prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Vikommer därför att kunna belysainkomstfördelningen, och jag ser med stort intressefram emot det resultat som utredningen kankomma fram till.Till : Vi kan säkerligen spilla myckentid att diskutera historia. Låt mig bara säga attfolkpartiet sade nej till åtgärder för attåstadkomma en åtstramning. Den uppläggning somvi, tillsammans med , då hade,innehöll många bra inslag, inte minst satsningen påarbetslivet. Men vi vet nu att detta inte vartillräckligt. För framtiden -- som vi kanske skallägna mer tid åt att diskutera, -- delarjag uppfattningen att frågan om produktiviteten äroerhört viktig, både i näringslivet och i denoffentliga verksamheten. Jag har själv ägnat en deltid åt detta, praktiskt och i utredningssammanhang,och jag tror att vi där har ett gemensamt intresse attta fram de nya grepp som kan behövas. Men det vinu och som redovisas i dagens proposition och isärpropositioner om den offentliga verksamhetenmed decentralisering och avreglering kommer attbidra till att inom denna sektor ökaproduktiviteten. Jag tror också att vi behöver ettmått på den offentliga verksamheten, så att deoffentliganställda kan visa upp att de ocksååstadkommer bra resultat och bidrar tillframstegen. Den gamla tekniken på det området ärkanske inte den allra bästa.Sedan undrar jag hur det står till medskattepolitiken -- jag har inte fått något klartbesked på den punkten. Var står ?Kommer att falla undan förmoderaternas krav eller kan vi räkna med att denskattereform som vi nu genomför kommer att blibestående, oavsett vad som kommer att ske i ettpolitiskt val?När det gäller vill jag bara noteradet betyg han gav om lättsinne i denekonomiska politiken. Jag kanske inte är van vid såstarka uttryck som använde, menmin bedömning ligger nära den som gjorde.Som svar på fråga om denoffentliga sektorn vill jag säga att jag är öppen föratt pröva nya vägar. Jag tycker inte att man skall draupp kritstreck och säga att det och det kan vi intepröva. Jag har själv i en del sammanhang försökt fåfram nya former, bl.a. när det gällerarbetsmarknadsutbildningen. Jag anser att det ärbra att skilja mellan beställare och producenter avtjänster och att pröva alternativ utanför den egnaverksamheten. Jag har en pragmatisk inställning idessa frågor.Slutligen vill jag om utlandsinvesteringarna till LarsTobisson säga att det , 1990, investeras dubbeltså mycket i den svenska industrin som , detsista borgerliga året. Jag är mycket angelägen omatt vi kan upprätthålla en omfattandeinvesteringsaktivitet i det svenska näringslivet, ochdärför vill jag på allt sätt bidra till att brytakostnadsutvecklingen och därmed skapa ett gottinvesteringsklimat.Anf. 14 () replik:Fru talman! Till finansministern vill jag återigensäga att ekonomisk politik är någonting mer än barabudgetexercis. Jag har här försökt framhållabetydelsen av att man uppmärksammar och görnågonting åt den obalans som finns i vårakapitalflöden över gränserna. Dessa står nu när detgäller direkt- och följdinvesteringar i förhållande1:10.Jag tror faktiskt inte att om miganvände ordet ''lättsinne''. Han anspelade pånågonting som finansministern hade sagt. Men jagkan returnera detta genom att säga att jag finnerdet vara lättsinne att på det här sättet bara bortsefrån problematiken och mest uppehålla sig vid definanspolitiska frågorna.Jag skulle vilja ta upp någonting som haft entendens att komma bort i den här debatten,nämligen de anslag mot framtidstro ochinvesteringsvilja i som det naturligtvisinnebär när man från socialdemokratiskt hålllanserar tanken på att öppna AP-fonden föraktieköp. Jag skulle vilja säga att den storaideologiskt skiljande frågan i svensk politik under1990-talet med säkerhet kommer att bli varsparandet skall ligga. Vi moderater vill spridasparandet och ägandet bland de enskildamänniskorna. Socialdemokraterna säger: Det ärklart att det vore bra om hushållssparandet kundeöka, men det går nog inte och det skulle leda tillförmögenhetsklyftor; alltså måste vi i stället satsapå det kollektiva sparandet. Det sker då till prisetav en ökad överbeskattning av människorna.Vad skall man då göra med dessa pengar? Jo, deskall in i fonder. Trots tidigare utfästelser om attlöntagarfonderna var det enda steget och trots en gång sade att AP-fonden inte skulleanvändas som socialiseringsinstrument, är det nuden vägen man slår in på. Man gör det underutläggande av rökridåer; man skall tryggapensionskapitalet. Det är ju helt vilseledande.Genom socialdemokraternas egen försorg blevdetta system ett fördelningssystem, där fonderinginte hör hemma annat än i utjämnande syfte. Detblir inga högre pensioner på grund av avkastning avpensionskapitalet, utan detta skall i ställetanvändas för att socialisera fler företag.ATP-systemet förutsätter tillväxt. Socialism gerinte tillväxt -- det har vi med all tydlighet märkt.Anne gjorde en egendomlig jämförelsemed kaffepriset. Det finns ingen särskildkaffeskatt, som socialdemokraterna och folkpartietkunde höja för att finansiera skatteomläggningen.Det gjorde man mot vår vilja medbensinbeskattningen. När sedan det underliggandeoljepriset höjdes, blev resultatet enöverfinansiering, en höjning av skattetrycket somfolkpartiet medverkat till. Det är denna merskattpå ca en miljard som vi föreslår slopad.Herr talman! Trots välmenande ord i propositionenoch från här tror jag inte att detblir någon nedgång av räntan, någon dämpning avlöneanspråken eller någon förändring avkapitalflödena vid gränserna. Härför hade detkrävts förslag om åtgärder för sänkning avskattetrycket, tryggad elförsörjning, medlemskap iEG och, i avvaktan på det, en anknytning avkronan till EMS.Anf. 15 () replik:Fru talman! Först till innebär inte någon rundgång, utande är en del av skattesystemet. Jag bara konstateraratt går emot de ökade barnbidragen.Karl-Erik vill ha respekt för sätt atträkna. Jag räknar på vanligt sätt: 1, 2, 3, 4 och 1plus 1 är 2. Om har något annatsätt att räkna tror jag inte på det. Med mitt vanligasätt att räkna fattas det tio miljarder i centernsförslag.Lars säger att kaffe och bensin inte alls ärsamma sak, eftersom vi inte har någon punktskattpå kaffe. Låt mig ta ett annat exempel. På tobak harvi en punktskatt. Om tobaksskörden slår fel, så atttobakspriset blir högre, blir momsintäkterna ocksåhögre vid en oförändrad konsumtion. Skulle LarsTobisson i ett sådant läge föreslå en sänkning avpunktskatten på tobak? Eller är det skillnad på varaoch vara? vill kanske bestämma attbensin är någonting bra medan kaffe och tobak ärnågonting onyttigt och att man därför inte skallsänka skatten.Det synsätt som nu gör sig till tolkför, att man skall kunna manipulera med priserna,stämmer inte med marknadsekonomin, och det vetLars Tobisson.Jag vill ta upp en problematik ipropositionen, en problematik som kommer attskapa problem för . Han beskriverdär två oförenliga mål. Det finns ganska gott omoförenliga mål i politiken -- är deoförenliga målen inom energipolitiken föremål fördiskussion -- och det skapar onödiga låsningar. Jagvill varna för att sätta upp oförenliga mål inom denekonomiska politiken.I propositionen säger att han ganskarejält vill öka det offentliga sparandet. Med mindrebokstäver står det att också ärintresserad av att på sänka skatterna.Detta kommer att ställa extremt höga krav på debegränsningar i utgifterna som han då skallåstadkomma. Jag tror inte att klarardetta. Då är frågan: Vad är det som får stryka påfoten? Det finns i den här propositionen tydligatecken på en önskan att sänka skatterna, något somför min del är helt avgörande.Propositionen innehåller t.ex. ett litet käckt förslagom att investeringsskatten skall utökas iStockholms län till att omfatta ytterligare enkommun, . Man tänker sig möjligen attinföra en ny regional skatt i och manbeklagar att det automatiska inflationsskyddet somnu finns i skatteskalan stoppar ökningen av statensskatteinkomster. Jag ser för min del ett stortframtida problem i detta och kan bara beklaga attAllan inte förstår att det verkligt viktiga iden svenska ekonomiska politiken är att flytta överen betydande del av det kollektiva sparandet till deenskilda hushållen för att därmed lägga grunden fören god ekonomisk utveckling.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag vill först tacka finansministern förbeskedet när det gäller förnyelsen av den offentligasektorn. Det var mycket positivt att höra att han ärfri att pröva olika modeller och också beredd att seskillnaden mellan beställare och producenter avden välfärd som behövs i samhället.Sedan är frågan när dessa utlovade fördelar somskattereformen innebär egentligen visar sig. När vinu befinner oss mitt i problemen med inflationen,talar finansministern om att skattereformen skall geen sänkt inflation, och LO har påpekat att det nyaskattesystemet ger ökad rättvisa. Men varför går dåLOs ordförande ut och säger att detbehövs satsningar på låginkomsttagare bl.a. av detskälet att skattesystemet har förändrats? Dettastämmer inte, och det tar jag som intäkt för att vårbedömning från sida från början varriktig. Det finns en snedfördelning i detskattesystem som en majoritet här i harbeslutat om.Jag vill bara slå fast att har gått i spetsen förstödet till barnfamiljerna och för flerbarnsstödet.När kompensationskraven ökas, vilket blir en följdav det skattesystem som socialdemokrater ochfolkpartister har fått igenom, behövs det ett ökatstöd till barnfamiljerna. I det läget har vi i centernockså ställt oss bakom detta krav. Men vi ansåg attdet inte var nödvändigt att öka behovet, och det vardet som var den grundläggande skillnaden.Avslutningsvis vill jag säga att det i ekonomiskadebatter lätt blir så att alla målar i mörka färger.Man inriktar sig framför allt på problemen ochtycker nästan att det är viktigt att peka på att alltinghar lett till problem. Det är möjligt att enanslutning till det europeiska valutasamarbetet somnågot slags stödkorsett för den svenska ekonominskulle vara bra. Man skall dock komma ihåg att detviktiga och grundläggande är vad vi i Sverigeförmår att själva åstadkomma om vi kan utnyttja deresurser som vi har. Det finns en hel del resurser:betydande naturresurser, en bra miljö och enarbetskraft som är kunnig och kreativ. Vi harbeslutat om att utnyttja vår landareal i jordbruketinte bara för mat, utan också för energi. De mindreoch medelstora företagen bör stimuleras för attbättre kunna utnyttja kreativiteten och denarbetsvilja som finns hos alla människor. Om vilyckas med detta, kan det gå ganska bra för Sverige.Anf. 17 () replik:Fru talman! Människor upplever att det ärkris i den kommunala sociala sektorn.Utvecklingen är krisartad, och den sociala rättvisankan inte uppnås bara genom åtstramningar. Ombehoven är större än tillväxten, är det nödvändigtatt denna sektor tillförs resurser.Utvecklingstakten i den privata tjänstesektorn ärdäremot galopperande. Det gäller då att kunnastyra ekonomin -- något som vi i vänsterpartiettidigare har föreslagit.Visst går våra förslag och lösningar ihop.Införandet av sex timmars arbetsdag kräver storainsatser och engagemang. Vi tror att det voreoehört värdefullt om den reformen genomfördes,och den kan också utgöra en stor tillväxtfaktor.Beskedet att det inte skulle tillsättas någonlåginkomstutredning utan att det bara skulle ske enutvärdering av skattereformens effekter innebär attregeringen inte vill se på de klyftor som finns isamhället. Det är verkligen beklagligt. I klartext ärdetta ett nonchalerande av utvecklingen i landetoch av de stora grupper, inte minst inomarbetarrörelsen, som tycker att det har gått oerhörtsnett.Regeringen och finansministern är kanske inte derätta att tala om trovärdighet. Om jag var ifinansministerns kläder, skulle jag vara väldigtförsiktigt med att ta ordet trovärdighet i min mun.Aktörerna ute på arbetsmarknaden, de vanligamänniskorna, sätter inte längre stor tilltro tillsocialdemokratin. Om och jag skulleslå varandra i huvudet med partikamrater, skullemin lista bli väldigt lång på socialdemokrater somkommer till mig och uttrycker sin oerhördabesvikelse över regeringspolitiken och densocialdemokratiska politiken, och inte minstkongressen. Jag tror att min lista skulle bli mycketlängre än nappade inte alls på förslaget omlönestopp för högavlönade för att därigenom pressapriserna, utan tänker fortsätta attjaga de lågavlönade. Om man arbetat inomindustrin är det svårt att hysa förståelseför tillväxt och ett gott arbetsliv, när unga spolingari 25-årsåldern tjänar , medanarbetare med gedigen erfarenhet får börja kl. 7påmorgonen och arbeta långt in . Påvintern är det mörkt både när de går till och när degår från jobbet. Den politiken, den inriktningenoch den prioriteringen kommer aldrig att fungera.Anf. 18 () replik:Fru talman! Den gamle president taladegärna om ''the silent majority'', och den användehan sig mycket av. Här i har vi en tystmajoritet för ökat slöseri och ökad materiellförbrukning. Eftersom ingen svarade på min frågaom man ställer sig bakom den ökadeöverkonsumtion vi kommer att få med regeringenspolitik, kan jag inte tolka det på annat sätt än somett ja till ökad miljöförstöring.Debatten har som vanligt hamnat i ett läge där mananvänder sig av den vanliga retoriken om det kortaperspektivet. Debatten har inte förmått lyftas tillframtiden och vad som händer när man hela tidenvill öka slöseriet. Det finns ingen politiskkonsekvensanalys. Debatten kunde ha lyfts till atthandla om framtiden och om hur det skall gå förkommande generationer när vattnens ochjordarnas produktivitet tynar undermiljöförstöringen. Vi kan ta del av vadmiljöförstöringen ställer till med som ett resultat avden livsstil som vi har valt. Som alla känner till ärÖstersjön ett tragiskt exempel på detta.Den föreslagna politiken gör egentligen bara alltvärre genom att man föreslår åtgärder som späderpå det som har ställt till det så illa för oss och försattoss i dagens situation med vår dåliga miljö ochekonomi -- denna slöseriekonomi som bara syftartill att öka konsumtionen. Vi måste få en politiksom klarar våra grundläggande ekonomiska ochekologiska problem. För detta fordras det en grönansvarsfull politik med socialt ansvar, och det ärriksdagen ännu inte mäktig, vilket är att beklaga förframtiden och för medborgarna i det här landet.Tack för debatten.Skatter m.m.Anf. 19 ():Fru talman! Jag har här i min hand eninformationsbroschyr från socialdemokraterna omdet nya skattesystemet. I denna står bl.a. attpensionärer med låg pension slipper skatt. Det ärinte sant.Den från numeravälkända folkpensionären iTorhamn förlorar . Hennes redan mycket lågaöverskott till livets nödtorft, . ,sjunker således till . Hon oroar sig med allrätt för hur hon skall klara av att bl.a. köpa olja tillsitt hus för vintern.Socialdemokraternas ombudsman i haroffentligt fått erkänna att uppgifter ärkorrekta. Hans cyniska råd till hennes problemmed uppvärmningskostnaden i sitt hus varföljande: Sälj ditt torp som du och din man köpteför !Maja är inte ensam. Det finns tusentalsoch åter tusentals människor i vårt land somförlorar på skatteomläggningen.I det av Spardelegationen anordnade seminarietom skatteomläggningen och hushållssparandetbekräftades också denna bild. Det oftaåterkommande påståendet från statsråden om att alla tjänar påskatteomläggningen stämmer inte medverkligheten.Eftersom socialdemokraterna envist biter sig fastvid världens högsta skattetryck är det ju självklartatt dessa effekter uppkommer.Det motstånd mot ett sänkt skattetryck somsocialdemokraterna medverkar till får allvarligaföljder för svensk samhällsekonomi. Det finnsnämligen ett klart samband mellan höga skatter ochlåg ekonomisk tillväxt. Den socialdemokratiskaskattehöjarpolitiken har bidragittill den höga inflationen och till att det inte längrefinns någon ekonomisk tillväxt i vårt land.Det svenska välfärdssystemet knakar därför ifogarna. Trots världens högsta skattetryck drabbasdagligen många människor i vårt land av att inte fåvård och omsorg i rätt tid. drabbasföräldrar av att inte kunna ordna med omsorg försina barn.Jag återkommer till den socialdemokratiskainformationen om skattesystemet. I denna stårockså att man skall ta ut skatt efter bärkraft.Jag vill fråga om han tycker att manlever upp till begreppet skatt efter bärkraftnär förlorar . påskatteomläggningen,när en trea i allmännyttan på grund av bl.a.skatteomläggningen, men utan hänsynstagande tilleffekterna av , stiger med cirka entusenlapp ,när bensinskatten driver upp kostnaden i sådangrad att man inte längre har råd att bo kvar pålandsbygden,när gotlänningens resekostnad till fastlandet enbartpå grund av momsen stiger med nästan 25 %när man inte klarar sig på lönen efter skatt?I den dagliga debatten användersocialdemokraterna en försåtlig debatteknik. Mantalar nämligen om att skatten på kapital skärps.Man försöker inbilla svenska folket att det ärkapitalisterna som står för en stor del avfinansieringen av sänkta marginalskatter. Låt oss istället konstatera att en höjd kapitalbeskattning irealiteten innebär en kraftigt höjdboendebeskattning, som drabbar alla hushåll i vårtland.Fru talman! Vi moderater vill sänka skattetrycket.Ett sänkt skattetryck bidrar till en ökad ekonomisktillväxt. Den är nödvändig för att människorna ivårt land skall komma i åtnjutande av en välfärdsom bl.a. skapar förutsättning för vård och omsorgi rätt tid.Ett sänkt skattetryck skall i första handåstadkommas genom att sänka de skatter ochavgifter som berör de enskilda människorna. Vi villi samband härmed stimulera till ett ökat enskiltsparande. Vi vill därför sänka skatten på det egnaboendet. Vi vill slopa skatten på det långsiktigapensionssparandet.Genom att inte införa moms på persontransporter,genom att sänka skatten på bensin med perliter redan från och genom attsänka momsen på hotell- ochrestaurangverksamhet till den tidigare skattenivån,12,, åstadkommer vi två betydelsefullaeffekter. Dels reduceras skatteuttaget hos deenskilda människorna. Dels får vi en gentemotEuropa mera konkurrensmässig beskattning inomturistnäringen. På så sätt får de många små- ochmedelstora företagen inom turistnäringen i blandannat inland och på en reellmöjlighet att leva vidare. Sysselsättningssvaga ortergynnas direkt med en sådan skattepolitik. Dennegativa utvecklingen av resevalutan kan därmedockså vändas.Vi har länge efterlyst en förändring avbilreseavdraget. Vi gjorde det senast i sambandmed beslut om skatteomläggning den 30juni . Det är emellertid inte tillräckligt. Ensänkning av bensinpriset måste ske för att skapaförutsättningar för människor på landsbygd och iglesbygd att få råd att bo kvar i sin hembygd. Förderas del är det inte bara fråga om arbetsresor. Ertförslag innebär ett fortsatt lika högt skattetryck,och det motsvarar en sänkning av bensinskattenmed per liter.För att inte skall kunna glida undanalla mina frågor vill jag i varje fall ha svar påföljande fråga: Är det rimligt att sälja sitt torp för att lindra de negativaeffekterna av skatteomläggningen?Anf. 20 ():Fru talman! Tecknen på en konjunkturrnedgångblir för som går allt tydligare.Arbetslöshetssiffrorna ökar snabbt och antaletlediga platser minskar. Stora svenska exportföretagsignalerar neddragningar av produktionen.Också krisen i bidrar till den dämpning som vikan notera i den svenska ekonomin.Konjunkturnedgångar och internationella kriserbrukar ju inte betraktas som någon särskilt positivt,och så är det naturligtvis inte heller denna gång.Likväl kan -- paradoxalt nog -- dagens situationäven vara till hjälp då det gäller att komma till rättamed våra problem i ekonomin. Dämpningen iekonomin tillsammans med skattereformen ger ossbättre förutsättningar än på mycket länge att fåordning på den fråga som jag före sommar-uppe-hållet betecknade som en ödesfråga för oss,nämligen lönebildningen.Skattereformen medverkar starkt till en ökning avden reala köpkraften med . Närengångseffekterna på priserna klingar av, kan viockså förvänta oss en betydligt lägre inflationframöver, under förutsättning att vi lyckas ta osssamman och hålla löneökningarna i nivå med vårakonkurrentländers eller helst under.Fru talman! Skattereformen öppnar nya spår.Växeln läggs om, bort från straffbeskattning avarbete, sparande och initiativtagande i riktning moten neutral beskattning av konsumtionen.Människor får behålla mer av sin inkomst, ochstaten styr inte genom punktskatter ochskatterabatter. Det kommer således att löna sigmera att arbeta och spara, och det blir mindrelönande att skatteplanera. Det kommer att kostaatt förstöra miljön. Miljöavgifter införs påmiljöfarliga utsläpp. Inflationen skall inte tillåtasatt höja skatteuttaget. På alla dessa principiellapunkter har haft framgång underutformningen av reformen.Fru talman! Under arbetet har vi också lagt mycketstor vikt vid en rättvis utformning och ett rättvistutfall av reformen. Målsättningen har varit attingen grupp skall betala skattesänkningarna förnågon annan grupp i samhället. Denna regel harvarit något av en oskriven lag för arbetet. Utöverdetta har vi också klart uttalat vår ambition frånfolkpartiets sida att noggrant följa upp reformen.Den höjning av avdraget för arbetsresor somtillkännagavs utgör en sådanuppföljning. ger konsekvenser somsjälvfallet inte kunde förutses vid tiden för beslutet.Det är viktigt i en ekonomiskt ansträngd situationatt utforma en lindring så, att den främst kommerdem till del som har långa resor till arbetet ochsaknar allmänna kommunikationsmedel. Därförhar vi från sida ställt upp på förslagetom höjda reseavdrag. Höjningen kan ses som ettuttryck för vår ambition att se till att utfallet blirrimligt och rättvist med bibehållande av enansvarsfull ekonomisk politik.Fru talman! Under debatterna om skattereformensförsta såväl som andra steg har jag tillåtit mig attefterlysa åtminstone litet mera ansvarskänsla frånde partier som kritiserat reformen, främstcenterpartiet och . Tyvärr har dennavädjan klingat ohörd. Genom en kampanj landetrunt har man gjort sitt bästa för att sprida missnöjemed reformen. Man har inte dragit sig för attmedvetet använda felaktiga uppgifter.Då det gällt exempelvis kollektivtrafiken har manspritt uppgifter om prisökningar på mellan 30 och40 % när de rätta siffrorna legat på 5--. Det äromöjligt att en skattehöjning på kan ökakostnaderna med . Det är matematisktomöjligt. Om man dessutom beaktar den utökadeavdragsrätten, blir prisökningarna lägre.Den utvidgade momsen -- som genom reformengjorts neutral med några få undantag -- harutpekats som den del av finansieringen som skulleförorsaka misär i landet. Av hela finansieringen avskattereformens andra steg på 70 miljarder svararindirekta skatter för drygt 14 miljarder. Koldioxid-och miljöskatterna är beräknade till 3,6 miljarder.Kvar står ca 11 miljarder. Det är denna summa,utgörande av konsumtionen i vårtland, som påstås ställa till ett sådant elände.Egentligen faller detta resonemang på sin egenorimlighet.Fru talman! En reform med syftet att sänkamarginalskattesatser som hamnat på en orimlignivå ger med naturnödvändighet på papperet störstskattesänkningar för högavlönade. Genomfinansieringens utformning och de minskadeavdragsmöjligheterna minskar i praktiken dessaskattesänkningar. Kvar står då uppgiften attåstadkomma ett rättvist utfall för dem som inte harnågon hög marginalskatt eller rent av inte betalarnågon statsskatt alls. För att få ett rimligt utfall hardärför barnbidrag, studiebidrag, bostadsbidrag,pensionstillskottet och KBT höjts. Vi kommer frånfolkpartiets sida att följa utvecklingen nogaframöver.Viktigast, fru talman, är nog ändå attskattereformen utgör en förutsättning för att pånytt få i gång tillväxten och därmed se till attSverige inte fortsätter att halka efter.Anf. 21 ()replik:Fru talman! Jag konstaterar att uttryckte något önskemål från omatt man vill sänka skattetrycket. Han nämnde inteordet skattetryck, om jag uppfattade hansanförande korrekt. Det är märkligt att folkpartietinte har ambitionen att vilja sänka världens högstaskattetryck.Folkpartiet har tillsammans medsocialdemokraterna bidragit till att vi har världenshögsta moms, .