prot · GE0939 · 1990-12-05 00:00:00 — Vi har allt för många exempel på hur mangenom att isolera sig på olika sätt ställer till storaproblem miljö-, sysselsättnings- och tillväxtmässigt.Jag vill alltså dels, fru talman, markera frihandelnsbetydelse, dels framhålla att vi alltid kommer att fåleva med vissa konflikter mellan frihandel ochövriga mål för vår politik. Det är min och mitt partisfasta övertygelse att vi kommer att klara denavvägningen. Frihandeln utgör ändå grunden förverksamheten.I övrigt tror jag inte, fru talman, att jag skall ta uppså mycket mer. Vi kan gå in på olika reservationeri utskottets betänkande. Jag noterar exempelvis attfolkpartiet inte reserverat sig när det gällerrestriktioner för kärnkraftexporten, däremot närdet gäller restriktioner för export avalkohol- och tobaksvaror.Jag noterar i sammanhanget att i första handtillåter restriktioner när det gäller frihandeln därhänsyn till miljö, hälsa och säkerhet betingas av detegna landets intressen. Däremot är man frånGATTs sida betydligt mer tveksam om hur manskall se på exportländers möjligheter att skaparegler som inte har något motsvarighet i de länderman exporterar till. Det bör kanske vara en varningtill att inte fortsätta med den här typenav överväganden.Den rätta vägen är naturligtvis den som densvenska regeringen har valt -- att arbeta inomramen för internationella organisationer ochkomma fram till internationellaöverenskommelser. Jag tror att varje land har rättatt välja sina olika skyddsnivåer i dessasammanhang. Det är den viktigaste principen, ochnågot som jag tror att man skall arbeta långsiktigtefter.Till slut, fru talman, vill jag bara konstatera attolika talare har understrukit den positiva roll somSverige spelar inom frihandelsorganisationenGATT och de starka frihandelsmarkeringar somSverige vill göra för att när det gäller jordbruket,tjänstehandeln, teko och i stort sett alla områden gåvidare med att utveckla den fria handeln. Låt oss dåi all enstämmighet konstatera att har ettgott rykte som frihandelsland, att vi har glädje avfrihandeln, att vi satsar hårt på att utveckla den ochatt vi i jämförelse med stora länder som ,och t.o.m. och en del andraeuropeiska länder, har anledning att sträcka på ossnär det gäller att försvara frihandelsprincipen. Vihar vårt land kommit mycket långt mot en bredpolitisk enighet om detta.Med detta, fru talman, ber jag att än en gång fåyrka bifall till utskottets hemställan inäringsutskottets betänkande nr 9.Anf. 147 () replik:Fru talman! talade om att vi,genom de reservationer som vi liberaler stårbakom, slår in öppna dörrar. Nog har vi under årenefter regeringsskiftet fått knuffa och bankamycket för att pressa socialdemokratin till ökadvilja till frihandel.Jag erinrade i mitt huvudanförande LennartPettersson om den tekopolitik somsocialdemokraterna har fört ochom hur svårt men också framgångsrikt det har varitatt genom den argumentering som också harbedrivits från denna talarstol övertyga om olyckanoch olämpligheten i att fullfölja den politiken. Vi ärberedda att fortsätta att knuffa så länge det finns ensocialdemokratisk regering som med ökadkonsistens, men alltjämt naturligtvis med vissmotvilja i sinnet, för en frihandelspolitik. Jag skullenaturligtvis med stor glädje se attfrihandelspolitiken fördes av dem som också ianden är övertygade om denna politiks storaförtjänster.Jag hittar i anslutning till en av våra reservationer,den om att man skall beräkna kostnaderna förhandelsrestriktioner, ett uttryck för just enkvardröjande ovilja hos socialdemokratin mot attacceptera de frihandelspolitiska principerna. Vad vivill är att man skall utveckla metoder för attberäkna inte bara vad ett införande avhandelsrestriktioner kostar för det land somdärigenom går miste om sin export till , utanockså vad detta betyder för svenska konsumenter,för välståndet i landet och för vår internationellakonkurrenskraft.Om socialdemokraterna, som påskina, vore öppna för frihandel, skulle det juinte finnas någon orsak att inte säga att det vorevärdefullt om vi kunde få fram ett sådant underlagoch sådana uppgifter, så att vi därigenom kan se vadkostnaderna för de restriktiva åtgärder som vi ochandra har vidtagit och delvis alltjämt vidtar kanberäknas och uppskattas till. Men nej, det vill maninte. Orsaken, fru talman, är självfallet att man närså bedöms lämpligt alltjämt är beredd att i filttofflorsmyga på oss ytterligare handelsrestriktioner.Om det inte förhåller sig på det sättet, tycker jag attLennart skall gå upp i talarstolen ochtala om vilka skälen egentligen är till att hanmotsätter sig att vi får en kostnadsberäkning avhandelsrestriktionerna.Anf. 148 ()replik:Fru talman! Det är angeläget att slå fast frihandelnsbetydelse, inte bara att det är en pragmatisk och avden ekonomiska verkligheten nödvändig eftergift,utan att frihandeln har en betydelse av det slag somskisserats i reservation nr 1. Den har nämligen sinbetydelse gentemot regeringen och för regeringen idet förhandlingsarbete och det internationellaumgänge som vi ständigt befinner oss i. Frihandelnär inte bara en fråga om materiella fördelar, somdessutom ifrågasätts av vissa av dem som här i kvällhar hållit anföranden, utan frihandeln rörnågonting mer än materialismen, nämligen enmöjlighet att lägga grunden för en fredligsamverkan.Det är viktigt att detta får prägla svensk politik i allaolika sammanhang. Det är viktigt i de nu pågåendeGATT-förhandlingarna. Och om dessa GATT-förhandlingar inte når sitt mål, är det inte minstviktigt att slå fast att frihandeln är värd mycket avpolitiska uppoffringar, detta just på grund av attdess betydelse går utöver den ekonomiska.Det är också för att internt, i den svenska debatten,kunna slå fast den materiella betydelsen som vi harförenat oss i en reservation om nödvändigheten avoch det angelägna i att kostnadsberäkna svenskahandelshinder. Om möjligenkänner att det när det gäller frihandelns betydelseär som att slå in en öppen dörr, gäller det i så fallatt knuffa in socialdemokraterna. Men i fråga omkostnadsredovisningen är den dörren faktisktfortfarande stängd.En av de kanske viktigaste uppgifterna för svensksamhällsdebatt är att inom alla olikaområden och inför de hot om olika typer avhandelsbegränsningar som ständigt förs fram, visapå vad de samhällsekonomiska kostnadernafaktiskt innebär. Jag tror att den svenskalivsmedelsdebatten har fått sig många knuffarframåt tack vare att vi nu börjar tala omkostnaderna. Jag tror också att detjordbrukspolitiska beslut som fattades hadegod nytta av detta och att även den framtidadebatten kommer att ha god nytta av det.Detsamma gäller inom samhällslivets alla andraområden. Varför inte gå med på detta, LennartPettersson?Anf. 149 () replik:Fru talman! talade om attkollapsen i öster möjligtvis hade varit en nyttiglektion när det gäller frihandelns betydelse ochbetydelsen av att avvika från ett statsstyrt system.Jag hoppas att han inte menade att harvisat någon som helst sympati för detta system.Självfallet är systemet i öster, det statskapitalistiskasystemet, en skräckvision för oss. Det har det alltidvarit, eftersom det för det första är extremtstorskaligt och för det andra är extremtenergislösande. Dessa två kriterier har i och för sigvarit tillräckliga för att vi skall avvisa systemet. Attdet dessutom har varit extremt odemokratiskt harytterligare övertygat oss om det.Men detta betyder inte att man utan vidare skallsvälja det privatkapitalistiska systemet i alla dessyttringar. Vad jag har försökt få fram i debatten är att det finns flera sidor på samma mynt.Naturligtvis har haft stor nytta avfrihandeln, och naturligtvis leder, som GunnarHökmark säger, internationell handel till fredligsamverkan, till kontakter mellan människor, osv.Men detta betyder inte att det är fråga om ettsystem som står över all kritik.Jag noterar att inte har tagit uppde problem jag har nämnt, nämligen denstorskaliga strukturen, människors extremaberoende och att denna struktur i sin tur tenderaratt få makt över staterna, så att man inte vet vemsom egentligen styr utvecklingen.Jag har förstått att tidigare uttalanden frånregeringen om att miljöfarliga produkter skallundvikas inte kan gälla längre. Regeringen har juredan i förhandlingarna om gentemotGATT sagt att man accepterar EGs samtliga regler,möjligen med vissa tidsbegränsade undantag.Det är väl självklart att vi inte kan accepteraasbestbelägg. Vi vill heller inte se dem på lång sikt,även om vi slipper dem under några år.När det gäller exporten av sprit har jag talat om attstatliga företag bör upphöra med sin export av sprit.När det gäller statliga företag har faktiskt svenskastaten en viss makt att styra.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag vet inte om det beror på den närastundande julhelgen att enigheten omutrikeshandeln blir allt större ju längre kvällenlider. Det är i varje fall en tilltalande enighet omprinciperna. Jag tycker att vi har anledning att varastolta över om vi får en så bred uppslutning sommöjligt kring huvuddragen i svensk utrikeshandeln.Det är alltid en styrka.Lennart talade om inskränkningar ifrihandeln och nämnde då att vi reservanter villesnäva in. kommer i sitt anförande tillbaka till att man får tänkapå modifieringar när frihandeln står i konflikt medolika mål, exempelvis sysselsättning och miljö. Hansade att om man renodlar frihandeln in absurdum,kan den komma i konflikt med miljömål.Detta är precis vad vi från sida har sagt. Vimåste därför i större utsträckning beaktamiljöaspekterna också i samband medhandelspolitiska frågor. Den senare delen avLennart anförande tyder på en visstillnyktring och en ökad förståelse för desynpunkter som vi från sida har framförtinte bara här , utan även under många tidigareår. Frågan är bara var sättersmärtgränsen vad det gäller miljön och vissa avarteri vår handel.Jag vill till dem som i denna debatt har ifrågasattom vi i står för reservation 2 säga att vimenar allvar med denna. Den bygger i sin helhet påen motion från , som för resten harundertecknats av mig själv, och jag står självfalletfast vid den motionen. Handeln måste vara ett avmånga medel för att skapa ett fungerande samhälle.Om nu vissa inte känner sig hemma i det sällskapsom befinner sig, får väl vederbörandemäla sig ut. Jag vidhåller i varje fall reservation nr2.När det gäller beräknade kostnader för de delar avhandeln som här varit uppe till debatt, vill jag barapåpeka att SPK, NO och kommerskollegium harbevakningsuppgifter på detta område och kanberäkna kostnaderna. Det har också kommit ettantal rapporter från SPK, och det finns anledningatt man tittar på dem.När det gäller kostnaderna för konsumenternafinns det också anledning att titta på vadkostnaderna för koncentrationen medför på vissaområden med nära nog monopol. Jag tänker påbyggmaterielbranschen där avsaknaden avkonkurrens medför ökade kostnader som det finnsanledning att se på.Anf. 151 ()replik:Fru talman! När man lyssnar till ochGunnar repliker får man intrycket att deväldigt gärna vill mucka gräl men egentligen intehar så mycket att slåss med. Ni slår in öppna dörrarmed de exempel ni tog från tekopolitiken.När det gäller frågan om huruvida utskottet bordebifallit en motion med en begäran omkostnadsberäkningar för handeln på områden somär avskärmade från frihandeln -- framför allt påjordbruksområdet, antar jag -- kan barakonstateras att vi i detta land har en mer fri importav tekoprodukter än i stort sett varje annat land iVästeuropa, och det gäller även länder utanförEuropa. Det vore nog betydligt bättre om HadarCars försöker övertyga sina partivänner i andraländer om behovet av en liberal tekopolitik än atthan försöker läxa upp socialdemokraterna i dettaland.Vi har här återigen en konflikt mellan frihandelnoch andra mål. Socialdemokraterna har självfalletunder vidtagit åtgärder mot en ohämmadtekoimport, och det har vi länge gjort avregionalpolitiska skäl i ganska gott samförståndmed andra partier, t.o.m. . Men steg försteg avvecklar vi nu dessa restriktioner, och ganskasnart tar vi steget till en full frihandel på dettaområde. Då borde man väl vara glad, fru talman, istället för att gräla.När det sedan gäller kostnadsberäkningarna ärdetta ett motionsjippo som man naturligtvis kanblåsa upp eller hålla nere på den förhållandevismodesta nivå som det här är fråga om.Utskottsmajoriteten konstaterar, att SPK harmöjlighet att göra och också gör dessa beräkningar,och det kan man gott fortsätta med. Det är en del iden fortgående opinionsbildningen kring olikasamhällsfrågor i vårt land. Vi socialdemokrateranser att det är angeläget att dessa frågor kommerfram, men vi vill inte göra någon speciell beställningav denna anledning. Det är ganska självklart attkonsumenterna tjänar på frihandel, men det finnsockså nackdelar som vi måste ta hänsyn till. Vianser att SPK skall fortsätta att göra dessaberäkningar, och det behövs ingen speciellpåtryckning för detta.Fru talman! Jag vill slutligen bara konstatera att detsjälvfallet skulle vara mycket intressant attdiskutera med om vad en alltmerintegrerad värld baserad bl.a. på frihandellångsiktigt betyder för uppkomsten avmultinationella företag osv. Men det är en heltannan debatt, och den har vi tyvärr inte tid att förai ett replikskifte.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag tolkar så, atthan anser att jag tillsammans med andra liberalervarit framgångsrik att övertyga den svenskasocialdemokratin om tekorestriktionernasfördärvlighet och söker min hjälp att övertygaomvärlden om detta. Jag skall gärna hjälpa till meddet.Jag är däremot litet bekymrad över att LennartPettersson kallar en viktig reservation frånfolkpartiet och för ett jippo. SPK kani dag inte redovisa kostnaderna för konsumenter,utländska exportörer och andra till följd av t.ex.den svenska tekopolitiken . Detvore mycket värdefullt om vi kunde utveckla ettsystem för att få fram sådana redovisningar. Detskulle vi ha nytta av i de sammanhang där vi börövertyga omvärlden om frihandelns fördelar.Fru talman! Jag fick genom en kollega alldeles nyssen rapport om hur det står till i GATT-förhandlingarna. Den kom uppenbarligen i 19.30-nyheterna. Vi befinner oss i en näst intill dramatiskepok där herrar och möts iParis, såvitt jag förstod, för att se om det skall gå atträdda dessa förhandlingar. Man har väntetid till . Har man då inte kunnat kommanågon vart, är risken alldeles påtaglig att GATT-förhandlingarna efter alla dessa år bryter samman.För oss i är det oerhört centralt att i ettsådant här ögonblick kunna säga att måstefortsätta att fullfölja en politik för ökad frihandeloberoende av vad som kan komma ut av GATT-förhandlingarna. Som jag underströk i mitt förstaanförande, blir EG ännu viktigare för oss ochSverige ännu viktigare för EG om så skulle ske.Jag vill bara säga något enda ord om vårareservationer när det gäller export av tobak ochalkohol. Vi i har inte sagt att man skallförbjuda en sådan export. Det vi säger är att denskall ske på villkor med hänsyn till dessa varorsspeciella karaktär som står i överensstämmelse medvad vi själva i vårt land bedömer som rimligamarknadsföringsvillkor. Vi vet attVärldshälsoorganisationen har uttalat sig omsnusets farlighet och att man inom den europeiskagemenskapen inför en mycket restriktiv politik. Ärdet då, tycker , angeläget att detsvenska Tobaksbolaget försöker vidga sin marknadi fattiga länder, där denna kunskap inte är utbredd?Vore det inte rimligt att vi i de här sammanhangentog ett större socialt ansvar?Anf. 153 ()replik:Fru talman! När det gäller reservation nr 1 är detså att det är av värde att gör ett uttalandeom frihandelns betydelse som går längre änmajoriteten velat göra. Det har ett värde inför deförhandlingar som förs och som till. Men det har också ett värde införfortsatta EG-förhandlingar och inför våraförhandlingar med de östeuropeiska länderna attSverige är ett land som med kraft sluter upp bakomfrihandeln just därför att den har betydelse långtutöver det materiella. Jag vill faktiskt hävda attmånga av inläggen i denna kammare i kvällunderstryker betydelsen av att vi visar att frihandelinte bara är en praktisk eftergift åt vad som sker ivår omvärld, utan den är någonting som Sverigeaktivt, varmt och med hög trovärdighet avser attslåss för i olika internationella sammanhang.När det gäller reservationen om beräkning avkostnader för handelsrestriktioner vill jag säga attdet också handlar om att utveckla en metodik ochatt tillföra den svenska samhällsdebatten ett sätt attdiskutera frågan om handelshinder som saknas, pådet vis som anförs i motionerna.Låt mig sedan, apropå frihandel och de olikamotsatsställningar som iblandhar varit inne på, säga att frihandel inte är någotolaglighetens system, utan frihandel ger möjlighetatt bygga upp ett sammanhängande system medåtaganden och rättigheter för de olika länderna sominnebär att det inte blir fråga om den starkes rättgentemot den svage utan att alla länder ifrihandelssystemet har en likvärdig position. Detgör det möjligt att införa gemensamma regler föratt bekämpa miljöproblem eller handlägga andrafrågor som måste kunna hanteras. Det är inomdessa system som man har kunnat hantera sådanafrågor, inte bara för att frihandel materiellt gerdessa fördelar utan för att man kan bygga upp ettgemensamt regelsystem. Alternativet är att destarka handelsnationerna tvingar på de svagahandelsnationerna en typ av handelsvillkor somjust står i strid med de viktiga mål som gäller ocksåför svensk samhällsutveckling och som LennartPettersson ibland litet tveksamt -- jag är inte säkerpå hur mycket han menar med det -- anför står imotsatsställning till frihandeln.Anf. 154 () replik:Fru talman! Problemen med statskapitalism ochprivatkapitalism och de strukturändringar ochmaktförhållanden som inträder om dessa system fårverka har vi inte tid att diskutera i kortareplikskiften, sade . Det hållerjag naturligtvis med om. Men det värsta är att detfinns ett behov av en sådan diskussion och att detsällan blir tillfredsställt.I mitt särskilda yttrande beträffandekonsekvenserna av handelshinder pekar jag på behöver ha klara papper på bordet när detgäller handelshinders betydelse, men man behöverminst lika väl få andra konsekvenser av frihandelnutredda, även negativa konsekvenser. Närmellanölet avskaffades i började Pripp attexportera den produkten och den tekniken tillandra länder, t.ex. sätta upp bryggerier i Zaire.Därmed ökade alkoholismen i . När man förbjuder asbest iindustriländerna gör de firmor som exporterarasbest -- t.ex. firmor i , där man har storaasbestfyndigheter -- intensiva ansträngningar för attfinna nya marknader för sin produkt, som det heter.Det finns därför all anledning att se över vadfrihandel leder till och kritiskt granska den.Jag tar för givet att man i enhetsakten inom EG1985 talade om att man inte skall ta någramiljömässiga risker -- sådant talar man alltid om ihögtidliga sammanhang. Sådant taladesocialdemokraterna om i den gångna valrörelsen,sådant talar regeringen om i varjeregeringsdeklaration. Men när det kommer tillfjällnära skogar eller till praktiken inom EG -- därman säger att friheten för varor och tjänsterkommer att leda till ökning avlastbilstrafiken med de miljöproblem som detmedför -- tycks man inte vara så bekymrad. Manmåste se på båda sidorna av myntet. Det tycksSverige -- dvs. de stora partier som är företräddahär i -- ha svårt att göra.Anf. 155 ()replik:Fru talman! När man lyssnar på i denhär debatten får man närmast intrycket att det ärSverige som saboterar GATT-förhandlingarna,som uppenbarligen är inne i ett dramatisktskede, i . Det är så att driver på.Sverige är en av de ledande frihandelsnationerna.Den är en socialdemokratiskregering med socialdemokratisk målsättning attytterligare bygga ut frihandeln. Vi tycker att vi harmycket liten anledning att dra på oss kritik frånfolkpartiets sida i det avseendet. Vi tycker, som jaghar sagt i andra sammanhang, snarare att HadarCars och har betydligt störreanledning att läxa upp bl.a. partivänner i andraländer, som befinner sig på direkt kollisionskurs närdet gäller att utvidga frihandeln.När det gäller kostnadsberäkningarna vill jag sägaatt SPK visst gör arbetsinsatser på det området. Förnågot år sedan fick vi en mycket intressant analysav hur mycket billigare konfektion vi skulle kunnafå här i landet för en barnfamilj om man tog bortalla restriktioner på tekoområdet. Det är självfalleten viktig information, men det är inte enfullständigt information. Man får även andraeffekter om man liberaliserar, som vi nu har gjortpå tekoområdet. Det blir omställningsproblem iSjuhäradsbygden, och det blir problem för äldrearbetare. Bilden är inte enbart rosenröd. Det ärdärför vi tillsammans med andraländer har haft restriktioner på det området.Jag emotser nu en motion till nästa års riksdag frånfolkpartiets sida där man exempelvis kräver enberäkning av vad nuvarande jordbrukspolitikkostar oss. Det skulle vara utmärkt att få en sådanpå bordet. Jag tror att man då skulle kunnakonstatera att det inte enbart ärkostnadsaspekterna av en sådan politik som det ärintressant att belysa utan även miljöeffekter,natureffekter, sysselsättningseffekter, regionalaeffekter och mycket annat. Jag vidhåller minuppfattning att det ni motionsvägen begär bara ären partiell analys. Den måste kompletteras. Den ärdärför snarare jippobetonad än ett försök till enallvarlig analys av de här frågorna. I bästa fall kanden leda oss en bit på vägen.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 156 ():Fru talman! Anledningen till att jag har begärtordet är utskottets behandling av de motioner somväckts om svenskt alkoholexport och ommarknadsföringen av svenska alkoholdryckerutomlands.I en av motionerna sägs bl.a. att Sverigeinternationellt sett har gott rykte för sin hälsovård,sjukvård och socialvård. Detta gäller inte minst deinsatser som gjorts för minskat bruk av alkohol.Men detta goda rykte äventyras genomexportsatsningarna när det gäller dessa varor. Mansäger i motionen att dessa satsningar är ett uttryckför svensk dubbelmoral. har gentemotVärldshälsoorganisationen sig att minskaalkoholkonsumtionen fram till år 2000.Då skriver utskottet att bäst främjar deberörda skyddsintressena genom att i olikainternationella sammanhang verka förgemensamma riktlinjer för försäljning ochmarknadsföring av alkoholdrycker. Detta ärnaturligtvis bra och det är naturligtvis ocksånödvändigt att vårt land agerar i internationellasammanhang. Men detta står ju inte imotsatsförhållandet till behovet av en svensköversyn av riktlinjerna för alkoholexporten. Det ärfel att ställa dessa båda intressen mot varandra. Jagdelar den uppfattning som kommer till uttryck ireservation 11 om behovet av en översyn av desvenska riktlinjerna.När det gäller marknadsföringen utomlands avsvenska alkoholdrycker ligger det en hel del i denargumentation som har framförts i de motioner somtar upp denna fråga.Fru talman! Jag har inget yrkande, men jag kändeett behov av att få markera min uppfattning, inteminst mot bakgrund av att jag när det blirdags för votering inte har möjlighet att närvara häri kammaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Ersättning för inkassokostnaderFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU11 Ersättning för inkassokostnader.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § internationella avtal om jute ochjuteprodukterFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU13 internationella avtal omjute- och juteprodukter (prop. 1990/91:13).Anf. 157 ():Fru talman! Den jutepolitiska debatten är intenågon av de största debatterna i den svenskariksdagen, men likväl finns det några principiellaord att säga. Som framhålls i betänkandet harSverige ett mycket begränsat intresse förhandelsutbyte med jute. Det är därför somkommerskollegium inte har sett någon anledningför att ansluta sig till detta avtal. Det finnsinte några för relevanta handelspolitiskaskäl att ansluta sig, utan det är av litet vidare,principiella skäl som man ansluter sig.