prot · GE0937 · 1990-12-03 00:00:00 — Det finns här i etthundratal människor som hör till den gruppen,vilka tas in för vård och som kostar oerhördasummor på eller på andra vårdhem. De kankosta uppemot en halv miljon . Iförlängningen innebär detta att man måste sätta inmånga fler preventiva åtgärder och arbetaförebyggande.Jag har härutöver ingenting att tillägga till detsocialministern och har sagt,förutom att 400 milj.kr. är avsatta förrehabiliteringsåtgärder. Det är mycket intressantatt en proposition nu kommer med ettförslag som grundar sig pårehabiliteringsutredningens betänkande, och detkommer också att avsättas medel för dettaändamål. Det är viktigt att vi så snart som möjligtfår många människor tillbaka i arbete eller till ettverksamt liv, även om de inte lyckas kommatillbaka till arbetet.Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill kommentera några av deområden som mina båda meddebattörer har tagitupp.Först och främst har vi och handikapputredningensolika synpunkter på överklagningsrätten ochekonomisk behovsprövning o.d. De representerartvå diametralt olika synsätt.Handikapputredningen pläderar ju för en förstärktbesvärsrätt för den enskilde, medanKommunförbundet pekar på problemen i sambandmed den nuvarande lagen och en del rättsutslagsom man menar strider mot tankarna från början isocialtjänstlagen.Det är viktigt att veta att det finns en ganska storspännvidd mellan de synpunkter som finns påsocialtjänstlagen. Jag har för avsikt att försökabaka in båda dessa utgångspunkter, dvs. denenskildes rätt till ett starkt skydd och kommunernasmöjligheter att på ett rimligt sätt bestämma deinsatser som skall göras.För min del är utvecklingen av socialbidragen enviktig barometer, en signal på hur det står till i vårtsamhälle med fördelningspolitiken. Vi kan stridaom detaljerna i den nya statistiken.Socialdepartementets uppgift är att fördela 4,8miljarder för det här året, om man antar attbidragsnivån för blir lika hög somför det första. Då motsvarar ökningen ungefärinflationen. Det är därför vi säger att det inte finnsnågot som tyder på en real ökning avsocialbidragen.Redan det förhållandet att socialbidragen ligger såhögt som de gör är alarmerande. Vi borde undersenare delen av 80-talet ha fått en nedgång iomfattning av socialbidragen med hänsyn till denhögkonjunktur som har rått och den övrigaekonomiska utvecklingen. Det har inte inträffat,och det är allvarligt och naturligtvis en signal till ossatt någonting i fördelningspolitiken inte fungerarsom det borde.Jag är naturligtvis också orolig meden kommande lågkonjunktur med liten eller ingentillväxt i samhället under den allra närmaste tiden.Detta kan komma att försämra situationen för deallra mest utsatta om vi inte har ambitionen att medriktade åtgärder försöka fånga upp dessagrupper och ge dem stöd.När det gäller socialförsäkringstillägget, SOFT, hardet tagit sig formen, efter det att förslagetbordlades, att många kommuner har införtkommunala SOFT, dvs. förenkladesocialbidragshanteringar som har gett just detutrymme för socialarbetarna att kunna arbetaaktivt med de verkliga problemen och gruppernamed de omfattande behoven. Erfarenheterna avdetta har på många håll varit positiva.Jag vill också peka på att den viktigaste strukturellaförändringen nu är, enligt min uppfattning, att medkraft hävda arbetslinjen, att bygga in kraftfullareåtgärder för rehabilitering, bättre samhörighetmellan system som innebär betalning av bidrag ochde olika system som samhället har tillgång till för skall kunna komma tillbaka. Det är därför somvi skall koncentrera oss på uppföljningen avrehabiliteringsberedningens olika tankar medförslag till som kan forma en politik somi fortsättningen blir effektivare ur arbetslinjenssynpunkt.Till sist ett ord om uteliggarna, dvs. de hemlösa ochbostadslösa som gruppen ibland kallas. Jag tror attdet är ett mycket sammansatt problem som vi måstenärma oss på flera olika sätt. Det finns förklaringartill varför den gruppen synes öka . Det har attgöra med arbetsmarknadens förhållanden,bostadspolitiken och med en tidsanda somuttrycker en lägre tolerans med dessa grupper änunder . Här måste vi arbeta brett ochsammansatt för att kunna nå en förbättring.Anf. 11 HANS ():Herr talman! Inte heller jag skall tvista vidare medBengt om kostnaderna för socialbidragenkommer att uppgå till 4,8 miljarder eller, som vissainom har sagt, till 5,2 miljarder.Det räcker med att konstatera att även BengtLindqvist anser att kostnaderna ligger på enalarmerande hög nivå. Jag säger inte detta för attdet inte skulle finnas behov, utan för att situationenför människors sociala förhållanden och ekonomiär sådan att dessa bidrag är behövliga.Det är angeläget att det inte blir någon försvagningav besvärsrätten. Jag delar uppfattningen som harkommit till uttryck från , bl.a.med tanke på vad som har kommit fram i Kommun-Aktuellt, att flertalet kommuner har sammauppfattning som den jag citerade från socialchefeni stad.Allmänt sett anser jag att det i debatten gav ett betydligt mer positivtintryck om vad han är beredd att göra än det någotformella och byråkratiska svaret.Anf. 12 ():Herr talman! Jag ville plocka in ytterligare enfråga, som har blivit ett allt större problem,nämligen flyktingarnas behov av socialbidrag. Detgäller framför allt efter det att de har fåttuppehållstillstånd. Ett viktigt skäl är attflyktingarna faktiskt behöver rehabilitering eftersina långa vistelser i sysslolöshet iflyktingförläggningarna. Det är något som vi imiljöpartiet har hävdat hela den tid vi har suttit iriksdagen. Det finns många skäl för att låta deasylsökande ha meningsfull sysselsättning underväntetiden. De skulle kunna bidra till Sverigesvälstånd. De skulle kunna få mat, husrum och enviss dagpenning för att uträtta saker som samhälletbehöver hjälp med. Det får också den positivaeffekten att människorna blir vana vid ettregelbundet arbete, ,och får då lättare att anpassa sig till ett vanligtarbete igen. Det sägs när det gäller människor somhar varit sjukskrivna mer än att det ärsvårare för dem att komma tillbaka till arbetet igen.Här kan det gälla . Är villigatt försöka göra något i denna fråga?Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill kommentera det statsrådetsade om SOFT-reformen. Det tillämpas t.ex. iStockholms kommun inom socialförvaltningensregi. Mitt parti och jag tycker att det är en väsentligoch avgörande skillnad om frågan hanteras inomsocialtjänsten eller inom försäkringssystemet.Jag själv och många från har en positivsyn på socialförvaltningens och socialarbetarnassätt att arbeta. Men vi vet också att den enskildapersonen som måste gå till socialdistriktet för att fåekonomiskt bistånd inte alltid delar den synen.Även om man träffar en enskild sympatisksocialarbetare som tillmötesgår kraven och hjälpermed konkreta åtgärder, upplever många självaprocessen som förnedrande, dvs. att man skallbehöva gå till socialdistriktet för att man har en förlåg lön eller inte har heltidsarbete eller möjlighettill det osv.Det vore väsentligt om SOFT-reformen faktisktgenomfördes. Som nämndehade reformen ett brett politiskt stöd. Orsaken tillatt den inte genomfördes , som jaguppfattar det, var helt klart ekonomiskt. Det fannsinte resurser.Men detta fråntar inte förslaget dess berättigande.Det är lika berättigat att genomföra förslaget i dag.Jag tror att denna reform är viktig.Hans Göran ställde en fråga om översynenav socialtjänstlagen och besvärsmöjligheterna. Jagvill uttrycka min starka förhoppning om att denöversyn som skall göras verkligen skall stärka denenskildes möjligheter till hjälp från iolika avseenden och också rätten att överklaga närman är missnöjd med ett beslut. Denna rätt får inteinskränkas så att man kan besvära sig bara överformella fel som har begåtts från kommunens sida.Från såväl som flera andrakommuner finns det mycket litet belägg för attdenna rätt missbrukas av människor i vårtsamhälle. Det är viktigt att besvärsrätten inteinskränks, för den har en demokratisk aspekt somär nog så viktig att beakta i detta avseende.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara kort kommentera någotav det som har sagts. Det gäller bl.a. insatser förflyktingar.Jag tror att den allra viktigaste uppgiften är att fåned utredningstiderna för att man snabbt skallkunna komma över den tröskel som dessa utgör, såatt flyktingarna kan få besked om de får lov attstanna eller inte. Sedan måste man arbeta för att desom får stanna snabbt kommer ut i arbete ochsysselsättning. Den helt avgörande frågan är att fåned utredningstiderna.När det gäller införandet av SOFT känner videbattörer säkert alla argument för och emot. Jagvill för säkerhets skull bara säga att det ju inte varenbart ekonomiska skäl som gjorde att SOFT-reformen stannade upp, utan också kopplingenmellan socialarbetarna och den enskilde och riskenatt man med ett alltför schablonmässigtutbetalande av pengar skulle komma bort just ifråndet som vi hävdar, dvs. Därmed löperman risken att inte kunna ta itu med de verkligaproblemen som leder till den enskildes svårigheter.Hela denna fråga om behandlingen avsocialbidragen och socialbidragens syfte kommeralldeles uppenbart att ingå i den kommandeutredningen.Till sist vill jag bara notera den inställning som bådeEva och har gettuttryck för när det gäller utredningens inriktningbeträffande den individuella besvärsrätten.Anf. 15 HANS ():Herr talman! En sak som jag tidigare inte harberört men som ändå har legat i vad jag har sagt ärdetta som talade om, nämligenarbetslinjen. Det är i viss mån förvånandebeträffande flyktingfrågorna att man inte harbeaktat arbetslinjen i högre grad när det gällersocialbidrag till flyktingar. harman sagt precis det som säger , nämligen att handläggningstiderna skallförkortas och att dessa frågor på så sätt skall lösas.Det är dock ett faktum att det oavsett antaletasylsökande har varit en underdimensionering somlett till att socialbidragskostnaderna blivit alltförhöga, beroende på att man inte har kunnat finnasysselsättning åt de asylsökande som hadekompenserat detta. Opinionen är nu mycket bredför att man skall lösa detta problem på ett mycketmera kvalificerat sätt än vad som har skett.När det slutligen gäller SOFT uppfattade jag det såatt menade att de synpunkter somkom fram genom SOFT på något sätt skall ingå ochbeaktas i utredningen. Det är principiellt viktigaställningstaganden som gjordes i SOFT och på siktär det enligt min mening alldeles klart -- som viockså har gett uttryck för i en socialdemokratiskmotion -- att det har tiden för sig att lösa dessafrågor inom ramen för socialförsäkringssystemet istörre utsträckning än via socialförvaltningarna.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1990/91:77 om brottmed rasistiska inslagAnf. 16 Justitieminister ():Herr talman! har i eninterpellation ställt ett antal frågor till mig om brottmed rasistiska inslag. Hon har frågat om jag ärberedd att ta initiativ för att få fram statistik överhur många invandrare/flyktingar som ute isamhället utsätts för brott som kan anses rasistiska.Hon har också frågat om jag är beredd att verka förett förbud mot organisationer som har etniskdiskriminering på sitt program eller som utförrasistiska handlingar. Slutligen har hon frågat omregeringen är beredd att kraftfullt fördöma de brottsom förekommit påflyktingförläggningar eller i deras närhet och omjag vill arbeta för att dessa brott utreds ochmotverkas.Bakgrunden till frågor är deattentat mot olika flyktingförläggningar somförekommit under senare tid.Inledningsvis vill jag erinra om att jag i en debatthär i med anledningav en interpellation av berördefrågor av delvis samma slag som tar upp (prot. 1990/91:21). Jag förklarade då attjag ansåg att den brottslighet med invandrarfientligbakgrund som förekommit är allvarlig och att det ärangeläget att arbetet med att motverka sådanbrottslighet fortsätter.Jag nämnde också att regeringen i enproposition (prop. 1989/90:86) redovisade sinbedömning av förekomsten av diskriminering iSverige och behovet av åtgärder för att främja godaetniska relationer i vårt land. I propositionenbetonas att arbetet med att förebygga och motverkarasism och invandrarfientlighet måste bedrivas påolika plan, bl.a. genom en aktiv välfärdspolitik ochgenom opinionsbildning.Jag vill mot denna bakgrund framhålla att det inteföreligger någon åsiktsskillnad mellan RagnhildPohanka och regeringen om att samhället på allasätt måste motverka tendenser tillinvandrarfientlighet och rasism.När det gäller de frågor som harställt vill jag svara följande.Många gånger kan det vara svårt att med någonstörre säkerhet bedöma om ett brott har rasistiskaeller invandrarfientliga motiv. Det påverkarnaturligtvis möjligheterna att få fram en tillförlitligstatistik över sådana brott. Fr.o.m. kommeremellertid brotten hets mot folkgrupp och olagadiskriminering att redovisas särskilt irättsstatistiken. Detta bör ge möjligheter att bättreän följa utvecklingen på detta område. Somförutskickades i den proposition som jag nyssnämnde kommer man också att undersökamöjligheterna att kartlägga brottslighet medrasistisk bakgrund genom återkommandeundersökningar av t.ex. domar.När det gäller frågan om ett förbud mot rasistiskaorganisationer vill jag peka på att regeringennyligen tillkallat en särskild utredare med uppgiftbl.a. att bedöma vilka olika möjligheter det finnsatt öka skyddet mot organisationer som främjareller uppmanar till rasdiskriminering (dir. 1990:37).I uppdraget ingår att överväga möjligheten attskärpa nuvarande lagstiftning så att även bildandetav en rasistisk sammanslutning eller deltagandet ien sådan organisaiton kriminaliseras. Även andraalternativ skall kunna övervägas i syfte att förstärkasamhällets skydd mot rasistisk verksamhet.Som svar på övriga frågor villjag åter stryka under att jag anser att brottslighetmed invandrarfientlig bakgrund är synnerligenallvarlig och att det finns all anledning att bekämpaden med kraft. Det gäller inte minst brott av detslag som utgör bakgrunden till interpellationen. Ifördömandet av brottslighet med rasistisk karaktärinstämmer alltså både jag och regeringen i övrigt.Att utreda och motverka brott är dock en fråga iförsta hand för de rättsvårdande myndigheterna,dvs. polis, åklagare och domstolar.Till sist vill jag säga att enligt min mening ger redanvår nuvarande lagstiftning goda möjligheter attingripa mot företeelser som är uttryck för rasismeller annan invandrarfientlighet. De åtgärder somvidtagits för att motverkadiskriminering på etnisk grund hindrar docksjälvfallet inte att vi också i fortsättningen måstefölja utvecklingen uppmärksamt. Den utredningsom jag har redogjort för bör kunna geunderlag för att bedöma om ytterligarelagstiftningsåtgärder är nödvändiga.Anf. 17 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Det varrelativt intetsägande, men i största allmänhet ändåpositivt till min interpellation.Jag vet att det har tillsatts en utredning om etniskdiskriminering, och jag har själv deltagit i debatterom dessa frågor ett flertal gånger.Man vill i första hand ta till andra åtgärder änförbud. Om andra lagstiftningsalternativ interäcker för att stärka samhällets skydd kan mantänka sig ett direkt organisationsförbud. Detta stodi pressmeddelandet från med HansStark som utredare. Utredaren skall ocksåundersöka möjligheterna att lagstifta mot etniskdiskriminering i arbetslivet och göra en översyn avlagen mot etnisk diskriminering. Jag tycker att detär mycket viktigt att så sker.Det finns grundlagsmässigt inget som hindrar ensådan lag. Många faktorer väger tungt för stiftandeav en sådan lag. I den som vi harskrivit under står inskrivet att alla former avrasdiskriminering skall avskaffas. Många tungajuridiska instanser tillstyrkte tillkomsten av sådanlag, när förslaget var ute på remiss. Vid brottet hetsmot folkgrupp är det också viktigt att rätt tillskadestånd införs för den som utsätts. Dettakommer väl att tas upp i lagen, och vi kommer attfå tillfälle att debattera det senare.I många anföranden av vår invandrarminister, ochäven i anföranden av statsministern , harfördömanden uttalats mot dessa attentat. ochjuni gjordes skarpa uttalanden,eftersom det blev allt vanligare med brott motflyktingförläggningar och mot de boende påförläggningarna.Jag har däremot inte kunnat finna något offentligtavståndstagande från justitieministerns sida. Menjag tackar för det som har kommit . Jag tyckeratt det var ett starkt ställningstagande och att det ärbra. För att man skall kunna stärka polisens arbeteefterlyser jag kraftigare åtgärder mot de rasistiskabrotten.Man skall ta reda på hur brotten går till. Är deorganiserade eller sprider sig ''smittan'' från ort tillort? Finns det någon möjlighet att ta reda påvarifrån den härstammar? Jag förstår att vissa avbrotten naturligtvis inte är organiserade utan att detär fråga om punktbrott, som sprider sig genomtidningar och intresse för dessa frågor hos vissaungdomar. Det kan också hända i fyllan och villan.Det har dock varit för många brott för att man skalllåta det stanna vid det. Vid de första tillfällena dåbrott begicks kunde man kanske tro att det rördesig om enstaka händelser. Sedan branden i Kimstadhar det dock varit för många. Det har kastats förmånga brandbomber, bränts för många kors, ochför många asylsökande har blivit hotade på olikasätt eller blivit misshandlade.Till saken hör också att man på vissa förläggningarförsöker undanhålla pressen händelserna, emedanman anser att förövarna i huvudsak vill hamassmedias intresse. Jag har varit i kontakt medflyktingförläggningar, åtmistone tre stycken, somhävdar att de försöker hålla tidningarna utanför.Det må vara ett riktigt ställningstagande, menfaktum är att allmänheten inte känner till det. I defall allmänheten känner till brotten, tycker man attdet får vara nog och att man inte vill bidra till det.Det är kanske bra att det står i tidningarna i allafall. Incidenterna är således ännu mer vanligtförekommande än vad allmänheten känner till.Enbart det faktum att man vistas på en förläggningtycker jag utgör förtryck i sig. Sysslolösheten är ettoerhört stort förtryck liksom de långa väntetiderna,trångboddheten tillsammans med okändamänniskor, osäkerheten, ovissheten, låsta dörraroch dessutom -- -- rädslan förterrorism, brandbomber och rasistiska övergreppgenom korsbränning, glåpord och t.o.m. överfall.Den 1 juni kastade tre unga män flaskor medbrinnande bensin mot flyktingförläggningenJättunahemmet i . De har fått sex månadersfängelse. I några andra fall har fängelsestraff ocksåutdömts. Jag kan inte svara på hur många, men detrör sig om åtminstone tre olika. Tingsrätten i Tierpsade efter en dom att samhället måste agera medskärpa mot den ökande invandrarfientligheten,som också har tagit sig uttryck på små orter där denegentligen inte fanns tidigare.Vad gör landets högsta juridiska myndigheter? Huragerar polischefen och justitieministern?Andra rasistiska brott kan ju mycket väl hasamband med attentaten och brotten i och runtflyktingförläggningarna. Rikspolisstyrelsensutredning av 2 000 brott ger en kraftig markering av hur stort det härproblemet var . Problemethar med all säkerhet växt . Här finns ingatillgängliga siffror.Justitieministern hävdar att även vår nuvarandelagstiftningen ger goda möjligheter att ingripa motföreteelser som är uttryck för rasism eller annaninvandrarfientlighet. Jag delar justitieministernsåsikt i det här fallet.Nu är min tid slut, och jag avser att återkomma imin replik.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /91:FiU5--FiU7och betänkanden /91:SkU3 ochSkU5Justitieutskottets betänkanden /91:JuU5--betänkande 1990/91:LU14Kulturutskottets betänkande 1990/91:KrU8Trafikutskottets betänkanden /91:TU8 ochTU9Näringsutskottets betänkanden /91:NU7,NU9, NU11, NU13 och NU146 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:60 Offentlighet, integritet och ADBSkrivelse1990/91:62 Redogörelse för svenska företagsverksamhet i och betänkande1990/91:LU13 Vårdnad och umgängeBostadsutskottets betänkande1990/91:BoU5 Lagstiftning till följd av beslutet omen ny regional statlig förvaltning7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 30 november1990/91:270 av () till statsrådetErik om lagen om allmäninvesteringsreserv:Jordbrukare liksom andra egna företagare harkunnat sätta av medel till allmännainvesteringskonton. Enligt beslutet omomläggningen av skattesystemet skall reservernaavvecklas . Enligt de nugällande förordningarna kan reserverna baraanvändas till vissa investeringar.Den tidigare beslutade omläggningen avjordbrukspolitiken kommer att kräva investeringari nya verksamheter utanför den traditionellajordbruksnäringen. Det gäller t. ex. investeringar ianläggning av energiskog och andrabioenergiodlingar. Vidare skulle en möjlighet att tai anspråk investeringsreserv förpensionsförsäkringar underlätta omställningen avjordbruket.Detta var två exempel på investeringar som i daginte är möjliga att göra med gällande bestämmelser.För att få en effektiv omställning avjordbrukspolitiken är det angeläget attjordbrukarna ges ökade möjligheter att investera.Detta kan ske genom en förändring av lagen omallmän investerings-reserv (1979:610, 8 §). harjordbrukarna totalt ca avsattapå allmänna investeringskonton.Är regeringen beredd att ändra lagen om allmäninvesteringsreserv så att jordbrukare har möjlighetatt göra ökade investeringar?1990/91:271 av Per () tillutrikesministern om åtgärder för att få tillåtelse förbarn med dubbelt medborgarskap att lämna Irak:I dag, när glädjen är stor över att den svenskagisslan i kommer hem till , blir sorgenså mycket större hemma hos familjen iEskilstuna. Deras dotter, , är kvar i trotsatt hon skulle vilja komma hem till medsina barn. Jag är väl medveten om att detta inte ärett vanligt gisslanfall, utan att kompliceradefaktorer med det ena barnets dubblamedborgarskap försvårar situationen. Icke destomindre vill jag fråga utrikesministern vilkamöjligheter som finns att lösa också detta fall meden svensk medborgare som mot sin vilja tvingaskvarstanna i , på ett lyckligt sätt.1990/91:272 av () tilljustitieministern om patent på liv:Cancermusen från Harward var det förstgenmanipulerade däggdjur som patenterades iUSA. , , harhittills avvisat patent på musen. hävdar att cancermusen harskapats genom ett ''mikrobiologiskt'' förfarande.Bedömningen av detta fall kommer att avgörainställningen till rätten att få patent på liv.Jag vill mot denna bakgrund fråga justitieministernvilken är regeringens uppfattning om rätt att fåpatent på liv.8 § Kammaren åtskildes kl. 12.07.Förhandlingarna leddes av talmannen.