prot · GE0926 · 1990-11-16 00:00:00 — Det är viktigt förstudenterna och det är också viktigt som ettmemorandum för de kommuner som får förmånenatt ha högskoleutbildning.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Hänvisning av ärendet till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Sk20 och Sk21 till skatteutskottet17 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU8 Riksdagsfrågor1990/91:KU10 Tryckfrihets- och sekretessfrågorLagutskottets betänkanden1990/91:LU6 Exekutionsrättsliga frågor1990/91:LU7 Ersättning till efterlevande till tvåAMU-elever som omkom vid flygolyckan iOskarshamn /91:LU8 Fastighetsmäklarlagen1990/91:LU9 Kronofogdemyndigheternasarbetsvillkor1990/91:LU10 Ändring i konkurslagen m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkande1990/91:SfU5 betänkande1990/91:TU5 Trafiksäkerhet och trafikföreskrifterm.m.Jordbruksutskottets betänkande1990/91:JoU10 Jakt och viltvårdArbetsmarknadsutskottets betänkanden1990/91:AU2 Ledighet och arbetstid1990/91:AU3 Förtroendemannalagen1990/91:AU4 Styrelserepresentation förprivatanställda1990/91:AU5 Anställningsskydd1990/91:AU6 Medbestämmande i arbetslivet1990/91:AU7 Personalpolitik1990/91:AU8 Arbetsmiljö1990/91:AU14 Ombildning av NordkalottensAMU-center till stiftelse18 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 november1990/91:95 av () tilljustitieministern om den planeradeproduktansvarslagen:Regeringen har i sitt s.k. krispaket aviserat att deneftersträvar ett nytt riksdagsbeslut som klargörSveriges ambition att bli medlem i EG.Mot bakgrund av detta framstår de undantag frånEGs lagstiftning som förutskickats i den planeradeproduktansvarslagen som alltmerverklighetsfrämmande. Avsikten har varit att lagenskulle träda i kraft . Det finns allanledning att i ljuset av den senaste tidenshändelser skjuta på denna lagstiftning så attkonkurrensläget för svenska företag inte ytterligareförsvåras.I stället för att riskera svenska företagskonkurrenskraft bör regeringen leva upp till deuttalade harmoniseringsambitionerna och avståfrån flera av de avvikelser som tidigare diskuterats.Stor oro för regeringens intentioner vad gällerproduktansvarslagstiftningen har uttalats av:Sveriges industriförbundGrossistförbundet Svensk HandelSvenska arbetsgivareföreningenSveriges köpmannaförbundSmåföretagarnas riksorganisationBilindustriföreningenSveriges handelsagenters förbundLeverantörföreningen och datautrustningSvenska handelskammarförbundetByggentreprenörernaKemikontoretMekanförbundetPlast- och kemikalieleverantörers förening.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet:1. Avser statsrådet att driva igenom de undantagsom tidigare aviserats?2. Avser statsrådet att negligera den oro somuttalats av näringslivsorganisationerna vad gällerSveriges konkurrenskraft om den planeradeproduktansvarslagstiftningen går igenom?3. Avser statsrådet att vidta några åtgärder ikonkurrensfrämjande syfte?4. Näringslivsorganisationerna oroas för att denplanerade produktlagstiftningen skall höja denallmänna prisnivån -- vilka motåtgärder planeras?5. Hur avser statsrådet att möta deförsäkringssvårigheter som kan uppkomma samtdessas genomslag i form av ökade kostnader förföretagen?6. Vilka underbyggda behovsanalyser liggerbakom de resonemang om undantag som leder icke-konkurrensneutral situation för svenskaföretag?7. Borde inte regeringens avsikt att sökamedlemskap utgöra ett memento mot att 1991/92lagstifta med starka avvikelser från EG-lagstiftningen?1990/91:96 av () tilljustitieministern om medling vid skilsmässa:Utgångspunkten för min interpellation är ettbekymmer och en oro för de höga skilsmässotalen ivårt land. Beprövad erfarenhet bekräftad av socialaforskningsrön visar att en skilsmässa är en svårupplevelse som sätter djupa spår hos allainblandade. Den svagaste parten är barnen och dedrabbas hårt.Det finns naturligtvis fall där en skilsmässa är denenda möjliga lösningen av en för alla parteroacceptabel relation mellan makar. Detförhållandet kan ändå inte undanskymma en starkmisstanke om att många skilsmässor ochseparationer är både olyckliga och onödiga ochskulle kunnat undvikas om människor inte lämnatsi en så förtvivlad ensamhet som ofta är fallet hos ossnär krisen slår till.Det är sannolikt att människor som upplever ensituation av söndring i sina äktenskap skulle behövahjälp att se sin situation analyserad utifrån detperspektiv som en objektiv, kunnig, varmhjärtadperson kan anlägga. I vårt samhälle är vi angelägnaom att människor i behov av hjälp får den, menvarför hjälpen är så långt borta för makar iskilsmässokris är gåtfullt.Jag är övertygad om att hindren för en någorlundadräglig gemenskap i äktenskapet kan vara många.Bland dem finns säkert praktiska problem såsomekonomi, fördelning av arbete i hemmet, barnensuppfostran etc. som skulle kunna röjas undan omhjälp i form av rådgivning och samtal stod till buds.Om ändå det mönster kunde etableras som innebaratt i en svår livskris, dit en skilsmässa hör, behöverman hjälp, att när en kris mellan makar värker uti en söndring som börjar bli varaktig så löser inteparterna den själva, lika litet som någon lyfter sigsjälv i håret.Mellanstatliga konflikter som hotar att stelna iaggressiv och obändig fiendskap kräver enmedlande part. Att en enskild människa medmånga svårartade inre konflikter har behov av stödoch hjälp inses lätt.Vad som gäller i konflikter mellan stater och ikonflikter inom den enskilda människan måsterimligen också gälla i konflikter mellan människor.Samhället kan inte längre avstå från att vidtakraftfulla åtgärder i avsikt att hindraskadeverkningarna. Det måste göras för allainblandade parters skull och dit hör, det inser manmer och mer, samhället självt.Familjen är trots alla sina brister den bästainnefattningen kring barnens uppväxt, fostran ochmognad. Barnen har en rätt som de inte själva kanhävda. Det lidande som barn åsamkas bärs i tysthetmen sätter i tidens längd sina spår. Samhället somhelhet borde för barnens skull främja deras rätt så harmonisk uppväxttid som möjligt. Därförkan samhällets passivitet inför påfrestningar ifamiljer som hotas av splittring inte försvaras. Jaganser att ett medlande samtal skall gälla alla somstår inför det svåra avgörandet att begäraskilsmässa och där barn finns med.Med hänvisning till ovanstående vill jag tilljustitieministern ställa följande fråga:Är statsrådet beredd att arbeta för att medlinginförs för människor som är på väg att skiljas i defall där barn är inblandade?1990/91:97 av () tillutrikesministern om Turkiet:Det är nu över hundra tusenkurder flydde undan massivabombningar av deras städer och byar med kemiskavapen. 27 000 finns fortfarande kvar i tre läger iTurkiet där de lever under omänskligaförhållanden.Turkiet har inte erkänt de irakiska kurderna somflyktingar och gör dessutom livet outhärdligt fördem så att de skall välja att återvända till Irak.Dödligheten bland flyktingarna är stor och ökarhela tiden -- främst bland barnen.Eftersom endast ett fåtal tillåts lämna lägren för attförsöka skaffa förnödenheter som mat och medicinhar inget barn och mycket få kvinnor varit utanförtaggtrådsstängslen . Barnen harinte gått i skolan och försök av lägerinvånarna attsjälva undervisa barnen har förbjudits ochbestraffats. Militär och säkerhetspolis finns ständigtinne i lägren. Skottlossning, misshandel och tortyrrapporteras. Även misshandel av barnförekommer.Att och regeringar har haft ett intimtsamarbete i försöken att tvinga flyktingarnatillbaka till fick vi bekräftat vid vårt besök iIrak . Med det rådande läget iMellanöstern, där nu har tagit ställning motIrak, är det troligt att samarbetet och planerna pååtersändandet har frysts.Vi lever i en värld med många internationellaöverenskommelser och måste ständigt arbeta föratt dessa efterlevs. Flyktingarna i de turkiska lägrenfår inte glömmas bort. Världens tystnad dödardem.Jag vill därför fråga utrikesministern:1. Kommer regeringen att ta initiativ för att förmåTurkiet att dra tillbaka sin reservation till 1951 årsGenèvekonvention och erkänna dessa kurder somflyktingar?2. Kommer regeringen att ta initiativ för att förmåTurkiet att acceptera att internationellahjälporganisationer kommer in i lägren?3. Är regeringen beredd att eljest verka för attlägren kommer under FNs ansvar och översyn?1990/91:98 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafiken iNorrland:I Norrlandslänen med stora avstånd och glesbosättning har goda kommunikationer enavgörande betydelse för samhällsutvecklingen. Enökad satsning på kommunikationssektorn är därfören nödvändig realitet för att knyta sammanNorrlandslänen med landet i övrigt och även medhänsyn till integrering med . Omhandel med varor och gods skall kunna fungerafriktionsfritt över gränserna är godatransportmöjligheter en förutsättning ochjärnvägstransporterna utgör ett miljövänligtalternativ.Järnvägsinvesteringarna i har kraftigtförsummats av den socialdemokratiska regeringen,vilket vi nu dyrt får betala. Om järnvägsnätet i norrskall kunna upprätthållas och hålla en med i övrigalandet jämförbar standard, behövs kraftigainvesteringar.Norra stambanan har en betydelsefull roll för iförsta hand godstrafiken. Ett alltmer ökandegodsflöde har medfört kapacitetsproblem ochkapaciteten på banan måste därför ökas. Trots nyainvesteringar kommer transporterna på stambananatt nå kapacitetstaket inom en inte alltför avlägsenframtid.Kustkommunerna och länsstyrelserna iVästerbotten och är överens med SJ attfortsatt planering måste ta sikte på en nykustjärnväg. finns planer färdiga för enförlängd Bottniabana från till Umeå.Ytterligare en förlängning bör även tillkomma tillHaparanda, enligt min åsikt. SJ har i sina planerpresenterat förslag till nya investeringar i bannätetinför . I detta ingår en utbyggnad avBottniabanan på sträckan --Umeå.Av uttalanden i massmedia framgår attkommunikationsministern inte vill ställa upp för enBottniabana. I varje fall framgår att statsrådetanser det vara fel att satsa 5--påen ny järnväg om man inte är säker på att trafikenblir lönsam.Men om man inte satsar , vilka alternativ finnsför att klara transporterna till och från övreNorrland? Är inte möjligheterna för att utvecklaoch behålla industrin i större om modernaeffektiva tågtransporter kan erbjudas?Även --ochinlandsbanan har viktiga transportuppgifter inomVästerbottens län. Starka regionalpolitiska skältalar för både och tvärbanan.Debatten om framtid visar en storuppslutning kring bevarandet av banan. Ett beslutmåste grundas på en helhetssyn och på behovet avinfrastrukturella insatser för en utsatt region.Riksdagen har också uttalat att harett klart samhällsintresse och att den bör vara kvar.Vad gäller --skulleupprustning av hela banan, kompletterad medåtgärder på mellan ochStoruman, ge förutsättningar för besparingar påtransportsidan för länets företag istorleksordningen 7 milj. kr/år. En förutsättning fördenna utveckling är att en upprustning avtvärbanan kan påbörjas . Ett problem äri dag att företagen känner osäkerhet inför banansfortbestånd. Gjorda utredningar visar att fortsattgodstrafik på banan innebär regionalpolitiskafördelar. Min åsikt är att det totala järnvägsnätet iVästerbotten är kommunicerande delar ochberoende av varandra.I det regionalpolitiska ställningstagande somgjordes , vad gäller Nnorrlandslänen,framhölls särskilt vikten av goda kommunikationer.Det måste nu ankomma på regeringen att uppfylladen målsättningen.Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor:1. Ämnar statsrådet vidtaga särskilda åtgärder föratt stärka järnvägstrafiken till och från ?2. Vilken betydelse tillmäter statsrådettransporterna på järnväg i samarbetet med EG ochdärmed industrins möjligheter att utvecklas iNorrland?3. Ämnar statsrådet lösgöra andra statligatillgångar än vad som anvisats som kaninvesteras i järnvägstrafiken eller på annat sättstärka finansieringen av järnvägsnätet?4. Anser statsrådet att Bottniabanan börprioriteras för ett framtida utbyggt järnvägsnät?19 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 november1990/9:191 av Margó () till statsrådetMaj-Lis Lööw om användning av visumpolitikenför att minska den s.k. handeln med utländskakvinnor:För att få slut på handeln med utländska kvinnor iSverige har en rad olika förslag ställts, som t.ex.slopande av tvåårsregeln och förbud mot visskontaktförmedlingsverksamhet. harförslagen avvisats av regeringen med motiveringenatt de av olika skäl är omöjliga att genomföra elleratt de inte når avsedd effekt.När regeringen har haft som målsättning attförhindra utländska medborgare att komma tillSverige och söka uppehållstillstånd så har manändrat i visumbestämmelserna. Sålunda har man istor utsträckning förhindrat besök från anhöriga tillflyktingar från , och andra länder.Jag vill därför fråga:Kan regeringen använda visumpolitiken för attförhindra handeln med utländska kvinnor iSverige?1990/91:192 av () tillindustriministern om ekonomisk stimulans avvindkraft:I en nyligen presenterad omfattande granskning avden svenska energipolitiken konstateras att ensatsning på förnybar energi har misslyckats.Vindkraften är en av de förnyelsebara energikällorsom producerar el på ett miljövänligt sätt. PåGotland har bildats en väderkraftförening för attsamordna och underlätta en vindkraftsutbyggnad ibåde privat och kooperativ regi. Denna modell förbyggande av vindkraftverk är vanlig i ochstimuleras av den danska staten. I harhittills inget gjorts för att underlätta sådana initiativutan tvärtom belastas dessa med pålagor i form avbeskattning. har lagt förslag i attmervärdeskatt på energi avskaffas och attmiljövänlig energi som el från vindkraftverk skallvara skattebefriad. Jag vill mot denna bakgrundfråga finansministern:Är regeringen beredd att med någon form avekonomiska styrmedel stimulera en utbyggnad avvindkraften i privat och kooperativt ägande?1990/91:193 av () till statsministernom allemansrätten och EG:Vad innebär ett medlemskap i ? Det har nämntsatt det krävs en grundlagsändring för att vi skallkunna ansöka om ett medlemskap i kommer att krävas ytterligare lagändringarav betydelse om blir medlem, därför att vitvingas anpassa vår lagstiftning till EGs.Äganderätten är garanterad en större rättssäkerheti EG-lagstiftningen än i den svenska lagstiftningen.Vissa utslag i har visat på detta.Svensk lagstiftning har dock något som helasvenska folket är rädda om, men som avviker frånägandets fullständiga dispositionsrätt och det ärallemansrätten. Den kan uppfattas som ett hot motäganderätten i EG.Min fråga till statsministern är:Vad innebär, enligt regeringens bedömning, ettmedlemskap i för möjligheterna att bevaraallemansrätten?1990/91:194 av () tillstatsrådet om ansvaret förasylsökandes egendom som förvaras inomflyktingförläggning:Nyligen inträffade på en flyktingförläggning iSverige en tragisk händelse då en asylsökandeförsökte bränna sig till döds. Rummet påförläggningen, som han delade med en annanasylsökande, blev totalt utbränt och alla inventarierförstördes. Rumskamraten fick också alla sinapersonliga tillhörigheter förstörda.Invandrarverket har förklarat att man inte harnågot skadeståndsansvar för den förstördaegendomen och att försöka utkräva ersättning frånden person som sökte ta sitt liv torde varautsiktslöst.Jag vill därför fråga invandrarministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attundanröja de otillfredsställande förhållanden urskadestånds- och försäkringssynpunkt som råderbeträffande de asylsökandes egendom påflyktingförläggningar?den 16 november1990/91:195 av () tillkommunikationsministern om inlandsbanan:Riksdagen har vid upprepade tillfällen beslutatsatsa på . Enligt uppgift vill banverketnu riva upp rälsen mellan och använder nu banan. Färder medtrampdressin ingår i arrangemang medvildmarkssemester för familjen. Ett stationshus vidVan har rustats upp för övernattning.Banverket begärde in anbud på bandelen dels frånturistintressenterna och dels från rivningsfirmor.Det går att få mer pengar om man river än vadturistfirmorna kan erbjuda.För kommunerna är turistverksamheten mycketvärdefull. Att riva banan är kapitalförstöring.Vilka åtgärder ämnar kommunikationsministernvidta för att kalkyl skall blismahällsekonomiskt rättvisande? Ämnarkommunikationsministern se till att inlandsbananbevaras i sin fulla längd så länge intebeslutat annorlunda?1990/91:196 av () tillmiljöministern om utförsäljning avberedskapslager av olja:Polens och miljösituation äralarmerande. Många är de debatter som ägnats åtatt vi måste hjälpa till att förbättra miljösituationeni dessa länder för att komma till rätta med vår egen.Riksdagen har därför beslutat om biståndspengarför miljöändamål i bl.a. . En viktigutsläppskälla att komma till rätta med ärenergisidan där alltför stora miljöförstörandeutsläpp sker på grund av dålig reningsteknik.Statens energiverk har beslutat att sälja utberedskapslagren av olja som regeringen villminska. Denna olja kan av miljöskäl inte användasi då den innehåller alltför höga halter avsvavel. Försäljningen sker därför till länder medlägre miljökrav än Sverige.Vill miljöministern medverka till att denna olja intesäljs till och andra redan hårt miljöbelastadeländer?1990/91:197av () tillkommunikationsministern om inlandsbanan:Den icke spårbundna trafiken är den störstamiljöboven trafikmässigt sett.Hur kan man då motivera att riva upp en del avrälsen på mellan och ?1990/91:198 av () tillförsvarsministern om försvarssamarbete mellanFinland och Sovjetunionen:Norskt stridsflyg från 31:a skvadronen i Bodöövade på Kallax flygfält. I händelseav att basen vid blir utslagen skall tydligenKallax kunna användas som reservbas.Förekommer likartat samarbete med ochSovjet?1990/91:199 av () tillmiljöministern om Haverö Strömmar:Haverö Strömmar i i västra är ett interremistiskt naturreservat. Regeringenhar tidigare undantagit strömmarna frånvattenkraftutbyggnad på grund av dess storanaturvärden. Här finns bl.a. den utrotningshotadeuttern liksom en rad hotade växter och djur.Området i sin helhet har stora naturvärden genomsin unika särprägel. Även kulturhistoriskt ärströmmarna av stort värde med gamla trädammar,kvarn och ålahus. har detfunnits ett behov av att restaurera de gamladammanläggningara. göra det genom att rivaträdammarna och ersätta dem medbetongkonstruktioner. Dessutom vill de dra en vägin i det känsliga naturområdet. Eftersom en enigkommun och länsstyrelse bestämt sagt nej till dessamiljövidriga planer har ärendet hamnat hosregeringen -- som inte åstadkommit något.Enligt har regleringsföretaget nyligeninkommit med ett nytt förslag till ''restaurering'' avdammarna som, om möjligt, är ännu värre än detidigare propåerna. förefaller det varaoklart vem som egentligen skall besluta i frågan;eller regeringen. Med anledning avdenna delvis nya situation vill jag ställa följandefråga till miljöministern:Har regeringen gett upp försöken att rädda Haveröströmmar från exploatering i form av vägbygge ochbetongdammar?1990/91:200 av () tillindustriministern om följderna för svenskasmåföretag av anpassning eller anslutning till EG:Vi ser ökade risker för att svenska småföretag skallbli utkonkurrerade av utländska konkurrenter påden svenska marknaden om går med i EGsinre marknad eller ansluter sig till EG med dehandels- och konkurrensregler som EG nuutformar eller redan har beslutat.Bl.a. kommer reglerna för offentlig upphandlingatt ändras vid svensk EG-anpassning/anslutning.Hur bedömer statsrådet dessa risker och vad avserstatsrådet att göra för att minska dem och för attmotverka de befarade skadeverkningarna, specielltnär det gäller underleverantörsföretag resp. företagsom levererar till kommuner, landsting och tillstaten?1990/91:201 av () tillutrikesministern om de politiska förhållandena iNicaragua:I är läget labilt. harflera oroande rapporter kommit. F.d. medlemmar iContras har startat våldsamma aktioner på fleraolika håll. Enligt uppgifter har flera människordödats och många skadats i Boaco, frånNicaragua. Det finns flera tecken som tyder på enökad politisk polarisering. Det ekonomiska läget ärkatastrofalt dåligt. En ökad social och politisk orokommer, som alltid, att drabba de fattiga ochvärnlösa hårdast.Den sandinistiska fronten har, mot bakgrund avdetta, tillsammans med den fackliga rörelsen slutitett 6-månaders samarbetsavtal med regeringen.Det tycks nu som om det internationella intressetför svalnar, i skuggan av andrakonflikter. är dock ett land som genombistånd och på annat sätt sökt bidra till enkonstruktiv utveckling.Jag vill därför fråga utrikesministern:Avser regeringen vidta några åtgärder för attförsöka bidra till en stabilisering av läget iNicaragua?1990/91:202 av () tilljordbruksministern om omställningsstödet tilljordbruket:Riksdagen beslutade , som del i den nyalivsmedelspolitiken, att ersättning skall utgå till densom ställer om åkerareal till annan produktion änlivsmedelsproduktion. Det alternativ som mångalantbrukare vill satsa på är någon typ avbiobränsleproduktion. En förutsättning för attdetta skall kunna bli en varaktig användning är judock att energipolitiska beslut innebäratt behovet av biobränsle växer.På grund av regeringens totala beslutsångest närdet gäller energipolitiken är framtiden oviss.Innebörden i omställningsbeslutet måste klargöras.Om en lantbrukare ställer om till varaktigbiobränsleproduktion och denna marknadförsvinner på grund av omständigheter han ellerhon inte råder över så måste möjligheten att gåtillbaka till den tidigare produktionen finnas utanatt återbetalningsskyldighet inträder. Utan ettsådant klargörande kommer inteomställningsstödet att få den stimulerande effektsom avsåg.Jag vill därför fråga jordbruksministern:Avser regeringen förtydliga under vilkaomständigheter villkorslånen skall betalas tillbaka?1990/91:203 av () tillfinansminstern om statsbidraget till skolsektorn:I samband med att i december förra åretbeslutade om ett samlat kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. (1989/90:UbU9)gjorde vissa tillkännagivanden som ettresultat av en uppgörelse mellansocialdemokraterna och vänterpartiet.Riksdagen uttalade bl.a. att ett nytt statsbidrag tillskolsektorn skulle utgå från minst sammabidragsnivå som för /91. Detta ärockså innehållet i proposition 1990/91:18 somregeringen presenterade för mindre än en månadsedan.Men aviserar regeringen i sin skrivelse(1990/91:50) nedskärningar av statsbidragen tillskolsektorn med ca i denkommande budgetpropositionen. Trots dettasvarade statsministern i riksdagsdebatten den 6november att socialdemokraterna står fast viduppgörelsen med vänsterpartiet.Min fråga till finansminstern är:Är det regeringens avsikt att, som statsministernsade , stå fast vid uppgörelsen medvänsterpartiet och ej genomföra nedskärningar avstatsbidraget till skolsektorn?1990/91:204 av () tillutbildningsministern om dataundervisningen igrundskolan:I läroplan står att varje elev påhögstadiet skall ha dataundervisning.Som stöd för detta har statsbidrag till utbildning avlärare och inköp av datorer lämnats. Enarbetsgrupp (DOS-datorn och skolan) finns på SÖsom bl.a. stödjer pedagogiska datorprojekt ochsom utvecklar program för skolbruk.Trots denna genomtänkta satsning finns det i dagrapporter som talar om dels att eleverna inte fården planerade undervisningen och dels attdatorerna på skolorna inte används, vilket ärkapitalförstöring av stora mått. Jag har ocksåförstått att DOS-gruppen skall upplösas.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta föratt lösa problemen?1990/91:205 av () tillindustriministern om stödområdesindelningen iVästerbottens län:Vid beslut om ny regionalpolitik inför 90-taletändrades stödområdesindelningen och det tidigarestödområde C slopades helt. För delblev beslutet olyckligt. Så placerades t.ex. Norsjökommun i stödområde 2 trots att kommunensgeografiska belägenhet och övriga förhållanden välkan jämföras med , som placerades istödområde 1. Fällfors, , placeradesi stödområde 2, orter som mycket väl kan uppfyllakriteriet för placering i stödområde 1.