelsensamarbetar mera över kommungränserna omplaneringen. Om det hade funnits samrådsgrupperhade kanske en del av det som har gått snett i vissaområden i fråga om bebyggelsen kunnat undvikas.Jag tänker då t.ex. på detta med att egnahem liggeri en annan kommun än den man arbetar i. Om dethade funnits litet mer av samråd hade det kanskefunnits litet mera differentierad bebyggelse också igrannkommunerna.Slutligen vill jag säga, , att manäven när det gäller en följdlagstifting har rätt attgöra påpekanden och säga vad man tycker är fel.Det kan t.ex. gälla var arbetsmarknadsfrågornaligger.Anf. 108 () replik:Fru talman! säger att det rör sigom gamla bekanta förslag. Ja, så är det när detgäller det moderata förslaget om ett avskaffande avlänsbostadsnämnderna. Detta har vi föreslagit vidåtskilliga tillfällen, eftersom vi tycker att det ärangeläget att länsbostadsnämnderna avskaffas.Min erfarenhet av bostadspolitiken är att detbehövs ett nytt lånesystem. Det är helt enkeltnödvändigt när det gäller bostäderna. Vi moderaterhar föreslagit en modell för detta. Om denmodellen blev verklighet skulle det inte behövasnågon länsbostadsnämnd över huvud taget. Det ärbakgrunden till att vi nu för fram vårt förslag om ettavskaffande av länsbostadsnämnderna.Magnus frågar om mina erfarenheter frånlänsbostadsnämnden. Efter att suttit med ilänsbostadsnämnden och efter att ha tagitdel av arbetet där -- jag tänker då på allaförordningar och restriktioner som har tillkommitsamt på all byråkrati som enbart har inneburit attdet har blivit allt krångligare för kommuner och,inte minst, för enskilda låntagare -- inser jag ännumera att det är nödvändigt att vi får ett nytt systemför detta. Dessutom vill jag säga att det system somvi nu har är mycket kostsamt. Ett omfattandearbete måste nämligen läggas ned på att få det häratt fungera något så när rättvist.Mycket talar således för att det behövs ett nyttlånesystem och för att länsbostadsnämndernabehöver avskaffas, för, , det är intefler regleringar som vi behöver utan färre. Jagtycker att det är märkligt att socialdemokraternainte har lärt något av det som har skett i öst när detgäller planhushållningen. En sådan leder ju till ettmycket stelbent system som medför brister. Vårteget bostadspolitiska system fungerar ju intesärskilt väl. Det är alltså mot den bakgrunden,, som vi återkommer med vårtförslag om ett avskaffande avlänsbostadsnämnderna.Anf. 109 () replik:Fru talman! måste tillstå att detta ärett så långt möjligt decentralistiskt förslag. Det ärlänsstyrelsen -- i län sitter som ledamot -- som beslutar hurnämndorganisationen skall se ut. Det ärlekmannastyrelsen som beslutar omordförandeskapet etc. Vi skall lyssna, för att höraom kritiken är riktig, och vi skall avvakta detorganisationsarbete som pågår. Låt oss ta den härdebatten när skutan är satt i sjön. Jag tror att detfinns en lyhördhet för den här frågan. Jag sade i denförsta debatten vi hade att man verkligen bordemåna om demokratin och se till att den fungerar.Eva säger att vi skall vidga synsättet ifråga om författningsutredningen. Men, frutalman, de lekmannastyrelser vi har -- kvinnor ochmän som gör ett fint jobb ute ilekmannastyrelserna -- är valda på ett demokratisktsätt. Det är också svaret till . Dessamänniskor gör ett fint och bra jobb. Jag tycker inteatt ni skall utmåla dem som om de vore någramonster.Gustav är död för länge sedan. Han är död ochborta liksom att skulle vara statensförlängda arm. Jag menar att det sker mycket isamband med den nya författningsändringen. Detär ett faktum. Det skall vi ta till vara. Men attdärifrån gå så långt som gör och sägaatt man skall ta upp detta iförfattningsberedningen, att vidga frågan till attomfatta hur regioner och län skall se ut, vore attfördröja ärendet. Regioner och län skall vi intekoppla ihop. Det är svaret också till vår vän . Det är länvi fortfarande talar om. Regiontänkandet får viåterkomma till i en senare debatt.Margareta hoppar direkt på . Vadhar länsbostadsnämnderna med attgöra? Vi har en försöksverksamhet i Värmlandslän, och vi har en försöksverksamhet i Stockholmslän, där vi försöker bryta ned byråkratin ochförenkla lånehanteringen. Det har gett oss rättmycket och vi skall fortsätta med detta. Det ärsvaret på de frågor som har ställts.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag har undvikit att gå in i någondjupare länsdemokratidebatt med MagnusPersson. Jag anser också att vi hade den när vi togprincipbeslutet sedan.Jag vill för det första säga att jag är mycket gladöver det sade senast, att det är länvi talar om och ingenting annat. Jag tar honom påorden, för det är verkligen viktigt att vi alla slår vaktom den länsnivå som vi har i dag.För det andra är förvisso borta sedanlång tid, men hans centraliseringsidéer leverfortfarande så här många efteråt. Det ärdet vi nu vill ändra på. Därför är det inte ettdecentralistiskt system att låta länsstyrelserna utsenämnderna. län var ett utomordentligtdåligt exempel, som tog upp.Utan minsta misstroende mot den landshövding vihar nu i län -- honom har jag fulltförtroende för -- måste jag säga att länsstyrelsenbestår av två block och att det är ordföranden,landshövdingen, som avgör hur besluten skallutfalla. Valet av ordförande i i Kalmarlän kan icke någon länsbo påverka. Alltså kan ickenågon länsbo i det fallet påverka vilken fördjupaddemokrati som skall införas, dvs. hur månganämnder som län skall tillsätta om ett blocktillsammans med landshövdingen har beslutat sigför att inga nämnder skall tillsättas.Nu tror jag att vi kommer att hamna rätt i Kalmarlän, men det kan finnas andra sådana exempel. Detär därför jag menar att det inte går att användadecentraliseringsbegreppet som argument i dettafall. Här är det viktigt att lägga fast på central nivåatt insynen skall vara bred.Det har i debatten talats om att avvecklalänsbostadsnämnderna. Centernsfinansieringssystem innebär också att man kanavbyråkratisera och avvecklalänsbostadsnämnderna.Slutligen skulle jag, fru talman, med hänsyn tillkammarens voteringsordning vilja justera mittförsta yrkande. vill jag yrka bifall till reservationnr 4 och i övriga moment där inte centernsreservationer står emot yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag måste upprepa att inte vill lyssna till det jag säger. Jag sade justatt det är länen vi diskuterar . Men även för länetär det jobbigt att, när man håller på med enomorganisation, få så många signaler om att mankanske inte alls skall fungera som ett län.Jag tog som exempel. som manför in under får det signalerom att det kanske skall höra till en helt annanregion. Även om regeringen nu vill rationaliseraden statliga verksamheten, vilket är lovvärt, är detlitet olyckligt när man kommer med så olikasignaler på samma gång. Det var det jag tog fram.Jag talade inte om en annan länsindelning.Det är naturligtvis inte så lätt att uppfatta vad allasäger. Det brukar jag inte alltid göra själv heller.Men jag vore mycket tacksam om tog till sig de här synpunkterna.Anf. 112 () replik:Fru talman! Till vill jag säga attjag tycker att det är fel att blanda ihop de personerskompetens som sitter i länsstyrelser med denprincipiella frågan om det är som skallvälja sina egna representanter, som skall väljaordförande osv. Jag och de flesta här är övertygadeom att alla som blir valda till ett uppdrag ilänsstyrelsen eller något annat organ underlänsstyrelsen sköter detta efter bästa förmåga. Detfinns det ingen anledning att betvivla. Det är intedet frågan gäller. Vad det gäller är hur invånarna iett län skall få mer direktinflytande. De skall självafå välja vem som skall styra deras region. Vi villdriva frågan om länsparlament och direktval tilldessa. Jag tycker att det är viktigt att inte blandaihop de olika frågorna.Magnus tar också upp möjligheten förlänsstyrelsen att vända sig till regeringen för att iefterhand själv få bestämma hur man skall välja sinordförande. Det behöver inte alltid varalandshövdingen som är ordförande. Det är bra omden möjligheten finns. Det finns anledning att följahur frågan sköts i fortsättningen. Jag tror också attdet, även under den nuvarande ordningen, är avstort värde att landshövdingen inte är självskrivensom ordförande i de sammanhangen.Anf. 113 () replik:Fru talman! Poängen med det jag sade är att viplåstrar på gamla modell ;om inte annat säger ju namnet länsstyrelser det,nämligen en styrelse varmed länet skall styras avstaten. Vi har dock successivt ökat detdemokratiska inflytandet i länsstyrelserna. Jaghåller med om att förslaget faktiskt är ett visst fallframåt. Det skapar ett ökat inflytande, men det ärinte vad vi egentligen behöver. Länsindelningenbehöver ju inte kopplas så tätt ihop medförfattningsutredningen så att de behöver varafärdiga . Om länsindelningen ärkomplicerad att lösa kan den faktiskt få ta ett par årextra innan man har rätat ut frågetecknen i alladelar av landet. Det är absolut inte något angrepppå de personer -- landshövdingar ochförtroendevalda -- som arbetar i länsstyrelser inuvarande system. De gör naturligtvis så gott dekan. Vad vi vill se är ett nytt regionalt parlamentdär det demokratiska inflytandet blir heltannorlunda. Det avgörande är alltså ommedborgarna genom val skall kunna påverka debeslut som fattas i det regionala parlamentet och påregional nivå.Anf. 115 () replik:Fru talman! säger att man görförsök med förenklad lånehantering. De förslagsom vi nu har att behandla leder inte till någraförenklingar utan tvärtom till en utökadplanhushållningsprincip. Det är det man föreslår.Det vill vi inte vara med om. Från moderat hållsäger vi att vi måste gå den andra vägen: minskaplaneringskravet och föra fram en förenkladlånehantering. Det finns modeller för det. Vi villhävda att det på alla områden är förenklingar sommåste göras för att man skall få en fungerandebostadsmarknad. Och det är viktigt.Anf. 115 () replik:Fru talman! Låt oss slå fast att det är länsnivån dethandlar om. Det är möjligt att inte lyssnar på mig, men jag har faktiskt sagtatt det är på den nivån jag tycker vi skall hålla oss.Jag har noterat det. Jag vill inte diskutera enskildalän. Men varför ta upp och MagnusLadulås i debatten? De är borta. Dethar hänt mycket på det här området.Jag tycker att reformen är ett led idemokratiseringssträvandena för att få människor iregionen att vara statens förlängda arm ochförmedla de viktiga regionalpolitiska intressenasåsom sysselsättningsfrågorna,kommunikationsfrågorna etc. Det är de frågor mandiskuterar i lekmannastyrelsen och i nämnderna.Det är kloka människor som sitter där, oavsett omde kommer från oppositionen eller frånregeringspartiet.Till vill jag säga: Tala gärna med KjellA , landshövdingen i län. Han har varit med och uträtt den härfrågan . Men det vore olyckligtatt förknippa detta med författningsutredningen.Då hamnar snett i den här frågan. Detskulle fördröja en störning. Det är ytterst viktigt attvi kan lotsa igenom den snabbare än den tidsplansom nämnts i debatten.Till vill jag säga att propårna omlänsbostadsnämnden och den försöksverksamhetsom pågår har gett goda erfarenheter -- vi kan frågainvånarna i , och vi kan fråga invånarna iStockholm. Vi säger i utskottet att regeringen böröverväga huruvida frågan skall planteras i flera län.Vi vill ha bort byråkratin, och vi vill ha bort allaregler och bestämmelser. Men det är klart att omdet är vi som sitter på pengarna skall vi också hainsyn, vare sig det är via ellerlänsbostadsnämnden. Det är egentligen det som ärförslaget. Til syvende og sidst vill jag säga att jagtycker att det är ett bra förslag. Låt oss gå vidare.Låt människor ute i länen arbeta vidare på detta.Låt oss sätta skutan i sjön den 1 juli 1991.Anf. 116 ():Fru talman! Jag har begärt ordet i den här fråganmed anledning av att jag representerar ,en av de tre storstadsregioner som även i den härdebatten varit uppe till diskussion. Det gällerfrågan om bostadsförsörjningen och kommunernasroll. Det står på s. 7 i betänkandet att ansvaret förden kommunala bostadsförsörjningsplaneringen äroch bör även vara kommunernas. Om vivore överens så långt skulle det inte vara någrabekymmer. Men här har redovisats av utskottetsordförande och majoritetens föredragande,, samt av m.fl. attom frågorna i fortsättningen inte kan handläggas såsom de handlagts i Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöregionerna, utan det blir en förändring,måste man på något sätt ta itu med detta; det måstei form av motioner, utskottsinitiativ eller på annatsätt ses till att man i huvudsak kan följa den ordningman haft . Jag vill understryka det med stortallvar eftersom jag varit ordförande iGöteborgsregionens kommunalförbund och välkänner till hur frågorna handläggs. Det hjälper inteatt det är en partivän till mig, tidigarebostadsutskottets ordförande, som ärlandshövding i och län.Länsgränserna är som de är. Jag vill säga till bl.a.Magnus att jag inte tänker fördjupa mig ilänsindelningsfrågan. Men min absolutauppfattning när det gäller länsindelningen iVästSverige är att man har två saker att välja på:den ena är att göra en länsgränsändring som ihuvudsak följer den nuvarandeGöteborgsregionens linjer. Den andra är att se tillatt man har ett starkt kommunalt samarbetsorgan iGöteborgsregionens kommunalförbund. Det ärjust i det sista fallet, fru talman, som jag menar attdet är viktigt att man får behålla de befogenheterman har . Jag kommer för egen del nogsamtatt följa ärendets fortsatta handläggning och hålleröppet för motioner eller andra initiativ i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden 190/91:JuU5, JuU6 och JuU7,trafikutskottets betänkanden /91:TU8 ochTU9 samt bostadsutskottets betänkande1990/91:BoU5.Justitieutskottets betänkande JuU5Utskottets hemställan -- som ställdes motmotionerna JU9 av och avInger Schörling m.fl. -- bifölls med acklamation.Justitieutskottets betänkande JuU6Mom. 1 (fylligare redovisning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 3 (brevkontroll)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av och -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottes betänkande JuU7Mom. 1Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (fastighetsdomstolarnas framtid)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot118 för reservationen av m.fl.Trafikutskottets betänkande TU8Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU9Mom. 1 (avslag på propositionen m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot57 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (ekonomisk lämplighet)Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot93 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU5Mom. 1 (rikets regionala och lokala indelning)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot37 för reservation 1 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot19 för reservation 2 av . 13ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (sättet för val av nämnder m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot58 för reservation 4 av m.fl. 17ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (länsstyrelsernas roll vidbostadsförsörjningsplaneringen)Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot58 för reservation 5 av m.fl. 43ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (arbetsmarknadsfrågornas organisation påregional nivå)Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot34 för reservation 7 av och , 18 ledamöter avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, kulturutskottets betänkandeKrU8 och näringsutskottets betänkande NU7,beslöt kammaren på förslag av förste vicetalmannen medge att de fick företas till avgörandei ett sammanhang sedan debatten i båda dessaärenden avslutats.18 § betänkande1990/91:KrU8 Lotterifrågor.Anf. 117 ():Fru talman! Den 29 november förra åretbehandlade vi senast lotterifrågorna. Jag inledde dåmitt anförande med några citat från det nyligenavhållna med innebörd attskattereformen blir ett dråpslag mot idrotten. Ettår senare måste vi tyvärr konstatera att detta intevar någon överdrift.Riksidrottsförbundet har räknat ut hur mycketdyrare verksamheten blir efter nästaår enbart för idrottsföreningarna -- ca 580 miljoner.Detta bygger på en enkät som besvarats av 1 749föreningar. Jag har hävdat att det är deminsta klubbarna som drabbas särskilt hårt ochorättvist. Det är inte endast det faktum attskatteomläggningens effekter slår hårdast mot desmå föreningarna, utan idrotten tvingas också ökad byråkrati och bokföring. Redan i dagtvingas de flesta ideellt arbetande ledarna att ägnaungefär av sin tid åt att diskutera ekonomi ochåtgärder för att skaffa fram pengar.Jag skall citera några rader ur det betänkande vi nudebatterar:''Utskottet vill här erinra om de uttalanden somgjordes om effekterna för de ideellafolkrörelserna av skattereform. Iproposition 1989/90:110 anfördes att effekterna börföljas upp med särskild uppmärksamhet och att --om det vid en sådan genomgång skulle visa sig atticke avsedda effekter uppkommer -- motverkandeåtgärder självfallet bör vidtas. ''Vid lotteridebatten i kammaren krävdejag liksom företrädarna för och centernatt en heltäckande lotteriutredning skulle tillsättasomgående. Tyvärr ville den socialistiskamajoriteten annorlunda, och därmed förlorades etthelt år. Man kan också beklaga att riksidrottsmöteti inte följde riksidrottsstyrelsenslinje och biföll förslaget om en utredning. Detta vardet viktigaste skälet till att socialdemokraterna iriksdagen motsatte sig en utredning. Men bättresent än aldrig.Denna utredning kommer då bl.a. att få ta ställningtill våra förslag framförda i moderatasamlingspartiets motion Kr509 om en utökning avideella organisationers andel av den totalaspelmarknaden, att penningvinster i lokala,regionala och riksomfattande föreningslotterierskall tillåtas, att slopa den beloppsmässigabegränsningen för penningvinster iföreningslotterier, att slopa tillståndsplikten förlokala föreningslotterier bedrivna från fastförsäljningsställe, att tillstånd skall kunna ges tillsådant automatspel som ger vinst i form av pengar,värdebevis, spelpoletter eller liknande, och attideella organisationer skall få rätt att anordnalotterier av samma typ som det s.k. Trisslotteriet.Fru talman! Vid idrottsmässan i i slutetav november anordnades ett antal seminarier bl.a.ett om ''90-talets spel och lotterier''. Det var mycketintressant och upplysande att lyssna till de inläggsom åtföljde de inledande redogörelserna. Inteminst representanter för Folkrörelsernassamarbetsorgan för lotterifrågor betonade medkraft nödvändigheten av en revidering avnuvarande lotteriförordning som, enligt derasmening, i stort kan sägas gälla de förhållanden somfanns . Det är därför hög tid att se överden.Med uppskattning mottogs därför informationenom att ett enhälligt kulturutskott föreslår enutredning, vari ingår representanter förriksdagspartierna.