prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — Övriga stationer anlitar rättskemiskalaboratoriet i fullt ut för sina analyser.Något ställningstagande till filialverksamhetensflyttning föreligger ej.Rättskemiska laboratoriet är, liksomrättsläkarstationerna, en underförvaltning tillsocialstyrelsen. På mitt uppdrag arbetar nu engrupp inom med uppgift attföreslå åtgärder för att chefsmyndighetsfunktionenför rättsläkarstationerna och SRLs bådaavdelningar fr.o.m. ej längre skallåvila . Jag avser att föreslåregeringen att till vårriksdagen lämna en särskildproposition om den rättsmedicinska ochrättskemiska verksamheten.I nämnda arbetsgrupp ingår företrädare försocialstyrelsen. Gruppen har också fortlöpandekontakter med berörda föreståndare. Jag harinhämtat att frågan om en flyttning avfilialverksamheten har aktualiseratsi anslutning till gruppens arbete. Hur denrättskemiska servicen bäst skall organiseras förlandets samtliga rättsläkarstationer är emellertid enfråga som har att ta ställning till. Dethar inte framkommit något som ger regeringenanledning att företa någon åtgärd ifrågan.Anf. 61 ():Herr talman! Jag skall be att få tackasocialministern för svaret. Att jag reagerade berorpå att de som arbetar vid rättsläkarstationenreagerade, närmare bestämt professor ,som också är föreståndare där. Jag tog hansreaktion på mycket stort allvar, bl.a. av det skäletatt vi från socialutskottet tidigare haft kontaktermed rättsläkarstationen i . Där tycker manatt -- jag håller med -- man blivit mycketstyvmoderligt behandlad vid ett flertal tillfällen.Det har varit svårigheter att få fram information omdet betydelsefulla arbete som där utförs, om viktenav att arbetet utförs där och att det måste finnaspersonal som gör det arbetet. kommer det härsom ett ytterligare exempel på att man inte servikten och värdet av att ha rättsläkarstationen medden kompetens och de resurser som stationenfaktiskt behöver på ort och ställe här i ,som ju har en speciell bild av vilken typ av ärendensom utförs i ett sådant här laboratorium.Nu vet jag inte riktigt hur jag skall tolka svaret,måste jag säga. Eftersom det kommer enproposition under vårriksdagen om denrättsmedicinska och rättskemiska verksamhetenöver huvud taget, hoppas jag i så fall att det innebäratt det här med en förflyttning av laboratoriet intekommer att bli tal om, med mindre än att vi får taställning till det här i ?Anf. 62 Socialminister ():Herr talman! Det är två olika frågor. Den ena äratt principiellt ta ställning till vilka funktioner detskall finnas på rättsmedicinska laboratorier ochrättsläkarstationer. Det är också att övergripandeta ställning till vilka resurser dessa funktioner skallfå för att man skall kunna utföra sitt arbete.Den andra handlar om var och hur mera i detaljdessa funktioner skall utföras.Enligt min uppfattning är det senare en fråga förmyndighetens ansvar. är det enfråga för ansvar. Precis som jagsade i mitt svar har det inte framkommit någontingsom gör att regeringen har anledning att gå in ochkorrigera myndighetens ansvar på denna punkt.Anf. 63 ():Herr talman! Det finner jag mycket besynnerligtom man från rättsläkarstationens sida pekar på enmängd försvårande omständigheter som enförflyttning av laboratoriet skulle innebära. Manhar dessutom, såvitt jag förstår, från fackets sidahållit med. Man har från åklagar- ochpolismyndigheten hållit med om de synpunkter somhar framförts av rättsläkarstationen. Då är detmycket märkligt att finner att detinte finns någon anledning att göra något.Kommunikationen mellan rättsläkarstationen ochsocialstyrelsen är tydligen ett stort problem, somgjorde att vi från sida var tvungna attgripa in en gång när det gäller pengar. Jag vet inteom vi måste göra det igen, eller kan det vara så attfrågan inte kommer att avgöras förrän det blir klartmed frågan om funktion och resurser.Anf. 64 Socialminister ():Herr talman! I den arbetsgrupp som ser påmyndighetsfrågorna ingår också en företrädare försocialstyrelsen. Jag kan inte nu bedöma om detfinns något konkret underlag för att t.ex. flyttalaboratorieverksamhet från till . Viskall ha klart för oss att det går dagligatransporter mellan och närdet gäller andra typer av laboratoriefrågor. Såarbetsgruppen skall få arbeta färdigt och kommamed förslag. Jag förutsätter att man iarbetsgruppen också tar hänsyn till den här typenav försörjning av laboratorieprover ochlaboratorieverksamhet för område ochdet som hör samman med verksamheten där. Viskall också veta att de övriga stationerna försörjsfullt ut genom verksamhet.Anf. 65 ():Herr talman! Jag vet om det. Men frånrättsläkarstationens sida har man pekat på en heldel exempel, som jag inte alls har tid och möjlighetatt ta upp . Det finns uppenbara fördelar med attha verksamhet på två ställen, för då får mandubbelkontroll och helt enkelt vinner tid. Man kangöra bedömningar, man kan själv göradubbelkontroll. Man har pekat på en radskräckexempel helt enkelt där konsekvensernaskulle ha blivit tragiska om det inte hade varitmöjligt att ha laboratoriet här och göra kontroll.Jag blir inte så mycket klokare av svaret, och detkanske inte är meningen heller. Jag skulle ändåvilja veta var i tiden en sådan här eventuellförändring ligger, om den kommer att föregåpropositionen eller om den kommer senare.Anf. 66 Socialminister ():Herr talman! Den arbetsgrupp som arbetar medmyndighetsfrågorna skall vara klar under våren.Avsikten är att skall kunna ta ställningunder vårriksdagen, så att man kan ha enmyndighetsfunktion i kraft nästa år.Sedan till detaljfrågorna, som togupp. Vi måste hålla klart i minnet att dennaverksamhet går under ett anslag i socialstyrelsen.Det är som är myndighet, och det ärsocialstyrelsen som har ansvaret förhur verksamheten bedrivs. Ända fram till dess attdet finns anledning att gå in och ingripa måste ocksåsocialstyrelsen, dvs. myndigheten, ha möjligheteratt ta sitt fulla ansvar. Regeringen skall faktiskt integå in vid sidan av myndigheten på det vis somGudrun , visserligen inte säger, men ändåantyder.Anf. 67 ():Herr talman! Jag gör detta utifrån denerfarenheten att det faktiskt varit nödvändigt justvad gäller rättsläkarstationen i . Det är baraatt beklaga att det var nödvändigt, tycker jag. Meni socialutskottet var vi eniga om att det var det.Därför gjorde vi det. kan sådana situationeruppstå och då är det ju bra både för oss sommöjligen kan påverka att veta att vi kan det och förpersonalen där. Det tycks nämligen vara ettständigt problem för personalen att inte veta vadsom kommer att hända, varför och när. Det är ju enotillfredsställande situation över huvud taget att detär på det sättet hos en statlig myndighet. Det gälleratt det råder klarhet i de här frågorna. Men vad jagförstår finns det väl i alla fall någon tid att verka på.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:256 om registrering avtandlagningsmaterials biverkningarAnf. 68 Socialminister ():Herr talman! i harfrågat mig varför man dröjt så länge med att fullt utgöra en undersökning i hela landet av biverkningarav tandlagningsmaterial.Frågan om en rapportering och registrering avtillbud, olycksfall och biverkningar av s.k.medicintekniska produkter, vilka även inkluderardentala material, kommer att behandlas i EGsplanerade direktiv om kontroll av medicintekniskaprodukter.Riksdagen har angett vissa riktlinjer för hur Sverigeskall medverka i ett brett västeuropeisktsamarbete. Detta innebär bl.a. att skalldelta i EFTAs och EGs arbete på att avskaffafysiska, tekniska och fiskala hinder i syfte att sålångt möjligt skapa en fri rörlighet för varor,tjänster, människor och kapital i . Detär ett viktigt led i strävandena mot ett ökatsamarbete med EG att i görligaste månförsöker avskaffa tekniska handelshinder genom enharmonisering av lagar och andra författningar.Ambitionen är således att ett svenskt regelverkinom det medicintekniska området skallharmoniera med EGs motsvarande regelverk.Avsikten är att en proposition om kontroll av vissaprodukter för hälso- och sjukvårdsändamål ommöjligt skall föreläggas under år 1991.Förutsättningen är bl.a. att EGs motsvarandekontrollordning då kommer att vara tillräckligtklarlagd och preciserad.En proposition i ämnet kan väntas behandlafrågorna om en rapportering och registrering avtillbud, olycksfall och biverkningar avmedicintekniska produkter inkl. dentala materialsamt om myndighetsansvaret på detta område.Socialstyrelsen har tillsammans medläkemedelsverket förberett en försöksverksamhetmed rapportering och registrering av biverkningarfrån dentala material. Regeringen har i avvaktan påen svensk lagstiftning inom det aktuella områdetuppdragit åt att genomföra enförsöksverksamhet inom begränsade geografiskaområden. Syftet med försöksverksamheten är attvinna erfarenhet av hur en sådan rapportering ochregistrering av biverkningar senare skall kunnainföras för hela landet. Samråd skall även ske medNordiska NIOM).Anf. 69 iVårgårda (c):Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Det här ären angelägen fråga, särskilt för dem som ärkvicksilverförgiftade. Hur skall man kunna visa påamalgamets och andra tandlagningsmaterialseventuella biverkningar när det inte finns någonstatistik? Det är omöjligt. Påstående står motpåstående. Det är ganska obegripligt att det hartagit så här innan något som helst initiativhar tagits i den här frågan från regeringens sida.Dessutom är det en svaghet att man nu endastvänder sig till vissa landsting. föreslogsocialstyrelsen att tandläkare och läkare skulle fåskyldighet att rapportera biverkningar av dentalamaterial samt att ett register över biverkningarskulle inrättas. Trots riksdagsbeslut och andrapåtryckningar hände ingenting ; dethände inte särskilt mycket då heller.Under senare tid har man skyllt denna förhalningpå EG. I regeringens uppdrag till socialstyrelsenfinns en del motsägelsefulla skrivningar just när detgäller EG. Dels säger man att i det utkast tilldirektiv för medicin-tekniska produkter, vilkainkluderar även dentala produkter och som nuutarbetas, skall det finnas en regel om attmedlemsländerna skall informera kommissionenoch andra medlemsländer om brister i en produktsom kan leda till att en patient får sin hälsaförsämrad. Dels säger man, så som statsrådet nuockså säger, att man skall avvakta den tidpunkt närEGs kontrollordning är klarlagd och preciserad.Det här kan väl inte vara skäl för att vi i Sverigeskall förhala frågan. I stället borde vi ha ett så braunderlag som möjligt att lämna över till EG den dagvi blir medlemmar där, eller helst redan innannaturligtvis. Vi har ju en EG-debatt här ,vilken ingen kunnat undgå att märka.Inget land har haft en så omfattande tandhälsovårdsom och inget land har heller en såomfattande amalgamdebatt som . Justdärför är det desto viktigare att vi tillför dekunskaper vi har om tandlagningsmaterial.Jag har några följdfrågor att ställa till statsrådet:När kommer försöksverksamheten att följas upp avföljdskaderapportering? Hur avser regeringen attförmedla vunna kunskaper till EG? Vilka hinderfinns för att en proposition om kontroll av dentalamaterial skall föreläggas ?Anf. 70 Socialminister ():Herr talman! I anslutning till försöksverksamhetenkommer vi också att se till att försöksverksamhetenutvärderas och följs upp. Det finns naturligtvis ettantal förklaringar till varför vi går ut medförsöksverksamhet i några landsting. En av deviktigare förklaringarna är att just metoder förutvärdering och uppföljning av effekter inte äralldeles lätta att ta fram. Vi tror att vi med denförsöksverksamhet som skall genomföraskommer att finna sådana metoder, både när detgäller sättet att arbeta och när det gäller sättet attkatalogisera och följa upp. Vi menar atterfarenheterna av sådan försöksverksamhetkommer att vara en styrka när det sedan gäller attfölja upp detta över hela landet. På det sättet får viockså bra metoder och utvärderingssystem attöverlämna till andra länder när vi väl har vunnitsådana erfarenheter.Anf. 71 iVårgårda (c):Herr talman! Jag kan väl instämma i att det inte ärså lätt att ta fram metoder. Men varför har mandröjt så länge innan man satt i gång med enverksamhet som har beslutat, som harvarit utlovad av tidigare statsråd osv. ?Varför har man väntat så här länge?En fråga till: Kommer de kvicksilverförgiftade attföljas särskilt i den föreslagnabiverkningsrapporteringen? Vi vet att de ofta ärsärskilt mottagliga och känsliga även för andraämnen. Hur kommer det att se ut? Jag vill återigenupprepa frågan: Vilka hinder finns för att enproposition om kontroll av dentala material skallföreläggas ? Kommer en sådanproposition ?Anf. 72 Socialminister ():Herr talman! Jag vill erinra om att en avförklaringarna, som inte är oväsentlig, är att underde år som gått har inte minst den storamyndigheten, , genomgått enutomordentligt stor förändring, vilket också harpåverkat dess förutsättningar att arbeta med denhär typen av försöksverksamhet och ta initiativ. Enannan viktig förklaring är att det nyaläkemedelsverket bildades. Det finns en lång radandra förklaringar som jag inte skall gå in på här.Detta säger jag inte som någon ursäkt till att maninte har drivit frågan. Jag menar att med deförutsättningar som funnits har man ändå kunnatdriva frågan utomordentligt väl.När det gäller förutsättningar för en proposition harjag redovisat delar av dem i mitt inledande svar.Anf. 73 iVårgårda (c):Herr talman! Statsrådet säger att det inte är någonursäkt att genomgått förändringar.Jag kan ha förståelse för att man där haft vissaproblem, men det är ju faktiskt somhar initierat detta. Det är allvarligt när så mångamänniskor verkligen lider av kvicksilverförgiftning.Vi står bara och stampar, ord står mot ord ochingenting händer. Det händer i alla fall alldeles förlitet på det här området. Och det är olyckligt.Jag har ännu en fråga till statsrådet: Hur avserregeringen att till EG förmedla de kunskaper vi fårav den verksamhet som skall startas -- även om vitycker att den är för liten? Det är ju en oerhörtviktig fråga i dag.Anf. 74 Socialminister ():Herr talman! Först och främst kommer detnaturligtvis att innebära att den försöksverksamhetsom bedrivs skall utvärderas och analyseras och attden information och kunskap man får skallanvändas som utgångspunkt för nationellverksamhet. I anslutning till de diskussioner vi harmed de övriga nordiska länderna, inom detnordiska samarbetet, kommer kunskaperna attförmedlas också via den kontaktverksamheten.Därutöver kommer de på motsvarande sätt attföras in i de överläggningar som vi fortlöpandekommer att ha i diskussionen med både EFTA-länder och EG när det gäller hälso- och sjukvårdsamt tandvård.Anf. 75 iVårgårda (c):Herr talman! Kan jag ta det som ett löfte att vi intebara kommer att anpassa oss till de regler someventuellt finns inom EG, utan att vi också kommeratt påverka regelutformningen på det här området?Anf. 76 Socialminister ():Herr talman! När det gäller denna fråga råder detinget tvivel om att inte bara på det härområdet utan också på alla övriga områdenanstränger sig till det yttersta för att använda ävenett litet lands styrka i vad avser kunskap ocherfarenhet inom såväl hälso- och sjukvård somtandvård.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:273 om FAS 90-projektetAnf. 77 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig motbakgrund av det s.k. FAS 90-projektet påsocialförsäkringsområdet vilket mål jag avser attprioritera -- administrativ effektivitet eller denenskildes skydd mot integritetskränkningar.Inom ramen för FAS 90-projektet bedriverriksförsäkringsverket och försäkringskassorna ettutvecklingsarbete med inriktning bl.a. mot attregisterhanteringen inom sjukförsäkringen förläggslokalt. Avsikten är inte främst att åstadkommaadministrativ effektivitet utan att skapa underlagför att ge bättre service till de försäkrade, aktiverarehabiliteringen i syfte att återföralångtidssjukskrivna i arbete samt att förebyggauppkomsten av skador som är en följd av brister iarbetsmiljön.Det är dock i detta sammanhang viktigt attframhålla att personregistrering på ADB-mediuminte får medföra otillbörlig kränkning av denenskildes integritet. Detta är en grundläggandeförutsättning som skall gälla även då ökaddatorisering föreslås i syfte att få effektivareverksamhet på olika områden.Med hänsyn till vikten av att integritetsfrågornabeaktas i samband med ADB-utvecklingen har den4 oktober en särskild utredare förordnats attutreda och lägga fram förslag omförfattningsreglering av personregister påsocialförsäkringsområdet. Utredaren bör enligtdirektiven främst lämna förslag rörandelagreglering av frågor som direkt hänger sammanmed den personliga integriteten. Vidare börutredaren i en första etapp redovisa förslag tillreglering av lokala sjukförsäkringsregister. Jagavser att senare föreslå regeringen att i propositiontill lägga fram förslag om en särskildregisterlag. kommer således att få taställning i fråga om regleringen av aktuella ADB-baserade personregister.Anf. 78 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret.Det rör sig om ett utvecklingsarbete som egentligenhar påbörjats , varför det nästan ärsom att kasta jästen efter brödet. Den 4 oktober1990 tillsätts en utredningsman för att klara avintegritetsfrågorna. Har man väl lagt upp systemetoch gjort en mängd specifikationer, analyser,utvecklingsarbeten osv., är det inte så lätt atttillgodose någonting som kommer in i efterhand.Detta är allvarligt. Integritetsaspekten är detväsentligaste. har i en tidningskrivit att centrala register med individrelateradpatientinformation inte är acceptabla. att sådant är acceptabelt?Läkarförbundet framhåller också att man måstevara mycket försiktig när det gäller att återförainformation från försäkringssystemet tillsjukvården. I botten ligger naturligtvis tankegångarsom i västvärlden är mycket gamla. Läkaren ärpatientens förtroendeman, inte statens. Här finnsen väldigt stor risk för att läkarna får enmålkonflikt. Jag tycker att detta är en mycketallvarlig sak.Sedan skall vi komma tillbaka till pengarna,eftersom även det är en allvarlig sak. Jag har enkortfattad argumentsamling för FAS 90. Den förstapunkten gäller effektivare handläggning ochutbetalning av sjukersättning. Den administrativaeffektiviteten ansågs alltså vara något mycketväsentligt. I svaret står det emellertid: ''Avsikten ärinte främst att åstadkomma administrativeffektivitet -- -- --.'' Jag förstår att man säger så,eftersom det inte lär finnas någrainvesteringskalkyler. Är statsrådet nöjd med deinvesteringskalkyler som harlämnat?Anf. 79 Socialminister ():Herr talman! Två saker.För det första har begärt ochkommer också att få investeringskalkylen när detgäller investeringar.För det andra är ju inte administrativ effektivitet isig intressant. Det gäller syftet. Enligt min mycketgrundläggande uppfattning är ADB-stödet i sigganska ointressant. Syftet är det viktiga. I detsammanhanget är det alltid viktigt att tänka igenomom man behöver ADB-stödet och i så fall till vad.Om man inte behöver ADB-stöd, skall man inteanvända det. Då går det alldeles utmärkt medpapper och penna. Finner man att man behöverADB-stöd, måste man ta hänsyn till vad stödet skallanvändas till, hur det skall byggas upp och huruppgifter skall kunna skyddas, framför allt när detgäller enskilda individer. Här är det minuppfattning att den sittande utredningen om denpersonliga integriteten får avgörande betydelse förhela utvecklingen framöver. Jag sätter stor tilltrotill utredningens resultat och kommer att ta fullhänsyn till de redovisningar och de förslag somutredningen kommer att lägga fram när den ärfärdig.Anf. 80 ():Herr talman! Det är alltid bra att vara optimist.FAS-90 lär ha kostat attutveckla. Att tro att man kan ändra ett sådantfärdigutvecklat system!Beträffande kalkyl vill jag fråga varför interiksförsäkringsverket har gjort den av regeringenefterlysta investeringskalkylen rörande FAS 90, däreffekterna av sjukfrånvaron, arbetsskador ochrehabilitering vägts in? Det har enligt uppgift intediskuterats inom verket, men en sådan kalkylbehövs inte heller enligt vederbörande. Svaret fårman genom att studera helheten ianslagsframställningen. Att göra en uppställningmed litet siffror fram och tillbaka går ju bra, mendet blir inte bättre för det. Jag måste fråga en sak.Departementet har efterlyst en investeringskalkyl,men såvitt jag förstår finns det inte med någonsådan i den fördjupade framställningen. Är dettatillfredsställande i ett system som har kostat oerhörtmycket i utveckling och där man inte har beaktatintegritetsfrågorna utan har måst tillsätta ensärskild utredningsman?Anf. 81 Socialminister ():Herr talman! I en frågestundsdebatt som den härär det inte möjligt att fördjupa sig i alla detaljer,eftersom det skulle leda för långt. Jag måsteemellertid säga att -- och är jagkanske inte så trevlig -- är på gränsen till oförskämdi sina hårdragningar. står i dennatalarstol och påstår att man beträffande FAS 90 intehar haft med integritets- och datasäkerhetsfrågor idet förberedande arbetet eller att man påriksförsäkringsverket i sitt förarbete på FAS 90 intehar tagit hänsyn till vad FAS 90 skall användas tillnär det gäller administrativa förenklingar. Pådepartementet har vi tillsammans medriksförsäkringsverket efter en framställning frånverket konstaterat att man behöver en särskildregisterlag för att kunna fortsätta arbetet med FAS90. kan FAS 90, som är ett administrativtsystem, mycket väl kan utformas på ett sådant sätt,och skall utformas på ett sådant sätt, att hänsyn tastill den personliga integriteten. Det är denuppfattning som riksdagsmajoriteten har och denuppfattning som också jag har. Och blir det såsom riksdagsmajoriteten har uttalat.Anf. 82 ():Herr talman! Jag visste inte att det var oförskämtatt referera en tidsskrift, men det är det tydligen.Det här är ett stort problem, och, såvitt jag förstår,har man inte beaktat det tillräckligt. Det gårmycket bra att önska att man skall kunna tillgodosekraven i efterhand, men så utvecklar man intedataprogram och datasystem. Man måste ha medde grundläggande förutsättningarna i början avarbetet. Annars blir mycket ogjort.Sedan skulle jag vilja säga att det finns en annan saksom naturligtvis gör det väldigt svårt. Det gamlasystemet kan ju klappa ihop när som helst, så jagförstår att det är bråttom. Man det är många mångaår av försumlighet, och det är allvarligt. Det är välför att regeringen och departementet tyvärr inte harvarit bra samtalspartners mot byråkratin.Anf. 83 Socialminister ():Herr talman! När jag var litet hård mot MargitGennser, var det inte för citatet ur tidskriften, utanför den historieskrivning som innan hon kom in på citatet.Det går väl an att lägga ut ett nytt stickspår vid denhär frågestunden, när man har kört i väggen på detförsta. Men det här med gammal försumlighetdrabbar kanske inte bara den nuvaranderegeringen.Anf. 84 ():Herr talman! Jag började med att läsa urKortfattad argumentsamling för FAS 90, utgiven avFörsäkringskasseförbundet. Första rubriken är''Effektivare handläggning''. I svaret stod att ökadadministrativ effektivitet var egentligen inte detman främst ville åstadkomma.Är det inte så enkelt att man har bråttom dels föratt det nuvarande systemet är gammalt, dels för är noga med att ha hemskt mycket statistiksom man egentligen inte behöver förrehabiliteringsarbetet men för att man lovade i envalrörelse att kartlägga de 400 000 farligastejobben? Rehabiliteringsarbetet måste ju utförasmed hjälp av läkare, sjukgymnaster, psykologer,arbetsförmedlare m.fl. ute i verkligheten. Det äregentligen inte gamla siffror man behöver, utanman får nog ta upp nya journalanteckningar.Jag tror, och där började faktiskt socialministern,att man ibland inte behöver så stora dataregister.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:281 om donation avorgan för transplantationAnf. 85 Socialminister ():Herr talman!