prot · GE0917 · 1990-11-05 00:00:00 — har bl.a. vice president uttalat att han anser ett framtida svensktmedlemskap oförenligt med den nuvarandesvenska netrualitetspolitiken. Men han har ocksånoterat att bl.a. håller på att ''omdefinierasin neutralitet inom de nya ramarna''.Mot bakgrund av de stora internationellaförändringarna som ägt rum under de senaste årenär det logiskt att föra en diskussion om vad densvenska neutralitetspolitiken innebär -- och kanskeännu viktigare -- vad den borde innebära.Sveriges neutrala status är inte bara en fråga om hurvi som land skall förhålla oss till internationellapakter och militära allianser. Det är också fråga omhur vi kan använda vår neutrala status i detinternationella arbetet för fred och nedrustning.När kriget är mindre sannolikt blir freds- ochneutralitetspolitiken allt viktigare.En aktivt neutralitetspolitik förutsätter att man intebara ser den legala sidan av neutraliteten utanockså, och framför allt lyfter fram den politiskasidan av neutralitetsbegreppet, d.v.s. att man serneutraliteten som ett verktyg i det internationellaarbetet för fred och nedrustning.Neutralitetspolitiken får inte vara statisk ochoförmögen till anpassning i en föränderligverklighet. krävs därför en nydefiniering avbegreppet neutralitet och ett stärkt samarbetemellan de neutrala länderna inomnedrustningsområdet.Regeringens ''nya'' inställning till ett EG-medlemskap är därför oroande. Den svenskaneutralitetspolitiken förklaras om ''onödig'' baradärför att den traditionella öst-väst-konfliktenklingar av. Vad vi bevittnar är ju enupptrappning av nord-syd-konflikten där -- om detsäkerhetspolitiska samarbetet förverkligas -- EGredan om något år blir att betrakta en avgörandekraft i ''Nord''.Att -- som fortfarande har ett gott anseendei tredje världen -- i detta läge av växande nord-syd-konflikt skulle ansluta sig till de gamlakolonialmakternas samordnade utrikespolitik voreett allvarligt misstag.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till utrikesministern:1. Hur definierar utrikesministern den svenskaneutralitetspolitikens uppgift ?2. Anser utrikesministern att den svenskaneutralitetspolitiken står i överensstämmelse medEGs beslut om att samordna sin utrikespolitik?3. Anser utrikesministern att , om viansluter oss till ett EG med samordnadutrikespolitik, fortfarande skulle kunna spela enaktiv roll i nedrustningsprocessen?4. Anser utrikesministern det vara riktigt attSverige i av växande nord-syd-konflikt skallansluta sig till ett EG som kommer att ha ensamordnad utrikespolitik?den 2 november1990/91:75 av () tilljordbruksministern om rotdeformationer påbarrträd m.m.:Om ''rotsnurr''.När krav formuleras på barrträdsplantor talas det iförsta hand om att rötterna skall försörja plantornamed näring och vatten. Man glömmer lätt bort attrötterna också skall förankra dem i marken så, attderas framtida stabilitet inte äventyras.Under början av 70-talet användes en planttyp somkallades paperpot. Inuti ''poten'' började s.k.rotsnurr utvecklas, speciellt om plantorna var litetäldre. märktes detta relativt snabbt,speciellt i känsliga klimatlägen eller vidvattenstress. Men även 14-15-åriga planteringar, tillsynes friska, har vid stormtillfällen legat somplockepinn i skogen, då deras stabilitet genomrotsnurr varit oerhört dålig.Sedan dess har en del nya planttyper fått liknandeeffekt, t.ex. Pottebrett eller modifieradKopparforsmetod.Vid fältundersökningar har jag fått se bådenyplanteringar, 3-åriga, 5-6- och 15-årigaplanteringar där hälften, kanske ännu fler plantor,varit behäftade med rotsnurr, främsttallplanteringar.En utredning bör tillsättas, som undersökeromfattningen av rotskador vid plantering påframför allt tall ända sedan början av 70-talet.Skador förekommer på domänverkets,skogsbolagens och privat skogsägares marker.Ännu planteras på sina håll med plantor, somorsakar rotdeformationer och instabilitet.Vilken omfattning problemet har vet ingen, och detär därför jag vill veta vilka åtgärderjordbruksministern är beredd att vidta. ensådan här plantering växer är en ekonomisk förlust.Omfattande fältundersökningar skulle kunnaminska den förlusten.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1. Är jordbruksministern beredd att tillsätta enutredning, som undersöker omfattningen avrotdeformationer som orsakar instabilitet, s.k.rotsnurr?2. Är jordbruksministern beredd att, gärna medhjälp av skogsbolag och privata skogsägare, låtagöra tillräckligt med fältundersökningar för att fåen överblick av omfattningen av dessa skador?1990/91:76 av () till civilministern omsamarbetet mellan tull och polis:I en artikel i uppgestullen och rikskriminalen, trots upprepade försök,inte kunna lösa en kompetenskonflikt.Generaltulldirektören sägs ha skrivit ett brev tillrikspolischefen, där han bl.a. nämner att denuppkomna situationen knappast överensstämmermed de principdeklarationer som polisen lagt fast.Anledningen till kompetenstvisten synes vara attrikskriminalen vill ställa tullen utanför samarbetetinom området, under hänvisning till att spaningmot narkotikasmugglare är ett typiskt polisarbeteoch att man inte kan blanda kompetenser.Detta tycks vara ett stort problem på central nivåtill skillnad från regionalt/lokalt tull- ochpolissamarbete, som fungerar bra.I det för samhället oerhört viktiga arbetet med attbekämpa narkotikabrottsligheten är det ettgrundläggande krav att myndigheterna som verkarpå området samarbetar i stället för att bekämpavarandra. Med de begränsade resurser som står tillbuds har man knappast råd att ägna tid åt ''bråk''om revir. De enda som tjänar på detta ärnarkotikabrottslingarna.Med anledning av detta vill jag ställa följandefrågor till civilministern:1. Har man löst konflikten?2. Föreskriver inte 3 § polislagen att polisen skallsamarbeta med bl.a. tullen?3. Hur fungerar samarbetet mellan tull och polis inarkotikabekämpningen?4. Om kompetenskonflikten ej lösts, vad avserman inom regeringen vidta för åtgärder för att lösafrågan?10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 29 oktober1990/91:143 av () tillsocialministern om ökad framställning avantihemofilifaktorer ur fårmjölk:I finns 617 personer med blödarsjuka somkräver behandling. Av dessa uppges hälften varamycket behandlingskrävande. De behöver bl.a.blod och antihemofilifaktorer, som framställsur blod.Blod är en bristvara i svensk hälso- och sjukvård.Med genteknikens hjälp kan man i Sverigeframställa antihemofilifaktorer ur fårmjölk i ställetför ur blod, men den diskussion med ifrågasättandeav genteknikens utnyttjande som förts undersenare år har avhållit forskare och indstri från attutnyttja dessa möjligheter.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Vad avser socialministern att göra för att stimuleraframställningen av antihemofilifaktorer viafårmjölk och därmed bidra till ett mer rationelltutnyttjande av det blod vi har tillgång till?1990/91:144 av () tillfinansministern om lagstiftningen om bruteträkenskapsår:En riksdagsmajoritet har beslutat attenskilda näringsidkare i fortsättningen endast fårtillämpa kalenderår som räkenskapsår. Fortfarandekan aktiebolag utnyttja s.k. brutna räkenskapsår.I de fall enskild näringsidkare äger mer än hälftenav aktierna i ett aktiebolag föreligger koncern.Samtliga i koncernen ingående företag måstetillämpa samma räkenskapsår om inte dispens kanmedges. Dispens kan endast medges om synnerligaskäl föreligger. Man kan fråga sig vad som i dettafall menas med koncern och om exempelvis det kananses vara en koncern då en enskild jordbrukareäven äger mer än hälften av aktierna i ettbyggnadsföretag.För att ett aktiebolag skall kunna bytaräkenskapsår krävs registrering hos patent- ochregistreringsverket, varvid det är givet att deträkenskapsår som löper vid registreringstillfälletförst måste avslutas per sitt ordinariebokslutsdatum enligt tidigare gällandebolagsordning, innan det nya räkenskapsåretpåbörjas. Det är uppenbart att med en bokstavligtolkning av begreppet koncern är det omöjligt attundvika att bryta mot minst en av de isammanhanget relevanta lagarna.Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för attåstadkomma en fullgod lagstiftning avseendebrutna räkenskapsår?den 30 oktober1990/91:145 av () tillutrikesministern om rustningsbegränsningar iNordeuropa:En lång rad länder i både öst och väst har, vid sidanav ingångna internationella avtal omrustningsbegräsningar, tagit ensidiga beslut omnedrustning, i många fall avförsvarskostnaderna. Men regeringarna i Nordenhar ännu inte tagit något regionaltnedrustningsinitiativ. Överläggningarna om ennordisk kärnvapenfri zon har ännu inte lett tillresultat. Med dagens nedrustningstrend i föreningmed den östeuropeiska demokratiseringsprocessenär den traditionella hotbilden inte aktuell. Det börrimligtvis finnas goda förutsättningar förnedrustningsinitiativ även i vår region.Frågan ställdes till försvarsministernmen besvarades inte utan ansågs ligga inomutrikesministerns ansvarsområde.I anledning av det anförda får jag frågautrikesministern:Är regeringen beredd att ta någotnedrustningsinitiativ i vår egen region iNordeuropa?den 1 november1990/91:146 av () tillfinansministern om slopande av investeringsskattenpå vissa byggnadsarbeten:Byggare av kontorslokaler i bl.a.Stockholmsregionen tvingas betala eninvesteringsskatt på . Argumentet för den nyaskatten har sagts vara att minska ''överhettningen''på byggmarknaden.Skatten har ifrågasatts av många på goda grunder.En utredning av i harockså visat på att regleringen av kontorsbyggandehar fungerat lika dåligt som andra liknanderegleringar.I dag har vi fått reda på att det svenskainternationella företaget beviljats dispensfrån investeringsskatten, i detta fall på ca 600 milj.kr. Om det visar sig att regeringen inte har föravsikt att avveckla investeringsskatten för alla, ärdetta emellertid uppseendeväckande.Jag vill därför fråga chefen förfinansdepartementet:Avser regeringen att nu lägga fram förslag om attinvesteringsskatten skall avskaffas?Om så inte är fallet: Vad är det som motiverar attEricsson skall särbehandlas jämfört med andrasvenska företag?1990/91:147 av () tillarbetsmarknadsministern om tidpunkten förförslag om förändrad egenavgift iarbetslöshetsförsäkringen:Under förra våren aviserade regeringen attegenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen skullehöjas och statsbidraget reduceras. Såvitt jag förstårplanerade regeringen att tillsätta en arbetsgruppmed uppgift att närmare överväga formerna fördetta. Denna arbetsgrupp har till synes ännu intepåbörjat sitt arbete. Inte heller i övrigt synesregeringen ha tagit något initiativ för att fullföljasina intentioner i denna fråga.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:När avser regeringen att lägga fram förslag om enförändrad egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen?1990/91:148 av () tilljustitieministern om åtgärder mot ökat antalbilstölder m.m.:Antalet bilbrott, dvs. stölder av och stölder frånbilar har ökat kraftigt . Antaletstulna bilar har fördubblats . Stölder ur motorfordon harökat med under samma tidsperiod.Sammanlagt beräknas bilbrotten kosta över 1miljard kronor för år 1989.Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga:Hur ser justitieministern på denna utveckling, ochvilka åtgärder är justitieministern beredd attvidtaga?1990/91:149 av () tillförsvarsministern om förtroendet för den svenskaalliansfriheten:För snart tio år sedan gjorde den dåvarandeförsvarsministern ett uttalandemed den ungefärliga innebörden: Visserligen är vialliansfria, men vi vet ju var vi hör hemma.Uttalandet väckte, milt uttryckt, ett visstuppseende. Det ansågs t.o.m. att det hade skadatvår trovärdighet gällande en av svenskutrikespolitiks hörnstenar -- alliansfrihet i fredsyftande till neutralitet i krig.Begreppen alliansfrihet och neutralitet kan tolkaspå olika sätt, och tolkningarna skiftar över tiden.Under var det möjligt att låtatysk trupp transporteras genom svensktterritorium, medan det däremot nu under en långföljd av år ansetts att ett svenskt medlemsskap i EGskulle vara oförenligt med vår neutralitet.I pressen har folk under de senastedagarna kunnat läsa att försvaret hadehaft ett hemligt samarbetsavtal med NATO. ÖBundertecknade 1982 ett avtal med omömsesidigt samarbete. Det är knappast förvånandeatt en försvarsminister med sådana dokument ihanden tyckte sig förstå ''var vi hör hemma''.Vad tänker försvarsministern göra för att återställaförtroendet för alliansfriheten?1990/91:150 av Margó () tillbostadsministern om investeringsskatten på vissabyggnadsarbeten:Ericsson-koncernen har bestämt sig för att bl.a.bygga ett nytt huvudkontor åt i om sammanlagt till en kostnad av ca 2 miljarder.Investeringsskatten på dessa kontorsbyggnader ärmer än 600 milj. kr.Länsskattemyndigheten har dock -- trots attlänsarbetsnämnden betecknar byggnadsarbetenasom kontorsbyggen -- av någon okänd anledningfunnit att dessa byggnadsarbeten ej skall omfattasav investeringsskatten.Anser bostadsministern att detta är i linje medregeringens avsikt med investeringsskatten?1990/91:151 av Per () tillutrikesministern om åtgärder för att få hem dekvarhållna svenskarna i Bagdad:Erfarenheterna av den resa jag tillsammans medfem andra riksdagsledamöter gjort till visaratt det är möjligt att få loss svenskar som hålles kvari mot sin vilja utan att bryta mot FN-beslut.Uppgifterna om att såväl som fleraandra framträdande europeiska politiker nu avseratt göra fredsresor till , bl.a. för att försökaförmå de irakiska myndigheterna att ge allautlänningar rätt att lämna landet, visar också attden humanitära medkänslan med de kvarhållnapersonerna nu håller på att bli starkare än dendiplomatiska försiktigheten i de flesta europeiskaländer. Mot denna bakgrund vill jag fråga:Vad avser utrikesministern att vidta för vidareåtgärder för att underlätta för de kvarhållnasvenskarna i att få resa hem till omde så önskar?1990/91:152 av () till miljöministernom åtgärder för att stärka skyddet av älvarna enligtnaturresurslagen:Vissa partier i anser att det nuvarandeskyddet av älvarna i naturresurslagen (NRL) ärotillräckligt. Miljöministern har i riksdagsdebatteransett att NRL och dess status bör stärkas.Om de som anser att nuvarande skydd ärotillräckligt har rätt, kan den prövningen som pågåri av de tills vidare stoppadeschaktningsarbetena vid Brattströmmen iÖsterdalälven lämna viktiga besked.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till miljöministern:Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för attstärka älvarnas skydd i NRL?11 § Kammaren åtskildes kl. 12.04Förhandlingarna leddes av talmannen.