prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Vi behöver en nykonstruktion av Gotlandstrafikens finansiering.Det är inte rimligt att människor skall välja andraresmål än på grund av kostnaden.Det är inte rimligt att utflyttade gotlänningar skallha högre kostnader än andra för att besöka sinhemort.Det är inte rimligt att resekostnaden skall få företagoch enskilda att tveka inför en flyttning tillGotland.Man kan, fru talman, diskutera avgångstider,turtäthet, restidens längd och mycket annat iGotlandstrafiken. Jag har medvetet valt attkoncentrera mitt inlägg på kostnaden. Det är dagsatt riksdag erkänner -- och tar detekonomiska ansvaret för -- landsväg tillfastlandet.Anf. 154 ():Fru talman! Under vårsessionens slutskede fattaderiksdagens majoritet ett antal beslut som förGotland kommer att få näst intill förödandeeffekter.Det gäller stödområdesindelningen, där Gotlandinte längre fick tillhöra stödområde.Det gäller beslutet om århundradets skattereform,där speciellt turismen har blivit drabbad av denförhöjda mervärdeskatten.Det gäller framtiden för jordbruksnäringen, somfortfarande är den dominerande näringen påGotland.Inför alla dessa beslut har jag i motioner ochdebattinlägg försökt påtala konsekvenserna för detgotländska näringslivet, men utan nämnvärtresultat. Varför vill man i regeringen inte lyssna,varför är man inte beredd att se till helheten? Dethar funnits många anledningar under mina år idenna kammare att konstatera att den ena handeni regeringen inte vet vad den andra gör. Gång efterannan upprepas detta.Hela skall leva -- det har vi snart hört tillleda. Jag måste då ställa frågan: Vilkaförutsättningar ger regeringen för ett liv iglesbygdslänet ?Den höjda turistmomsen blev ett dråpslag för ossmed 50 000 färre turister den gångna sommaren,ungefär en tiondel färre besökare på ön. Minauttalade farhågor har dess värre besannats.Det gick efter riksdagsbeslutet, ochden hade statens industriverk fått i uppdragatt studera momsförslagets effekter på vissaturistregioner i , däribland . Om detefter visar sig att det blir ''orimligaeffekter'', kan staten möjligen tänka sig enstödinsats. Men då är ju skadan redan skedd, detär den . Och hur kommer ''orimlig effekt'' attdefinieras?Från sida har vi aktivt motarbetathöjningen av turistmomsen. Vi kommer attfortsätta med det, därför att vi inser vilkakonsekvenser denna har för den enskildeföretagaren inom denna bransch.Som ytterligare lök på laxen kommer från årsskiftetinförandet av persontrafikmoms. Mitt krav frånjuni på att färjetrafiken till och från måsteundantas ställer jag på nytt här till de bådapartier som genomdrivit skatteomläggningen,nämligen socialdemokrater och folkpartister. Detär otillständigt att en familj med två vuxna och tvåbarn plus bil, som betalar ca . för ettGotlandsbesök, skall betala ytterligare 500kr. i mervärdeskatt för persontrafik.Dessutom aviserar nu Gotlandslinjen enbiljettprishöjning utöver momsen med uppemot10 %.Jag kan sälla mig till övriga frågeställare när detgäller trafiken: Vilken trafikant i betalar ettsådant kilometerpris över länsgränsen som vigotlänningar och alla som tar sig till och frånGotlandfår göra? Här har staten tidigare gått inmed SIND-pengar i ett projekt ''AvstampGotland'', som bl.a. skulle resultera i ökat stöd tillturism och jordbruk. Detta ingav förväntningarinom turistnäringen, förhoppningar som i dagligger grusade av denna eländiga mervärdeskatt.Det är varken mer eller mindre är en paradox attregeringen nu slår undan benen på projekt somtidigare initierats av samma regering. Återigen --var finns helhetssynen?Under den gångna veckan har bensinprisernadiskuterats främst från glesbygdslänen i norraSverige men också från annat håll. Regeringen harsvarat med höjda avdrag för arbetsresor. Och det ärväl bra så långt. Men för , som faktiskt ärlandets mesta glesbygdslän så till vida att Gotlandprocentuellt har mest invånare boende utanförtätort, hade en total sänkning av bensinpriset/-skatten varit mera rättvis. Det finns ett antalnödvändiga resor som inte är arbetsresor. Medcenterns förslag till energibeskattning skullebensinpriset vara mer än en krona lägre.När det gäller den förändrade jordbrukspolitikenkommer en omställning att få större inverkan påarbetsmarknaden på än i något annat län ilandet. Bortsett från sockerproduktionen finns detinget som helst hänsynstagande till Gotlandsspeciella läge och beroende avjordbruksproduktionen. Från riksdagsmajoritetenssida saknas det både förståelse och vilja när detgäller att rättvist möjliggöra en positiv utvecklingpå ön.Fru talman! Det finns anledning att återkomma idenna talarstol såväl till dessafrågor som till villkoren för våra kommunikationermed fastlandet. Vad jag ville redovisa i dennadebatt var den oro som vi gotlänningar känner införframtiden när det gäller de här frågorna.Anf. 155 ():Fru talman! ''det är mitt liv, det se''. ''Där vill jag leva, ja, där vill jag dö'' står det ju iVärmlandsvisan.Egentligen skulle jag kanske ha sjungit densistnämnda. Men när jag tänkte efter insåg jag attdet nog var bäst att bespara fru talmannen samtövriga åhörare det.Ja, hur är det då att leva i ? Bildenär inte helt ljus. Mörka moln börjar torna upp horisonten, och fortfarande råder en regionalobalans. Den längsta högkonjunkturen underefterkrigstiden börjar nu mattas av. Men dennalånga och intensiva högkonjunktur har naturligtvisunder tiden påverkat mycket positivt.Utgångsläget inför den väntade lågkonjunkturen ärdärför bättre än vad det normalt brukar vara införbistrare tider.Antalet arbetslösa visar inte på någonstörre ökning. Däremot har oroande varsel lagts,och orderingången till vissa företag har minskat.Tendensen visar därmed att arbetslösheten i detkorta perspektivet inte förväntas öka drastiskt.Men utvecklingen i det längre perspektivet ingerviss oro och måste därför nogsamt följas.I har t.ex. ca4 000 arbetstillfällen försvunnit. ochStorfors har förlorat ca 1 000 arbetstillfällenvardera. har drabbats av enminskning av antalet arbetstillfällen med ca 500.Vidare har varslat om nedläggning,vilket innebär att ett stort antal arbetstillfällenkommer att försvinna.I den berörda regionen finns det etthögteknologiskt kunnande. Där finns arbetskraftmed mycket kvalificerat verkstadskunnande. Därfinns också den modernaste industriella utrustningsom står att få.Staten måste här känna ett särskilt ansvar för destrukturförändringar som följer av attförsvarsindustrin får andra förutsättningar.I västra har TVAB, som tillverkar kablarfrämst till bilindustrin, beslutat att flyttatillverkningen till . Om det sker kommerett hundratal anställda att förlora sina jobb, ochTöcksfors kommer att drabbas mycket hårt. Ävende enheter som TVAB har i , ,och kommer att beröras.Riksdagen har ju fattat beslut om att ge stöd tillteknisk utveckling beträffande bilindustrinsunderleverantörer. Jag förutsätter att det stödetkommer att utgå till de berörda.I har vi Billeruds bruk, som tillverkarfettavstötande papper. råder det osäkerhetangående brukets framtid på grund av att ägarnavill sälja koncernen, i vilken bruket ingår. Härmåste man mycket noga följa utvecklingen urregionalpolitisk synpunkt.I norra delen av har vi länets högstaarbetslöshet. I dessa delar är det fråga om långaavstånd samt dåliga vägar, vilket gör att det är svårtmed arbetspendling till andra orter. Det beslut somhar fattats om nedläggning av NKLJ-banan iHagfors gör inte situationen i denna del avVärmland bättre.Kvinnoarbetslösheten i den här delen av länet ärockså mycket hög.Fru talman! Vad behöver man då göra för att kunnakomma till rätta med den regionala obalansen?Först och främst vill jag lyfta fram utbildningen.Utbildningen är ett medel när det gäller att kommatill rätta med den regionala obalansen. Därför ärdet mycket viktigt att det från statens sida sker ensatsning på framtida ökade samt fastaforskningsresurser vid högskolan i råder det som bekant fortfarande enöverhettning i storstadsområdena. Därför anser jagatt statsmakterna bör ta initiativ till en starkt ökadutlokalisering av verksamheter och statliga verkoch myndigheter till de regioner där ökadsysselsättning är ett måste för regionens överlevnadoch utveckling.Ett konkret exempel i det sammanhangetär postgirohanteringen, som tas upp i post- ochteleutredningen. Denna verksamhet skulle medfördel kunna utlokaliseras. Vi värmlänningar sägeratt postgirot är hjärtligt välkommet till Hagfors.Där finns det bra arbetskraft och lämpliga lokaler.Är det så att det måste vara en större ort, är manhjärtligt välkommen till ellerKarlstad.Vidare hälsar vi värmlänningar den eventuelltkommande nya TV-kanalen mycket mycketvälkommen.Bra kommunikationer är ju en mycket viktigförutsättning för att länet skall utvecklas. Därförmåste vi se till att det blir en ny länsflygplats iVärmland.Järnvägsförbindelserna måste också utvecklas.Inte heller vägstandarden är bra. Det gör att viockså kräver höjda statliga väganslag.Slutligen protesterar samtliga riksdagsledamöterfrån mot förslaget om en nytullorganisation. Vi vill inte förlora ytterligare 24,5tjänster, som väl kommer att försvinna i ,och Charlottenberg.Fru talman! är ett bra län att leva i. Jagvill att det skall vara så även i fortsättningen.Därför kommer vi socialdemokrater att fortsättavår kamp för en positiv utveckling i Värmland.Anf. 156 ():Fru talman! är ett bra landskap att booch leva i. Man kan inte göra annat än instämma idet. Från sida arbetar vi alla för att detskall vara så även i fortsättningen.Jag har här i talarstolen talat omvärmländska förhållanden. skall jag ha ettlitet annorlunda och mera omfattande anförandesom också gäller andra län.För att hela vårt land skall kunna utvecklas fordrasdet många olika åtgärder inom olika områden. Detgäller tillgången till arbetstillfällen, bostäder,kommunikationer m.m. Jag skall i den här debattennågot beröra dessa frågor.Under en osedvanligt har det varithögkonjunktur i vårt land. Det har gjort att hjulenhar snurrat för fullt inom nästan alla områden. Debrister som har funnits har därför inte kommit idagen. kan vi däremot skönja en försvagning avkonjunkturen. Orsakerna är flera. En orsak är denekonomiska situationen, vilken berörts av fleratalare tidigare i dagens debatt.Både skogsindustrin och bilindustrin, men ävenunderleverantörerna till bilindustrin, har fått ettkraftigt försämrat läge. När det gäller de här tvåindustrigrenarna har man ofta verksamhet iområden som regionalpolitiskt är mycket känsliga.Beträffande bilindustrin kan vi både seoch höra att omstruktureringar är på gång. SåvälSAAB som har genomförtpersonalminskningar, och nya varsel om ytterligareneddragningar har aviserats.Båda dessa företag har en stor del av sintillverkning förlagd till det som kallas förstödområdet. riskerar många arbetstillfällen attförsvinna. Detsamma gäller olikaunderleverantörer till bilindustrin som kommer attfå vidkännas samma neddragningar.En av orsakerna till det försämrade läget är att vårasvensktillverkade varor blir för dyra och därför harsvårt att konkurrera på den internationellamarknaden. Våra underleverantörer inom t.ex.bilindustrin har därför fått vidkännas kraftigtsänkta priser på sina produkter. Detta har lett tillatt en del av tillverkningen har förlagts utomlands.Ytterligare produktion kommer att flyttas ut tilllåglöneländer.För att vi även skall kunna vara medsom en ledande tillverkare av bilar ochkomponenter till bilindustrin krävs det, utöver detsom har angivits av flera talare underrubriken ekonomisk politik, en skyndsam insats föratt utveckla både produkter och metoder, så att vikan konkurrera om framtidens komponenter på denationella och internationella marknaderna. Detgäller t.ex. TVAB, som . Men det gäller också sådana företag somFundo i , VME i osv. I dennäringspolitiska propositionen, som riksdagenantog , anslås 150 miljoner för utveckling avjust underleverantörer till bilindustrin. Det var ettbra initiativ av industriministern. Men dessa medelkan bli alltför små med tanke på vad som har skettoch vad som kan komma att ske inom branschen.Vi måste ha en hög beredskap.En annan näring som börjar känna av enförsämrad konjunktur är massaindustrin, medåtföljande neddragningar i produktionen. Det ärnågonting som bör följas med uppmärksamhet medtanke på varsel om personalminskningar, som kanbli aktuella.Än så länge har sågverksnäringen gått bra. Men pågrund av svårigheter att bli av med spån och flis harflera sågverk fått stoppa produktionen . Det är något som är helt oacceptabelt. Gårdet inte att bli av med spån och flis tillmassafabrikerna och till plattfabrikerna måste detvara ypperligt att använda de produkterna förenergiändamål. Tyvärr har vi en lag,träfiberlagen, som förhindrar ett fritt utnyttjandeav dessa produkter. Jag och flera med mig harmotionerat om att denna lag böravskaffas. Jag hoppas därför att vi inom en intealltför avlägsen framtid skall kunna få bort dennahämsko på utnyttjandet av träråvaror. Det är ocksåur regionalpolitisk synvinkel viktigt att vårasågverk, som finns på många platser i vårt land, kanhålla i gång sin produktion på ett rationellt sätt.En annan fråga som har en mycket storregionalpolitisk betydelse är tillgången till godakommunikationer. Tyvärr är det si och så med densaken ute i våra glesbygdslän. Där saknas oftasttillfredsställande allmänna kommunikationsmedel.Det som står till buds är i regel bilen. Men på grundav det höga bensinpriset har resekostnaderna iglesbygden blivit orimligt höga. En del beror påoroligheterna vid , men den störstadelen är självförvållad, genom den höga skatt somvi har på bensin här i Sverige.Jag har bestridit att skattereformen skallfinansieras genom den höga beskattningen avglesbygdsbefolkningen. Det blir en orättvisbeskattning som slår mycket hårt mot utsattagrupper. Sedan har oroligheterna vid lagt ytterligare lök på laxen. Därför borderegeringen sänka bensinskatten. Vill viha kvar människor på landsbygden får intestatsmakterna slå undan fötterna på dem. ärdet så dyrt för många att köra till och från arbetetatt man ifrågasätter om det verkligen är värt attarbeta. Därtill måste man på landsbygden användabilen för att komma till service av olika slag ochäven till barnens aktiviteter. Det nu högabensinpriset gör det orimligt dyrt att klara av allanödvändiga resor. Därför vädjar jag till regeringen:Sänk bensinskatten!Jag är tacksam för att finansministern i går föreslogen höjning av reseavdraget, men det är intetillräckligt och det täcker inte på långt när de höjdakostnaderna för att ha bil. Det gäller inte endastarbetsresor. Som jag tidigare sade måste man köralånga sträckor för att komma både till service ochandra aktiviteter på landsbygden. Om vi inte vidtaråtgärder som lättar den tunga bördan förlandsbygdens folk kommer allt tal om en levandelandsbygd bara att vara tomma ord.Fru talman! skulle jag vilja ställa en frågatill . Hon har tidigare självarbetat hårt för att bensinskatten skulle sänkas. ÄrLisbeth Staaf-Igelström nöjd med finansministernsställningstagande att höja reseavdraget ellerkommer hon att fortsätta att arbeta för sänktbensinskatt?Anf. 157 ()replik:Fru talman! Skattereformen som visocialdemokrater och har beslutat om ären mycket bra reform. Den är något som kommeratt gynna alla i land. har vi mest fåttkänna av kostnaderna. kommer faktisktockså lättnaderna. LO och TCO har gjort enutvärdering av skattereformen. Den pekar på attreformen är neutral mellan glesbygd och storstäder.Nu har, som nämnde, den olyckligainvasionen inträffat vid , vilket hardrivit upp bensinpriset. Jag är mycket medveten omatt det höga bensinpriset är något som främstdrabbar glesbygden. Därför har jag jobbat för att fåen lösning på frågan. Den lösningen kom visocialdemokrater och överens om ochlade fram i går. Resor till och från jobbet skall haett högre avdrag än tidigare.Detta förslag innebär att den som kör omdagen till och från jobbet kommer att få enminskning med . per liter bensin. Det finnerjag acceptabelt. Men jag hoppas verkligenatt krisen vid löser sig, naturligtvisförst och främst för de människor som bor där ochatt vi får fred i vår värld, men även för att vi skall fåett lägre bensinpris här i Sverige.Anf. 158 () replik:Fru talman! Visst beror det höga bensinpriset del på krisen vid , men den störstadelen utgörs av bensinskatten. När jag lästeExpressen i går såg jag vad där, att det måste komma till en lösning, ensänkning av något slag. Det rekordhögabensinpriset drabbar glesbygdsbefolkningen hårt ihela länet. Det är inte bara resorna till arbetet somkostar mer . I glesbygden har man också långt tillaffärer, bensinmackar och skolor. Jag tycker att detLisbeth Staaf-Igelström skrev i var bra.Jag hoppas att hon skall arbeta med frågan ifortsättningen också.Tittar man på vad som har skett med bensinprisetunder året ser man att det gällde enkostnad på . var det 6:50kr. och är det . Alltså har priset stigitmed . Regeringens förslagär att man deklaration skall få göra avdragför . per mil oavsett körsträcka.Om man t.ex. kör 3 innebär det får ett avdrag på . Med 50 %marginalskatt ger det . Vid 30 %marginalskatt, som många kommer att ha efternyår, ger det . Det skall jämföras med denmerkostnad på . som man får vid3 000 mils körning. Alltså täcker det knappt hälftenav vad merkostnaden handlar om. Jag funderar påvad egentligen säger tillexempelvis ett vårdbiträde i som arbetarinne i . Hon har fått kraftigt höjdabensinkostnader och får inte ens kompensation fördet i sitt avdrag. Därtill kommer alla andrakostnader för resor. Hon får inte heller specielltstor kompensation i skattereformen. Det skall bliroligt att höra vad säger omdetta.Under detta anförande övertog andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 159 ()replik:Herr talman! Sjukvårdsbiträdet i , somKjell tog som exempel, kommernaturligtvis att få ta del av ökningen av avdraget förresor till och från arbetet. sade självatt bensinen kostade 5:17 . ärden uppe i . Studerar vi effekterna avbensinprishöjningen vet vi att den mesta höjningenkom i samband med invasionen i . Enligtskattereformen hade bensinpriset legat kvar på dennivå som det hade 1982, om icke invasionen iKuwait hade ägt rum.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag håller inte riktigt med LisbethStaaf-Igelström om att den största höjningen harkommit med krisen. Mellan och den1 juni höjdes priset med nästan . Efter den 1juni har det höjts med . Det mestaligger på skatten.En lågavlönad som måste köra lång väg till jobbethar stora utgifter för bensin men blir kompenseradknappt till hälften genom reseavdragen. Det tyckerjag är otillständigt.Anf. 161 ():Herr talman! Utan dör Sverige.Den svenska skogsindustrin svarar för 54 miljarderav nettoexportintäkter. Av dessa kan 35miljarder hänföras till norra och ca 25miljarder av dessa kommer från Västernorrland.I jämförelse med svensk bilindustri ärnettoexportintäkterna från dubbeltså stora som från hela den svenska bilindustrin.Dessutom exporterar eltill övriga Sverige.Västernorrland bidrar med avgörandenettoinkomster till i jämförelse medexempelvis , som är en tärande del avlandet. lever av ochandra läns förmåga att producera och exporteraskogsråvaror som gör att och övrigaSverige kan överleva.Är då nödvändigt för landet ellerkan vi avveckla skogsindustrin i ''mittlän'' tillförmån för etableringar inom EG? Skogsindustrin är avgörande för Sverigesframtid.Herr talman! Jag har från dennatalarstol redovisat situationen i Västernorrland.Befolkningsutvecklingen har dramatiskt förändratssedan 50-talet. Då bodde i länet 281 000, och i dagär vi nere i 260 000, en minskning i runda tal med21 000 personer, och det är då huvudsakligenungdomar som har flyttat söderut. Det är alltså ''enhel kommun'' som har försvunnit.Västernorrland är ett län som regeringen har restförbi. Intresset har saknats från densocialdemokratiska regeringen att analysera ochutvärdera de rapporter som kommit från ''mittlän''.Trots att den regionalpolitiska utredningen föreslogbetydande insatser i länet slog regeringen dövörattill. Man tycker att en statlig utredning borde varamer trovärdig än det klagande som vi politikeribland framfört från länet. Men så var tydligen intefallet.I dag är vi på nytt inne i en betydande kris. Av devarsel som lagts i landet kommer en tredjedel frånVästernorrland. Jag skall ta några exempel:Kema lägger ner kiselfabriken i i , , flyttartillverkningen till Norge.Hagraf lägger ner tillverkningen i Härnösand.Saab avvecklar i Kramfors.T 3 i läggs ner.Hägglunds i avvecklar en del av denspårbundna tillverkningen och iÖrnsköldsvik avskedar inom pappersindustrin.Herr talman! Jag vill påstå att regeringen intemedverkar till att tvinga fram en lösning iLjungaverk. borde ta sitt ansvar i dennaglesbygd. Regeringen gör heller inget för attpåverka Kabi att lösa krisen i Matfors.I har de statliga verksamheterna dragitsner med flera hundra personer. Därför ställssärskilda krav på ersättningsindustrier när nuHagraf lägger ner i Härnösand.Saabs etablering i tvingar delvis framavvecklingen i . Därför har regeringen ettsärskilt ansvar för nya jobb i . hardet gått trögt med ny verksamhet.T 3 i skall enligt försvarsutskottet ersättasmed annan verksamhet. Ingen reaktion frånregeringen.Utredningar har gjorts i om tänkbarakunder och arbetstillfällen inom tjänstesektorn.Regeringen sade nej till stöd för byggandet avtjänstecentrum Arken. Tala om statlig kluvenhet! Idet ena fallet initierar man verksamhet och i detandra fallet vägrar man att ställa upp. Sammantagethandlar det om över 1 000 industrijobb som hotas,700--800 jobb inom tjänstesektorn och 200--300jobb inom grossistindustrin. Allt detta i ett län somhar tappat över 20 000 människor . ''Mittlän'' har trots den dystra bild jag målar uppenorma möjligheter till utveckling. Det ligger mitti . Det skulle kunna bli en centralpunkt församverkan i Mittnorden.Det är 40 minuters resväg från Stockholm.Det har överskott på el, som är till glädje för övrigadelar av landet.Vi har en blomstrande högskola med godaförutsättningar att utvecklas till ettmittnordenuniversitet, en högskola utan problemmed bostäder för de studerande, landets vackrastekårhus, närhet och gemenskap i vackrastelän.Den socialdemokratiska regeringen har ''mittlän'' isin hand. Skall den strypa ekonomi ochdärmed också överlevnad? Ellerkommer regeringen att lösa energifrågorna förskogsindustrin, metallindustrin och den kemiskaindustrin? Blir elpriser sådant att GrängesAluminium kan överleva? Blir elpriset sådant attinte skogsindustrin tvingas utomlands? Blir elprisetsådant att ökad förädling kan ske i vårabasnäringar?Jag vill ge några förslag till insatser som kan varabra.Det är då en satsning på vägarna. Av 300 milbelagda vägar är det som skall åtgärdas.Vad händer med resten? Vi skall ha klart för oss att60 % av vägarna i är belagda,medan är belagda i övriga Sverige.Vi behöver forskning och utveckling vid högskolan.Då menar jag att kollektivforskningen inom massaoch papper skall flyttas från tillVästernorrland.Vi vill ha en satsning på snabbtågsutveckling, så attvi slipper åka mjölktåg norr om , och vitycker att måste byggas, för annarsklarar man inte skogstransporterna.Vi menar också att man måste etablera det nyaskolverket i som en kompensation förproblemen vid Hagraf.Anf. 162 ():Herr talman! Repris, repris, repris -- det brukarmina barn säga när man upprepar en sak för mångagånger. Men jag tar risken. Jag tänker prata omarbetslöshetssituationen i län.Här i pratar vi en del hel omsysselsättning och arbetslöshet. Den allmännauppfattningen är att arbetslöshet är ettresursslöseri, åtminstone i tider närhögkonjunkturen gör att marknaden efterfrågarmer arbetskraft än vad som finns tillgänglig inomregioner eller branscher.Vid månadsskiftet maj-juni var 2 388 personerheltidsarbetslösa i . hadesiffran stigit till 3 900. Vid en jämförelse med hurdet var står vi på ungefär sammanivå.Herr talman! Den långvariga högkonjunkturenbörjar nu att vika. Samtliga sektorer i samhälletkommer att vara ytterst restriktiva med expansionoch nyanställningar.