prot · GE0946 · 1990-12-14 00:00:00 — Vårtförslag är: Ge oss en arbetsgivarperiod på 14 dagarså att vi kommer ifrån det tidskrävande arbetet medde korta sjukfallen, så att vi kan arbeta medrehabilitering och därigenom sänka ohälsotalet,och så att vi får en sjukförsäkring som är i tiden. Itiden är att arbeta med sikte på arbetslinjen. ''Det här är mycket uppfordrande och stimulerandeför oss i socialförsäkringsutskottet att ta del av. Allahar vi dessa ambitioner, även omsocialdemokraterna nu främst har att se till att detskapas nya fonder -- Arbetslivsfonden och andrabyråkratiska organ. Men den saken kan vidiskutera en annan gång.Jag beklagar naturligtvis livligt att det inte har varitmöjligt att åstadkomma det vi egentligen ville ha,nämligen en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringenredan från juli 1991. Men jag lovar ochandra att vi skall göra allt vad vi kan för att se tillatt det blir en arbetsgivarperiod på de premissersom de tre borgerliga partierna ställer upp på.Eftersom socialministern är i kammaren vill jagdirekt fråga henne: Får vi en arbetsgivarperiod medsänkta arbetsgivaravgifter?Anf. 65 () replik:Herr talman! gjorde en genomgång avvad det framlagda förslaget innebär, en genomgångsom nog behövdes för lyssnarna. Vi i centerpartietaccepterar de förändringar som föreslagits frånsettförslaget om den tillfälliga föräldrapenningen, därvi anser att nuvarande ersättningsnivå skallbehållas. Skälen därtill har vi anfört i vårreservation, nämligen att den tänkta ordningendrabbar just ensamstående småbarnsföräldrarmycket hårt, särskilt om barnen ofta är sjuka. Deskulle inte ha samma skyddsnät som nu.Det finns fördelar med en sjuklön frånsett de inslagi systemet som här har diskuterats. Bl.a. tastimsjukpenningen bort. Vi var kritiska till att deninfördes och såg den som starkt byråkratisk. Det ärytterligare ett skäl till att sjuklön bör införas.Den historieskrivning som gav var interiktigt korrekt. Det fanns ett skyddsnät i det förslagtill karensdagar som vi lade fram 1982. Vi slog vaktom dem som ofta var sjuka liksom de sämst ställda.Vår förhoppning var även då att arbetsmarknadensparter skulle känna sitt ansvar. Sammaförhoppningar har vi inför införandet avsjuklön och de kompensationsförändringar som viom skall fatta beslut om.Jag vet att det är en helt galen historieskrivning somDoris här ger. togsocialdemokraterna inte något ekonomiskt ansvarför landets ekonomi. Man förde en politik som varhelt inriktad på att efter valet ta över rodretoch få en maktposition. blev det inte så. I dagskall en minoritetsregering försöka ro olika förslagi land. Även inser vilka problem somfinns. Samma problem hade regeringen år 1982.Att vi inte nu har något budgetunderskott är ensanning med viss modifikation. Med tanke pålandets dåliga ekonomiska situation har vi mångaandra problem att brottas med. Vi har dålighandelsbalans, hög inflation, en mycket högutlandsskuld osv. Det finns all anledning att vi somockså har ett ansvar för landets ekonomi ställer upppå ett sådant här förslag.Man får nästan intrycket att den kris vi ser här i dagskulle bero på den regering som satt fram till 1982.Men sanningen är att den nuvarande regeringen harorsakat den kris vi befinner oss i. Det är också dennuvarande regeringen som har ansvaret för den ochockså bör ta på sig ansvaret fullt ut.Anf. 66 MARGÓ ()replik:Herr talman! tycker att jag gör enalldeles för stor affär av hennes uttalande från 1981.Anledningen till att jag tar upp det uttalandet är attjag tycker att socialdemokraterna då hade enalldeles riktig åsikt. Vi kan instämma i det mestasom sades i den socialdemokratiska reservationenfrån det året.Sedan säger att situationen var enannan då än vad den är i dag.På ett sätt har rätt. Då gällde det enarbetsgivareperiod eller sänkt kompensationsnivå isjukförsäkringen. gäller det bäggedera, ochsocialdemokraterna sväljer hela paketet och gårhelt ifrån sina gamla värderingar om en generellsocialförsäkring.På den tiden kunde den borgerliga regeringenhänvisa till ett budgetunderskott. förväntar vioss ett budgetöverskott. Den enda objektivaekonomiska förklaring till nedskärningarna somAllan gav här är att ett antalmiljarder flöt ut ur landet , något somAllan ville ge skulden för.Vad säger regeringen i sin skrivelse om denekonomiska politiken? Där heter det: ''Densvenska ekonomins pris- ochlönekostnadsutveckling måste brytas om välfärdenoch sysselsättningen skall kunna värnas. ''Men man förklarar inte på vilket sätt sänktsjukersättning skall leda till en dämpad inflation.Jag har ställt frågan här till menfår inget svar. Att det blir en besparing förstatskassan när man gör dessa nedskärningar, detbegriper jag, men jag förstår inte hur det kan ledatill lägre priser ute i butikerna. Är det inte i ställetså att löntagarna av förklarliga skäl kommer attbegära kompensation för en försämradsjukersättning? Det är nog mycket troligt. Ochleder inte detta i så fall till högre löner och priser änvad som skulle ha varit fallet annars?Finns det inte risk för att denna åtgärd raserarRehnbergsgruppens överläggningar?Nej, , jag har mycket svårt att se hur enreducering av sjukersättningen automatiskt skulleleda till en sänkt inflation. Jag kan bara se att denleder till att de sjuka och föräldrarna till sjuka barnfår ännu mindre pengar att röra sig med.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag vill göra tre tänkvärda citat frånDoris Håviks avstyrkande av våra reservationer.Det första är att nedskärningarna isjukförsäkringssystemet skall drabba alla lika,alltså låginkomstagare och högkomstintagare skalldrabbas lika. Det är tänkvärt när man serregeringens förslag. Det har uppfyllts där.Det andra var fattigdomsfällan, som om vårt förslag och inte om sitt eget. Detbehöver belysas med några siffror. -- alltså enverklig låginkomsttagare -- som blir sjuk ,får ett inkomstbortfall efter skatt på . medregeringsförslaget och på . Det är naturligtvis den som får det störstainkomstbortfallet som löper största risken atthamna i fattigdomsfällan och blir tvungen att ta utandra bidrag och sådant.Att detta skulle vara krångligt förstår jag inte alls.Det måste någon förklara för mig.Sjukpenninggrundande inkomster finns juregistrerade. Det är väl inga problem med det.Det tredje citatet är att vill slippa sevår motion. Det kan väl inte vara en relevantkommentar. Det är väl rätt tydligt, herr talman, attDoris knappast sett vår motion, för alltingstår klart och tydligt där.Anf. 68 () replik:Herr talman! Sjuklönen är ju kostnadsneutral försocialförsäkringssystemet, . Men deninnebär en samhällsekonomisk vinst, inte sant! Enlägre ersättning är en kostnadsminskning isystemet. Det var väl någonting intehade riktigt klart för sig.Låt mig erinra om vad det står i utskottetsbetänkande just i fråga om arbetsgivarperioden:''Det skulle också frigöra avsevärda resurser. Detskulle också frigöra avsevärda resurser hosförsäkringskassorna för att fortsätta det redanpåbörjade arbetet med att aktivt verka för enrehabilitering av sjukskrivna försäkrade redan i etttidigt stadium av sjukperioden. Även ettarbetsgivarinträde skulle kunna gefördelar i sådana hänseenden, men inte i lika höggrad. Det finns därför anledning för regeringen attsnarast återkomma till med ett förslagom införande av en arbetsgivarperiod på 14 dagar.Ett berättigat krav beträffande en sådan period äremellertid att kompensationsnivåerna blir rättvisaoch lika mellan olika grupper på arbetsmarknaden.Beträffande tidpunkten för ett genomförande av ettsystem med arbetsgivarperiod/sjuklön vill utskotteterinra om att -- som också lagrådet pekat på i sittyttrande över regeringens remissförslag omsjuklön -- en omläggning till ett sådant systemkräver nya personaladministrativa och kameralarutiner hos arbetsgivarna och leder till storaändringar i verksamheten hos försäkringskassorna.Vidare kan åtskilliga av förändringarna medsäkerhet framtvinga ändringar i dataprogram. ''Därav kom vi fram till att varmera realistisk, inte minst därför att kassornatalade om att man inte skulle kunna klara av det tillden , som nu har låst sig fastvid.Det skall vara lika för alla. Vi har klart sagt ifrån attdet inte är fråga om någon lagstiftning. Menutskottsmajoriteten har trott på arbetsmarknadensparter och att de inser vikten av att här träffa ettavtal, inte minst mot bakgrund av att här finns enreduceringsregel: allt som betalas ut över 90 %reducerar de bidrag som skall utgå enligtlagen. Därför menar jag att båda parter, bådearbetsgivare och anställda, bör inse att om detbetalas ut sker en motsvarande reduktion.Hur skall det kunna kontrolleras? Jo,naturligtvis har arbetsgivaren kvar sinuppgiftsskyldighet som vi förlitar oss på. Likasåkommer säkert de fackliga organisationerna attkunna klara ut vad som gäller.Anf. 69 () replik:Herr talman! frågade vad forskarnaskall säga. Forskarna läser innantill vad som står,nämligen att vi vill ha ett paket som sätts i sjönsamtidigt för att undvika krångel och byråkrati.Doris kan också läsa innantill, om hon harlust.Hur skall säkert kunna utbetalas, så att detinte blir mer när det är två utbetalare? På denfrågan vill jag fortfarande ha ett svar.Ingela och jag var överens när det gällersjuklönen. Det är 13 månader mellan ochjuli 1991. Dessutom harkassorna förberett sig för att kunna jobba meddetta fram till . Det kommeralltså att kunna fungera alldeles utmärkt, om manbara vill ta till sig den informationen. Men, DorisHåvik, vilka regler skall gälla för en sjuklön? Skalldet bli en sänkt nivå för arbetsgivaravgiften ellerskall det bli som sagt? Först var detfull kompensation, sedan var det ingenkompensation och därefter någon form avkompensation. Vilket gäller nu? Vi skall ju straxfatta beslut i ärendet.Skall man skydda de små arbetsgivarna? Hur skalldet i så fall ske? Skall man skydda de ofta sjuka?Hur då?Ingenting av detta står det någonting om ibetänkandet, och det är betänkandet som ligger tillgrund för de beslut vi skall fatta.Jag ställer frågorna, och jag tycker att det är dagsatt vi får svar.Jag skulle också vilja veta om socialdemokratin stårkvar vid arbetslinjen med tanke på att man villflytta över personal till administrationen i stället förtill rehabiliteringsarbetet. Hur skall ni klara denbiten när ni inte har försäkringskassornas personalmed er? Jag frågar verkligen hur ni har tänkt er det.En fråga till: Vad kostar det med att två gångerändra de stora datastystemen påriksförsäkringsverket? Vad kostaradministrationen på kassorna? Hur mycket, DorisHåvik, blir det kvar av de 2 miljarder som ni sägeratt ni skall spara, ett förslag som ni har svårt atthitta en majoritet för? Det skulle inte alls vara svårtatt hitta den majoriteten om ni ville leta litet grand,men det vill ni ju inte.Lagrådet har bara pekat på att det var litet kort tid.Ingela och jag var överens om att skjutafram införandet . I övrigt hade lagrådetenbart sådana erinrar som man kommer att göraäven mot detta förslag, dvs. att avtal måste ändrasosv. Hur blir det, , med avtalen?Tänker ni lagstifta för att parterna skall finna sig idetta eller hur skall det gå till?Det är dags att vi får svar nu!Anf. 70 () replik:Herr talman! Det har tydligen varit litet så och såmed yrkandena . Vi har bollat med så mångamiljarder tidigare att vi nu inte klarar ensentalssiffror. Jag skall, med ändring av vad jagtidigare sade, be att få yrka bifall till reservation nr4.Jag har inte fått något tillfredsställande besked närdet gäller min fråga om arbetsgivarperioden. Jaghar frågat både utskottets ordförande ochsocialministern, som är närvarande i kammaren,men har jag inte fått något klart besked. Kanvi förvänta oss ett förslag om arbetsgivarperiodmed sänkta arbetsgivaravgifter, så att reformen kanträda i kraft . Det är denbeställning som utskottsmajoriteten har gjort. Jagtycker att socialministern här borde kunna ge ettklart besked på den punkten.Om så icke är fallet litar jag tills vidare på detuttalande som socialministern har gjort i detsenaste numret av , där hon säger:''Vi har fått uppdrag att lägga framett förslag om arbetsgivarperiod, och det skall vinaturligtvis följa.'' Som en konstruktiv person villjag tro på detta. Om det inte kommer något förslag,vem är det som i så fall drabbas? Ett sådant svekskulle varje fall icke drabba de borgerligapartierna -- vi vet var vi står -- utan då skullesocialdemokraterna få en svekdebatt igen. Detsäkraste sättet för väljarna i detta land borde varaatt rösta fram en borgerlig regering i valet, eftersomde då vet att det kommer ett förslag som ärkonstruerat på sådant sätt att det ger ökadeincitament för arbetsgivarna att se till attarbetsmiljön bli bra och därmed att sjuktalenminskar. Förslaget kommer också att innefattasänkta arbetsgivaravgifter. Allt detta är väsentligasaker.Herr talman! Detta är sannolikt min sista replik,och jag ber att få önska herr talmannen,medarbetarna och mina kolleger en god jul.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag noterar att har slutatmed sin historiebeskrivning. Det var nog detelegantaste sättet att komma ut knipan. är vi påsamma linje, och vi har samma förutsättningar. Detviktigaste är nu att vi ser till att den här reformensätts i sjön på det sätt som vi kommit överens om.Ni har ändrat er, och vi accepterar att ni följt vårlinje när det gäller sjuklönen. Vi tycker att det ärett bra förslag som läggs fram för i dag.Att reformen av praktiska skäl inte kan träda i krafttidigare är jag mycket medveten om. Jag har ocksåi mina kontakter med erfaritatt de hade önskat ytterligare för att få tidpå sig att göra erforderliga förändringar. Detabsolut tidigaste datumet blir då den 1 januari 1992.Dessförinnan sätter vi i sjön reglerna om sänktkompensationsgrad.I vårt särskilda yttrande har vi tagit upp frågan omsmåföretagarnas särskilda situation. Efterlagrådsremissen är det alldeles klart att dessa skallfinnas med fortsättningsvis. De måste ha ett särskiltskydd, eftersom de inte har samma möjligheter somstora företag att anställa människor som kanförväntas ha en större sjukskrivningsgrad ängenomsnittet. Dessa frågor har man löst mycketelegant i våra grannländer och i andra länder, ochdet skall inte vara omöjligt att även i hittalösningar som gör att detta förslag kommer att blibra.Jag säger precis som att det äråtminstone två partier som efter en valseger i höstkommer att se till att reformen kommer att sättas isjön. De som tror på sjuklönen kan alltså varatrygga.Anf. 72 MARGÓ ()replik:Herr talman! undviker att svara påfrågan på vilket sätt en sänkning avsjukersättningen skall leda till en dämpning avinflationen. Det måste bero på att det sambandetinte finns.Doris svarar inte heller på frågan varförsocialdemokraterna gör allt för att underlätta för enborgerlig regering. Hör ni inte hur segervissamoderaterna redan är? De står t.o.m. här ikammaren och hånar er för den uppgörelse niträffat med om sjukförsäkringen.Det är svårt, säger socialdemokraterna, att hittasamarbetspartner här i . Då vill jagpåminna socialdemokraterna om att det faktisktfinns en majoritet i riksdag för en rättvisvänsterpolitik.Ni socialdemokrater kan välja vänster eller höger,och ni väljer konsekvent högerpolitiken. Om nifortsätter på den inslagna vägen finns det enuppenbar risk för att människor gör som -- de väljer originalet i stället för kopian.Anf. 73 () replik:Herr talman! Först helt kort några ord till SiggeGodin. I mitt förra inlägg talade jag om att det intehandlade om en lagstiftning när det gällerarbetsmarknadens parter. I stället utgår vi från genom detta system skall inse vikten av anpassar sina avtal till de nyaförutsättningarna.Sedan vänder jag mig till . Detfinns en gammal klok f.d. partiledare -- denne manhar varit ledare av ert parti -- som heter GunnarHedlund. Han var alltid väldigt noga med attframhålla följande: Sälj inte skinnet förrän björnenär skjuten.Det är kanske inte alltid så värst klokt att ta utsegrar i förskott här i talarstolen.Margó sade att här finns en majoritetför vänsterpolitik. Jag vill då säga att det vid mångatillfällen nog har varit så, att man har funderat överom det har varit särskilt enkelt eller om det överhuvud taget har funnits någon möjlighet att uppnåmajoritet när det har handlat om besparingar. Pådet området är ni inte beredda att ta något ansvar.Så länge ni tror att den politik som ni driver ärpopulär bland de många människorna, bryr ni erinte om att ställa upp i en situation där mångamänniskor inser att besparingar kan varanödvändiga.Efter litet funderingar över detta med att ni har byttnamn tänkte jag faktiskt att ni nu skulle anpassa ernågot till de ekonomiska realiteterna och att niskulle känna ett samhällsansvar även på områdendär det inte handlar om enbart utgifter och omsystem som ni tycker att man skall slå vakt om. Jaganser att vi har ett bra sjukförsäkringssystem, ochdet kommer att gälla även efter denna förändring.Vi har en generell försäkring, en försäkring för allamänniskor. Det är viktigt att slå fast detta.Herr talman! Till slut vill jag understryka att detockså är viktigt att personal fårsignaler och besked om att man har möjlighet attarbeta med rehabiliteringen, vilken ärutomordentligt betydelsefull.För närvarande finns det ju en stor arbetslivsfondoch regionala fonder. Dessutom harförsäkringskassorna fått stora summor för attpersonalen vid tre kassor på försök skall kunnabedriva rehabiliteringsverksamhet. Jag tror att detfinns mycket fint som kan komma ut av detta.Avsikten med det här är att det, oberoende av omdet är lågkonjunktur eller högkonjunktur, ärarbetslinjen och rehabiliteringen som gäller.Jag vill passa på att tacka herr talmannen ochdennes medarbetare. Jag önskar alla en riktigt GodJul. Det gäller då också alla kollegor.Tredje vice talmannen anmälde att MargóIngvardsson och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 74 ():Herr talman! Jag vill av en röstförklaring. Menförst vill jag säga följande.Hela behandlingen av socialförsäkringsutskottetsbetänkande /91:SfU9 om vissa ändringar isjukförsäkringen m.m. är en endimensionellekonomisk kalkyl. Men livet är åtminstonefyrdimensionellt.Livet består av levande människor samt av derasarbete och vardagsliv. Dessutom är livet korrelerattill tiden. Det består av ett samhälle, ett samfund,som skall lyfta och bära när individer och familjerinte orkar. På det sättet är vi alla beroende underen längre eller i livet -- som småbarn, som sjuka och när vi åldras. Ett starktskyddsnät när det gäller sjukdom bestående avstadiga knutar av kraftig tråd är en av de viktigasteoch tryggaste sakerna i fråga om vår välfärd. Härfår riksdag och regering inte svika desvenska medborgarna.Vidare måste det vara en generell försäkring, inteen selektiv. Även om jag inte accepterarsocialdemokraternas skrivning i betänkandet,handlar det faktiskt om en generell försäkring. Detär dock inte som vårt eget förslag. Men människorskall inte behöva lämna sina hem eller komma påobestånd därför att de är sjuka.Vi i de gröna anser att människorna iSverige konsumerar för mycket och att vi som bor iden rikare delen av världen måste avstå från en delav den materiella konsumtionen. Framför alltgäller det den konsumtion som drabbar miljön ochde knappa råvaruresurserna och som sker påbekostnad av u-världens svältande miljonermänniskor. Där stöder jag självfallet dennaprogrampunkt för del.En av bristerna i fråga om vår egen motion är att viinte har tagit hänsyn till sådana effekter som brukarkallas för dynamiska effekter. I motionen tas alltsåinte hänsyn till de positiva följderna av deutgiftsminskningar som blir resultatet av en grönpolitik. Det gäller då den förebyggandesjukvården, hälsovården osv.Inte heller accepterar jag att detta skall ske helt pålöntagarnas bekostnad, och då till stor del på låg-och medelinkomsttagarnas bekostnad.Det första stora misstag som regeringen ochriksdagen gjorde 1990 var antagandet av den nyaskattereformen. Då minskades utrymmet förlåginkomsttagarna väsentligt, och eventuellamarginaler gick upp i rök. Minskningen avräntebidragens storlek fick stor effekt framför alltbeträffande unga lägenhets- och villaägare. Där harjag tillstyrkt. Jag har alltså inte gått emot på denpunkten. Men det här får i alla fall en stor effekt.Det gäller att se till de sammanlagda effekterna.Höjda matpriser och momsen på kollektivtrafikenpåverkar oerhört mycket den dagligahushållsekonomin och drabbar i första handlåginkomsttagarna. Höginkomsttagarna däremotfår behålla mer än tillräckligt efter genomförandetav den nya skattereformen. Man går på de svagaste.Men man skapar inte några förhoppningar hosdessa om en förbättring.Det här var några exempel på fördyringar och extrapålagor som vi i har presenterat för desvenska låginkomsttagarna. Visserligen får manhögre bostads- och barnbidrag i förekommandefall. Men det kompenserar bara delvis.Landstingen höjer högkostnadsskyddet ochpatientavgifterna. Eventuella besök hosdistriktsköterskan kan bli avgiftsbelagda, och nuaviseras en försämrad tandvårdsförsäkring.Kommunerna presenterar höjningar när det gällerfärdtjänsten, barnomsorgstaxan och fotvården.Eventuella gymnasieluncher får man betala för.Vidare blir det fråga om avgifter i sporthallar ochbeträffande fritidsaktiviteter.Utöver detta kommer osthyveln fram isocialförsäkringssystemet. Ca harriksdagen på sig att ta ställning till ett nytänkandenär det gäller en av de viktigaste delarna av vårtsocialförsäkringssystem, nämligensjukförsäkringen. Men om vi öppnar slussarna idenna slutna damm, kan vi drunkna av störtfloden.Förändringar kan behövas. Men först behövs det ennoggrann prövning. Dessutom måstekonsekvensanalyser göras.Jag minns mina klasskamrater från barndomen --själv var jag ganska priviligerad -- vilka var fattiga.De var beroende av folks välgörenhet.Vi får inte rasera vårt välfärdssystem. Kanskebehöver delar rivas, restaureras och byggas om.Men välfärdssystemet får för den skull inte raseras.Jag yrkar bifall till reservation nr 2vad gäller momenten 1, 2, 5, 7 och 10. Sedan yrkarjag avslag på hemställan i betänkandet i desshelhet. Men i första hand yrkar jag tillsammansmed på återremiss.Jag yrkar alltså avslag på samtligareservationer. Jag skall i det följande tala omorsaken till detta.Miljöpartiets förslag har inte en låglöneprofil --snarare en välgörenhetsprofil. Den generellasjukförsäkringen skjuts i sank. Men vilkensolidaritet med ännu svagare grupper i ochi kan de människor känna som slås ut tillföljd av ökade kostnader och minskadeersättningar?Miljöpartiet har gång på gång i uttalanden påkongresser och i det politiska utskottet hävdat attvarken karensdagar eller någon annan försämring ifråga om sjukförsäkringen kan accepteras. Över 4basbelopp är gränsen -- har man då en standard somkan minskas när man sjuk? Och 4,5 basbeloppgäller för en familj -- har man då råd med minskadersättning till familjer?Jag yrkar avslag på hemställan i betänkandet, ochdet gör jag av nästan samma orsaker som jag härhar nämnt.Varför skall just de sjuka stå för en minskning avkonsumtionen och standarden?Varför ta av de korttidssjuka -- något som mestgynnar företagen, inte statskassan?Hur blir det med motsvarigheten när det gäller taletom självtillit och detta med att socialbidragstagarnaökar?Vilken nationalekonomisk vinst gör om fleroch fler privatpersoners ekonomi inte går ihop?Först luras människor in i en alltför hög konsumtionoch sedan ''straffas'' de ut ur den.Med bankers hjälp har familjer och enskildaplanerat sin ekonomi. Och till följd avskattereformen, avgiftshöjningar,bidragsminskningar och minskade räntebidragbrakar ekonomin ihop. Det är dessa samlade beslutsom vi måste beakta. T.ex. när det gällerskattereformens nolläge handlar det om ca 14 500kr. i månadslön.Utan en remissomgång och djupare analyser kanjag inte delta i ett beslut som drabbar de svagare isamhället.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )6 § Tillfällig höjning av fastighetsskatten,m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU11 Tillfällig höjning avfastighetsskatten, m.m. (prop. 1990/91:56 delvis).Anf. 75 BO ():Herr talman!