prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Jag tror att de kommer attåterkomma längre fram.Utvecklingen på arbetsmarknaden går enligt vårmening mot att det bör bli ett större utrymme förflexiblare lösningar när det gäller arbetstiden.Arbetstiden skall vara mera anpassad efter denenskildes önskemål än vad som är fallet . Vitror att det medför fördelar både för företagen ochden enskilde individen. Som en följd av den härtron menar vi också att det bör finnas stortutrymme för ramavtal på det här området iframtiden.Utredningen, och man kanske skall sägaregeringen, lade inte fram något direkt förslag medutgångspunkt från utredningen om arbetstid ochvälfärd. En orsak kan vara att det inte finns enövertygande majoritet för en enskild reform på dethär området, utan man har konstaterat attönskemålen är alltför varierande. Det är i sin tur ettuttryck för att den enskilde gör olikavälfärdsprioriteringar och är kompetent attformulera dem.Undersökningar som utredningen har gjort visar attca hälften av de heltidsanställda prioriterar kortarearbetstid före högre lön. Det framgår däremotockså att ca en tredjedel vill ha högre lön medoförändrad eller längre arbetstid. Det sistnämndakanske överraskar en och annan i den här debatten.I det sammanhang som jag inledde med denekonomiska krisen, och sammanhanget medgenerella arbetstidsförkortningar, är den här siffranvärd att ta fasta på. Den visar, menar jag, att detfinns en potential för ett större utbud av arbetskraftom vi för en politik som stimulerar den här viljan.Ett steg är förstås de sänkta marginalskatterna.Andra steg som måste tas är att ge större valfrihetoch utbud inom barnomsorgen. Detta är dårimligen samhällets uppgift. Men ocksåmöjligheten att variera sin arbetstid bör vara ettverksamt medel för att ta till vara viljan att arbeta.Vi instämmer i den bedömning som gjorts att en nynorm om årsarbetstid bör utredas mer innan någotsådant förslag kan läggas fram för riksdagen.Till sist vill jag säga följande till socialdemokratins inställning till kortarearbetstider inom vårdsektorn!Anf. 103 ():Fru talman! Sex timmars arbetsdag i stället försänkt sjukersättning. Förlängd föräldraledighet istället för sänkt ersättning för vård av sjukt barn.Begränsning av övertidsarbete i stället förkonjunkturanpassad arbetstid. Det är tre avvänsterpartiets alternativ till regeringspolitiken, treförslag som knyter an till detta betänkande.Jag skall koncentrera mitt inlägg tillsextimmarsdagen. Jag tycker nämligen, trots detsom sade, att det är dags attvi nu börjar genomföra den.För 70 år sedan lyckades arbetarrörelsengenomdriva åttatimmarsdagen. Motståndarna då --arbetsgivarna -- spådde nöd och elände, menverkligheten har visat oss att vi har haft en nästanoavbruten produktivitetstillväxt . Trotsallt var det faktiskt möjligt att genomföra en dagligarbetstidsförkortning för 70 år sedan.Visst är det väl dags för nästa steg nu? Visst är detdags att sätta sextimmarsdagen på första plats förnästa arbetstidsreform.Om åttatimmarsdagen var männens reform,eftersom det främst var männen somförvärvsarbetade , så ärsextimmarsdagen kvinnornas reform, och det ärkanske därför som detta motstånd finns mot attgenomföra den. är det kvinnorna som har detyngsta jobben och de som skulle vinna mest på endaglig arbetstidsförkortning. Det är också denarbetstidsreform som de flesta kvinnor sätterfrämst. Därför är det att vi kvinnor i riksdagentar itu med den här frågan på allvar.Argumenten för sextimmarsdagen är många, ochjag kan nämna de argument som finns i MargaretaWinbergs m.fl. motion om att raderar ut klyftan mellan hel- ochdeltidsarbete och att sextimmarsdagen befrämjarjämställdhet mellan könen i arbetslivet. Jag kankomplettera med de argument som finns i vårmotion om att sextimmarsdagen minskarkvinnornas dubbelarbete och ger barnen chans attfå umgås mer med sina föräldrar.Ytterst handlar sextimmarsdagen om vilket slagssamhälle vi vill ha. Ett fullvärdigt liv innehåller såmycket mer än bara förvärvsarbete. En dagligarbetstidsförkortning skulle ge både män ochkvinnor möjligheter att skapa ett bättre samhälle.Mot sextimmarsdagen finns endast ett argument.Den är för dyr, säger man. Den kostar för mycket.Och det är det argument som alltid har förts framnär det har varit tal om arbetstidsförkortningar,även . Jag kan hålla med om att detär en reform som kostar pengar, ganska storasummor, men att den skulle vara för dyr tycker jaginte. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv ärsextimmarsdagen en reform som lönar sig. Färrearbetsskador, minskat antal sjukdagar, mindrepersonalomsättning och en störrearbetstillfredsställelse är de effekter som man harkunnat se i t.ex. där sextimmars arbetsdaghar kunnat genomföras inom hemtjänsten.Det är glädjande att den här försöksverksamhetenmed sex timmars arbetsdag sprider sig, nu senast tillDalarna där man har infört Dalamodellen.Sextimmarsdagen är också en viktig rättvisereform.Om man delar upp antalet arbetade timmar iSverige på antalet arbetande människor, får genomsnitt per person. Iverkligheten vet vi att det är männen som jobbarheltid och mer därtill och att det är kvinnorna somjobbar deltid. Det behövs alltså en omfördelning avarbetstimmarna.Förra året sade man att det inte alls gick att påbörjagenomförandet av sextimmarsdagen eftersom detvar högkonjunktur och brist på arbetskraft. Men dåborde det ju vara lämpligt nu i stället. Mångatecken pekar ju emot att vi är på väg in i enlågkonjunktur med åtföljande arbetslöshet.Permitteringar och förkortade arbetsveckor harredan börjat införas på en del håll. Regeringen harockså i sitt senaste krispaket klart markerat att denfulla sysselsättningen ärsocialdemokratins huvuduppgift. Vore det intelämpligt att just nu påbörja enarbetsdagsförkortning?Göran tror inte att man skall kunnaförkorta arbetstiden. Jag tror att han gör sammatankefel som både regeringen och de borgerligapartierna gör, nämligen att vi måste jobba mer omvi skall klara den ekonomiska krisen.I fanns det en artikelmed rubriken är kanske att vi jobbarför mycket. Det är TCO-ekonomen som menar att det kanske vore ett bättrehushållande med våra resurser -- både mänskligaoch ekonomiska -- om vi arbetade mindre. Honskriver bl.a.: ''har som enda OECD-landökat arbetstiden . har ocksåhaft en svag produktivitetsutveckling jämfört medövriga länder inom . Aldrig har så mångaarbetat så mycket som vi gör och ändå har viekonomisk kris. Vad är problemet? Knappast att vijobbar för litet. ''Kanske problemet i inte alls är det att vijobbar för litet, utan precis tvärtom. Det finnssiffror som antyder att det är omöjligt attupprätthålla en hög produktivitet om man har förlånga arbetsdagar.I t.ex. , som ofta framhålls som ett föredömenär det gäller produktivitet, är produktiviteten perarbetad timme lägre än i . I har manmycket långa arbetsdagar.Fru talman! I det här betänkandet har man öppnatdörren litet grand på glänt för enarbetstidsförkortning genom att skriva att maneventuellt kan komma att överväga möjligheten attanvända den femte och den sjättesemesterveckan till en förkortning avveckoarbetstiden.Den sjätte semesterveckan frös ju inne, men förmig verkar detta vara en omständlig väg motsextimmarsdagen -- först genomföra längresemester och sedan använda semestern för attförkorta arbetstiden. I stället skulle jag viljakomma med ett annat förslag. Och jag skulle meddet här förslaget också vilja utmana desocialdemokratiska kvinnorna, som ju driverkravet på sex timmars arbetsdag.Ställer ni er bakom kravet på att vi görsextimmarsdagen till nästa arbetstidsreform?Ställer ni er bakom kravet på att vi, tillsammansmed de kvinnor och män från de andra partiernasom ställer upp, gör denna fråga till ett ultimatum --inga andra arbetstidsreformer innansextimmarsdagen börjar genomföras?Jag för min del kan göra följande personligareflexion. Jag stödde förslaget om den sjättesemesterveckan -- av solidaritet med de LO-grupper som inte hade sex veckors semester iavtalet, trots att jag insåg att det skulleinnebära att sextimmarsdagen försenades.Det kanske skall ses som ett ödets nyck att det blevbara två dagars förlängning av semestern. Det germig och andra som kanske tänkt på samma sättchansen att tänka om och prioriterasextimmarsdagen.Fler semesterdagar är ett krav som i första hand hardrivits av män. Kvinnorna vill hellre ha kortarearbetsdag. fick ju männen sin längresemester. vill vi ha stöd tillkvinnorna i daglig arbetstidsförkortning.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 9 i detta betänkande.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att en debatt omarbetstider sent kan föras utan att mansätter in detta i det samhällsekonomiska perspektivsom vi ändå har . Därför tvingas jag konstateraatt många av de motioner som finns på dettaområde, och speciellt den , utgören ren önskelista. Och det blir än mer av denkaraktären när man hör för varför vi nu skulle ha råd med engenerell arbetstidsförkortning eller en plan för ettsnabbt införande av sextimmarsdagen, som det stårskrivet i motionen.Uppenbart ser icke något som helstsamband mellan den kostnadsstegring som vi harhaft i näringslivet och hela samhället och den bristpå arbetskraft som, enligt min mening, har varit enav de verkliga orsakerna till att vi har hamnat idagens läge. Hon säger tvärtom att vi arbetar förmycket i det svenska samhället och menar attproduktiviteten har ökat. Alla andraiakttagare är rimligen överens om att också detta ärett av de fundamentala problemen, dvs. just det attproduktiviteten inte har ökat så snabbt sommöjligt. En högre produktivitet behöversannerligen inte betyda att man arbetar hårdare ochlängre, däremot att man arbetar smartare, att mangör en sak litet bättre . Då får vi bådetillväxt och högre produktivitet. Detta går alldelesutmärkt att förena med målet högre livskvalitet.I goda tider skall vi har råd med en generellsänkning av arbetstiden , i dåliga tider blirdet ett hot mot arbetslösheten. Så byts argumentenalltefter konjunkturerna. Jag tycker att bara dettavisar ihåligheten i det där sättet att argumentera.Jag tror att det är nödvändigt att , dåoch då, i talarstol verkligen ta en sådanhär debatt med vänsterpartiet.Om vi arbetar hårt och verkligen arbetar för enhögre produktivitet och om vi tror på det där medhögre livskvalitet, får vi nog de närmaste åreninrikta oss på att satsa på speciella grupper sombehöver särskilda insatser. Jag och mitt parti troratt småbarnsföräldrarna är en sådan grupp. Därförvill jag än en gång argumentera för den reservationsom fogats till betänkandet. Men vänsterpartietspolitik är ren och ohöljd opportunism i denna fråga.Anf. 105 ():Fru talman! Jag vill inleda med att deklarera attmiljöpartiet står bakom de reservationer som mittnamn står på i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 2. Jag yrkar bifall till reservationerna7, 10 och 11 i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 2.Det tycks vara en långvarigt pyrande eld, dennafråga om arbetstidsförkortning med spår bakåt till1800-talet, ja, säkert längre om man börjadeforska. 1919 fick vi 8-timmarsdagen, 1939 fick vi 2veckors semester, 1951 fick vi 3 veckors semester,1957 fick vi 45 timmars arbetsvecka, 1963 fick vi 4veckors semester, 1966 fick vi , som sjönk och1977 fick vi 5 veckors semester. Och den sjättesemesterveckan har påbörjats.I andra länder med betydligt sämresamhällsekonomi har arbetstiden kortats.Jämför vi arbetstidsförkortningar med direktalönepåslag, finner vi att arbetstidsförkortningen ärmindre inflationsdrivande. Dessutom stimulerasarbetet och arbetsresultatet. Därför är det ett brasätt att ta ut standardförbättringar. Och vi skulle måbättre i den märkliga värld vi jagat fram medmindre tid för de unga och för vänner och samvaro.Vi orkar inte längre med politiskt och ideelltarbete. Tempot blir allt hetsigare, resorna tillarbete och köpcentra blir allt längre. Det blir alltmindre tid för det informella, det obetalda men påmånga sätt viktigare arbetet som så sällan tas med ivälfärdsbilden. Vi fick också alldeles höra attdet obetalda arbetet sällan nämns, trots att det är såkolossalt viktigt, kanske speciellt för kvinnorna.Jag vill helt kort nämna några av de förslag sommiljöpartiet de gröna har lagt fram inom dettaområde. Anhöriga och närstående som i hemmetvårdar sina gamla bör få bättre anställningstrygghetoch möjlighet till utbildning. Deras arbete skall intevara en dubbel börda, som dessutom ger de gamlakänslan av att vara ett tungt bekymmer. Under 30dagar har man lagstadgad rätt till ledighet --men ofta är de gamlas sjukdomar av längrevaraktighet när den trötta kroppen inte längre villvara med. Vi föreslår att förvärvsarbetande anhörigfår rätt till ledighet efter samma regler som vid vårdav sjukt barn.Av det som jag redan har nämnt framgår nyttan avatt kunna välja den arbetstid som passar enslivssituation, kanske också den trafiksituation somsamhället har allt svårare att klara av -- flextidmed andra ord, som ordnas genomöverenskommelse mellan arbetsgivare ocharbetstagare.Det långsiktiga målet är att alla som så önskar skallkunna ha sex timmars arbetsdag, och sex veckors semester. På denökade lediga tiden har vi då möjlighet att minskavåra omkostnader på olika sätt för att kompenseraden proportionellt lägre lönen.I ytterligare en motion pläderar vi för att sextimmars arbetsdag i första hand genomförs ivården, där arbetet är slitsamt och dessutom svårtatt rationalisera utan att förlora i mänsklighet.Den lyckade och välkändaförsöksverksamheten i -- som ju redan harnämnts här -- med nedsatt arbetstid i vårdenär ett bra exempel på att människovård lönar sig --i detta fall i minst tredubbel bemärkelse: förvårdaren, för den sjuka och för samhället.Anf. 106 ():Fru talman! I betänkandet tas det upp ett antalmotioner från den allmänna motionstiden.Traditionellt brukar utskottet ta uppsemesterfrågorna i deta sammanhang, men den härgången har de behandlats tidigare under året.Som alla i debatten inblandade vet pågår det ettberednings- och utredningsarbete i de här frågorna,både inom regeringen och på annat håll. Efter debåda utredningarna om arbetstid och semester ärnu avsikten att man efter remissbehandlingen pånytt skall gå i närkamp med arbetstidsfrågorna ochtillsätta en utredning med ett konkret uppdrag attse hur man skall kunna åstadkomma flexibla reglerför arbetstid och semester.Vidare har forskare inom arbetslivscentrumbedrivit ett stort arbete angåendeföräldraledighetslagens tillämpning, och när vi fården utredningen i vår hand innebär det ytterligarekunskap, som vi har att ta hänsyn till i detförändringsskede som vi befinner oss i. Av detförhandsmaterial som vi har fått från utredningenverkar det som om pappor och mammor somkommer tillbaka till arbetet efter föräldraledighetfaktiskt behandlas olika.Kvinnor och särskilt de som har förkortat sinarbetstid efter föräldraledighet löper i betydligtstörre grad än männen risk att bli omplacerade ellerfå andra arbetsuppgifter. Enligt forskarna tycksarbetsgivarna -- framför allt de små på den privatasidan -- inte känna till lagens skydd motomplacering efter föräldraledighet. Detta är ettexempel på problem som bör ut, inte minstfrån jämställdhetssynpunkt.Med tanke på vad som kommer i frågan om nyttunderlag finns det inte någon anledning förutskottet att i detalj gå in på dearbetstidsfrågor som tas upp i motionerna. Låt migkonstatera att en ökad flexibilitet i reglerna förarbetstid och semester och bättre möjligheter förarbetstagare och arbetsgivare att lokalt kunnapåverka de egna arbetstiderna skulle tillgodose enhel del av de krav som ställs i samhället . Härhar vi även motionärernas önskemål.För alla föräldrar som vill ha litet mer tid förbarnen, för alla dem som vill kombinera arbete ochstudier, för alla dem som har litet uddaarbetstidsönskemål osv. är det naturligtvis en storfördel om de får bättre möjligheter att påverka sinaarbetstider.Herr talman! Några ord om sex timmars arbetsdag.Denna fråga var senast uppe . Dåvar det och somdiskuterade denna fråga. Eftersom frågeställningenär densamma nu kan jag med fördel referera ur dendebatten.Mona sade bl.a. följande i sitt anförande:Vi har verkligen inte begravt frågan om en generellarbetstidsförkortning och därmed inte heller kravetpå sex timmars arbetsdag. Kravet på sex timmarsarbetsdag är precis lika starkt som önskemålen ochkraven är bland kvinnor ute på arbetsmarknadenoch i olika organisationer. Det är det som avgör.Det som den statliga kommittén har försökt att göraoch som jag hoppas att alla tar till sig är att läramera om vilka konsekvenser olikaarbetstidsförkortningar får. Vilket pris är viberedda att betala för olikaarbetstidsförkortningar? Det är en fråga som jagtycker att man har ställt sig alltför sällan. att en förkortning av arbetsdagen medförstörre effektivitet. Ja, det kan ju se så ut på mångaolika sätt.Det är slut på citatet där. Jag tycker att det räckernär det gäller diskussionen i det här betänkandet. Därefter vill jag taupp ett par andra frågor. Det gällerledighetslagarna som tog upp urlitet andra aspekter. Han säger att nu har de storaföretagen rutit till, så nu är det väl fråga om totaltsammanbrott för tankarna på ledighetslagarna.Nu är det väl på det sättet, , att omman hade frågat de stora företagen angående någonenda punkt när det gäller ledighetslagarna skulle viinte ha haft några ledighetslagar över huvud taget.Därför kan vi väl bara konstatera att de inte harbytt uppfattning om den möjlighet som de anställdafått att på olika sätt ta ledigt från sina arbeten.Det har kommit en uppgift om antalet människori samband med ledighetslagarna. Man talar om enmiljon som är lediga vid mättillfället. Manbör göra klart för sig vad den miljonen består av.Den består av människor som har semester -- det är8--. Den består av värnpliktiga och sjuka. Detfinns en mängd andra orsaker. Det har alltsåegentligen inte att göra med de ledighetslagar somman diskuterar i de grupper som tar upp de härfrågorna och som motionen handlar om. För det ärväl ingen här som har planer på att, i samband medatt vi behandlar betänkandet, ta bortsemestermöjligheten? Det är väl heller ingen somhar planer på att ta bort möjligheten att sjukskrivasig om man blir sjuk? Därför är det naturligtvisrimligt att man tar bort de delarna ur statistiken såatt den inte blir fel.Till vill jag säga att när detgäller frånvaron går även hon ganska hårt fram.Däremot säger att man skallutöka på annat sätt. När de svagaste skall hastudieledighet skall det utredas och kollas, men närman kommer med andra förslag från dem som haren helt annan styrka är det någonting förskräckligtatt utskottet inte har hängt med på det. Vi harnaturligtvis olika syn på de här frågorna, och det fårvi väl leva med.Viktigt i sammanhanget är att den inriktning manhar vid hanteringen av arbetslivsfrågorna är att manskall gå igenom möjligheterna till flexibilitet. Detär där man får det hela klart för sig.Göran undrar vilken synsocialdemokraterna har på frågan om de sextimmarna i vården. Det finns ju klart uttalat ibetänkandet hur vi ser på de frågorna. Grunden fördet hela är förhandling om arbetstiden. Det står ivårt betänkande, där finns medsom undertecknare. Jag tror att det kan räcka medden uppgiften. Om man sedan skall börja mednågra pekpinnar har man ju tagit bort denmöjlighet som finns här.Sedan får vi se -- det finns också med ibetänkandet -- vad som kommer fram när vi gör enutvärdering av Kirunafallet. Det är möjligt att detvisar sig kunna ge effekter. Man får ta med bådevad som händer på arbetskraftsidan ochekonomiskt och naturligtvis också på den positivasidan. Det bör vi väl också kunna klara. De härfrågorna kommer naturligtvis också in i denberedning som regeringen har aviserat. Därför kanvi anse det avklarat.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 2. Detgör jag med det konstaterandet att vi har allanledning att förvänta oss att dessa frågor kommeratt diskuteras ofta under det närmaste året medhänsyn till det pågående berednings- ochutredningsarbetet.Anf. 107 () replik:Fru talman! citerade vad MonaSahlin och sade imotsvarande debatt. Det var ju roligt i sig. Men dethade varit mer intressant att höra om de manliga socialdemokraterna delar MonaSahlins och de socialdemokratiska kvinnornasuppfattning att sextimmarsdagen är en angelägenreform. Det hade också varit mycket intressant attfå en kommentar till den kvinnliga TCO-ekonomens uppfattning om att vi kanske arbetarför mycket, och att det är ett av problemen med dendåliga produktivitet som vi har. Likaså skulle detvara intressant att veta hur ser på detfaktum att vi trots att vi har jobbat mer har en sämre produktivitetsutveckling änOECD-länderna.Anf. 108 () replik:Fru talman! säger att om storaföretag hade fått bestämma i vårt land hade vi intehaft någon frånvaro alls. Min första fråga är:Varifrån har fått den uppgiften?Flykten från när det gäller storföretag sägerman beror på att man inte klarar avkonkurrenssituationen på marknaderna med bl. a.den typ av ledighetslagstiftning som vi har i Sverige.Vi måste ta vara på kritik mot det system som vihar. Vi kan tycka bra om det -- delar av det i varjefall. Men som vi har fem veckorssemester -- snart litet drygt -- har vi nästan femveckors frånvaro på grund av sjukdom. Det finnsinget annat land inom eller som haren sådan enormt hög frånvaro som Sverige.Jag frågar mig om det finns skäl för oss att se överden lagstiftning som kanske kostarkonkurrensfördelar på marknaderna. Ja, visst gördet det. Men år har socialdemokraternasagt: Nej, vi behöver ingen översyn avledighetslagstiftningen. Den är bra som den är. Vadvi skall göra är att bygga ut den. Det är det ni hargjort genom det beslut som fattades så sent som förför bara några månader sedan.Vi har ett sjukförsäkringssystem, ,som t.o.m. kan användas som facklig stridsåtgärd.Endast i finns en sådan modell! Är det interimligt att vi ser över det som är så kantigt att vibehöver slipa av det? Vi skall slå vakt omskyddsnätet i , för människor som behöverett skyddsnät, men vi skall inte göra det så starkt attdet kommer att kunna missbrukas av dem som intebehöver det. Medverka i ditt parti tillatt vi får den översynen. Den är nödvändig --alldeles klart nödvändig. Den är mycket angelägen,i synnerhet när vi nu har svårigheter att konkurrerapå marknaderna.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag ställde frågan om kortare arbetstidinom vårdsektorn mot bakgrund av att det finns såuppenbart motsatta uppfattningar när det gäller omman skall tillåta försöksverksamhet över huvudtaget. ville inte ge några pekpinnar,men pekpinnar är precis vad som utfärdas avLandstingsförbundets styrelse när man vill pröva.Tidigare var det inte ens möjligt inom ramen, vilketvi en gång föreslog, för sade i en tidigare debatt här att vi skallbygga på kunskap, erfarenheter och forskninginnan vi genomför reformer. Så vill jag gärna se denhär frågan också. Det hade varit ett sätt att kunnaavgränsa ett arbetstidsförsök, att göra det inomramen för en offentlig utredning och den vägenskaffa mera av kunskap och erfarenhet.Jag tror att skall man diskuteraarbetstidsförkortningar, blir det klart definieradegrupper som man möjligen kan ha råd med. Menförhandlingar är grunden, sade , ochdet uppfattar jag också som ett besked.Anf. 110 ()replik:Fru talman! måste jag verkligen fråga vad LarsUlander menar med att våra förslag skulle gå utöver de svagaste grupperna. Inte kan väl LarsUlander mena att förtroendemännen tillhör desvagaste grupperna eller de som begärtjänstledighet gång efter annan för studier. Då villjag klart deklarera att min definition på svagagrupper är en helt annan än den måste se förslagen om en översyn av vissa avledighetslagarna i ljuset av att många företagfaktiskt har problem .