prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — får enligt min uppfattninginte förloras i de här avseendena.Det är av den anledningen som de tre borgerligapartierna har enat sig om en gemensam reservationom den offentliga sektorns förnyelse tillfinansutskottets betänkande nr 2. Vi anser attmångfalden och valfriheten när det gäller de varoroch tjänster som produceras i den offentligasektorn måste öka. Den enda möjligheten att nådetta mål är att tillåta och uppmuntra alternativ offentlig produktion. En ökad konkurrensmellan privat och offentlig verksamhet måstekomma till stånd för att därigenom ökaeffektiviteten. Det nuvarande vaktslåendet om deoffentliga monopolen måste ändras.Vi har i reservationen pekat på några vägar som ärnödvändiga att gå för att nå de uppställda målen.För det första bör monopol och specialregleringaravskaffas inom ett flertal arbetsområden, såsomarbetsförmedling, post, tele, radio, TV, finansiellatjänster och transporter, m.m. Viss offentligverksamhet bör avyttras till privata intressenter föratt stärka konkurrensen och öka effektiviteten ochför att finansiellt underlätta omställningar i denoffentliga verksamheten.Statsbidragsregler och skattelagstiftning somdiskriminerar privat verksamhet inom skola,sjukvård, äldreomsorg och barnomsorg bör ocksåändras. Den offentliga sektorn bör tillämpa sammaprinciper för val mellan egen regi och entreprenadsom används för val vid olika entreprenörer, ochanbudsupphandlingar bör dessutom öka.Oklara och missvisande kalkylmetoder,sammanblandning av monopolverksamhet ochkonkurrensutsatt verksamhet, måste ocksåundanröjas. Sälj statliga företag om det inte finnsstarka skäl för ett offentligt engagemang.Man bör också skapa stimulans för deoffentliganställda att ta över verksamheter somlämpar sig för marknadskonkurrens och ocksåavgiftsfinansiera i större utsträckning för att ökakonsumentstyrningen av tjänsteproduktionen. vet vi inte vad människornaverkligen vill ha. Det finns inga alternativ och ingetsynligt pris.Genom dessa förslag, och det finns säkert flera,skapas förutsättningar för en effektivare offentligsektor som servicen till medborgarnaökar. Vi måste kunna lita på att världens dyrasteoffentliga service fungerar där den bäst behövs ochför dem som är i störst behov av den, och detta är tyvärr inte alltid fallet.Den offentliga sektorns service har ofta tagitpå sig många och skiftande uppgifter och iblandockså iklätt sig oförenliga roller. Följden har blivitalarmerande kvalitetsbrister på många områden.Det vet vi här i kammaren alltför väl om, och därförbehöver jag inte särskilt peka på dessa.Det krävs prioriteringar och kvalitetsreformer förden offentliga sektorn. Stat och kommun måste haresurser och fungera väl där stat och kommun ärviktigast. De förutsättningarna kan skapas genombl.a. de åtgärder som vi har pekat på ireservationen.Det är först genom ökad valfrihet och mångfald,genom uppmuntran till alternativ och därmed ökadkonkurrens mellan olika former, som välfärden kanöka i det svenska samhället, och det vill vi säkertalla. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation nr 1.Anf. 127 ():Herr talman! har från atttidigare ha legat ganska väl till, exempelvis under1950- och 1960-talen, kommit allt längre ned pålistan över industriländernas tillväxt. Det är möjligtatt vi fortfarande har en knapp procent ireell tillväxt, men det är dess värre sannolikt att vinästa år inte får någon tillväxt alls. Vi kommer dåatt ligga sämst till av alla industriländer i världen,en jumboplats som bör föranleda allvarligeftertanke. Ty tillväxt är -- vad än vänsterpartietoch säger härom -- alldeles nödvändigom vårt land skall klara av sina pensionsåtaganden,köproblem inom vården, vår u-hjälp ochflyktinghjälp och sist men inte minst -- en ökadvalfrihet och en ökad köpkraft till landetsmedborgare.Varför har halkat ned från täten påtillväxtligan till en bottenplats? Utan tvivel är ett avde tyngsta skälen härtill att vi låtit vår offentligasektor växa på ett nästan hejdlöst sätt. Jag har enskiss som kommer från . Den visar att våraoffentliga utgifter stigit från avbruttonationalprodukten till år1986. Inom hela är motsvarande siffror28,och , alltså en ökning även där, menmed i stället för som hos oss.Produktivitetsökningen inom den offentligasektorn är, om den alls finns, mycket lägre än i denprivata, konkurrensutsatta delen av samhället. Attden enorma utvecklingen av den offentliga sektornlett till att vi halkat ned till en jumboplats itillväxtligan har just att göra med denna skillnad iproduktivitetsutveckling. Därom borde alla kunnavara överens.Herr talman! Ända har jag läst finansanalyser i varje årsbudgetpropositioner. Med uppfriskande klarhethar han där påpekat nödvändigheten av attden offentliga sektorn reformeras. Analysen harvarit riktig, och storstilade reformprogram harutlovats gång på gång, men nästan ingenting harhänt i praktiken. Antalet anställda inom denoffentliga sektorn har fortsatt att öka ,och det är väl först dagens skattestopp förkommuner och landsting som kommer att stoppaden utvecklingen. Men är det . Skulledagens akuta krisläge för ekonomi haundvikits, skulle reformerna och bantningen av våroffentliga sektor ha påbörjats för länge sedan.I reservation nr 1räknar , folkpartietoch upp ett stort antal åtgärder somomgående borde vidtas för att höja effektivitetenoch moralen i den offentliga sektorn, inte minst,förvisso, genom att släppa in privata alternativ påmånga områden. I de flesta fall föreslår vi solidariskfinansiering av sociala tjänster via skattesystemetmen decentraliserat och privatiserat utförande föratt skapa konkurrens och effektivitet iproduktionen av tjänsterna. Många fördelar skullevinnas härmed. Valfrihet skulle finnas både förmedborgarna och för dem som tjänar sitt levebrödpå att arbeta med allt som är monopoliserat avstat, landsting och primärkommuner.Kostnadsjämförelser skulle bli möjliga, köer skullekortas eller avskaffas och arbetsglädjen skulle blistörre.Till åtgärderna för att förbättra landets ekonomihör förvisso också försäljningar av statligaindustrier och i vissa fall, såsom t.ex. ,även av statliga verk.Ta som ett exempel domänverket, som i endelårsrapport med stolthet rapporteratatt man förbättrat sitt resultat med 30 %jämfört med fjolåret. Men uppgickdomänverkets skogsvinst till 231 milj.kr. på enareal om . På mindre än halvadenna areal redovisade Stora en skogsvinst sammaår på 465 milj.kr. Siffrorna måste läsas med en vissförsiktighet, eftersom begreppet skogsvinst inte ärentydigt och domänverkets skogar i genomsnittligger längre norrut än de nämnda bolagens. Menavläst så att säga rakt av statistiskt, antydersiffrorna att bolagen får fram fyra gånger så storvinst per hektar från sina skogar som domänverket.Självfallet skall domänverkets alla marker ändåinte säljas ut. Men nog vore det med dagensskogspriser en mycket bra affär att sälja av ävenganska stora arealer? Likviden borde användas attminska statsskulden med, och därmed statensräntekostnader.Det är uppfattning, att enreformeringen av den offentliga sektorn är en avdagens verkligt viktiga frågor för Sverigesekonomi, väl i klass med frågor av typen''anslutning till EG'' och frågan om vilkenenergipolitik landet skall ha i framtiden.Herr talman! Med denna motivering yrkar jag bifalltill den för moderata samlingspartiet, folkpartietoch gemensamma reservationen nr 1.Anf. 128 ():Herr talman! Förnyelsen av den offentliga sektornär en av de allra viktigaste strukturfrågorna under90-talet. Förnyelsearbetet skall inriktas på attförena ökad valfrihet och jämlikhet. Det kan skegenom offentlig reglering och finansiering medproduktion av olika huvudmän, såväl privata somoffentliga.Den offentliga sektorn skall rikta sina resurser tilldet som är kärnan i det offentliga ansvaret. Helaeller delar av verksamheter som gäller allmänservice eller varuproduktion skall frigöras från denoffentliga sektorn. En vårdnadsersättning där detstatliga stödet till barnomsorgen fördelas direkt tillföräldrarna skall införas.Socialförsäkringarna skall utformas så att de gergrundtrygghet, med möjlighet till frivillig privatpåbyggnadsförsäkring. Vissa socialförsäkringar hari dag en alltför snabb kostnadsökning. Dessaförsäkringar måste reformeras.Socialförsäkringarna skall utformas så, att de gersignaler om rätt beteende till såväl enskilda som tillföretag.Välfärdens fördelning är en grundläggande politiskfråga. Det är ett av de viktigaste instrumenten föratt grantera medborgarna lika behandling och rätttill samhällsservice i den offentliga sektorn.Den offentliga verksamheten har vuxit snabbtunder efterkrigstiden. Den omfattar en stordel av samhällsekonomin. Till detta kommer deoffentliga transfereringarna. Många uppgifter somi dag utförs inom den offentliga sektorn har lett tillförbättrade levnadsvillkor för invånarna i vårt land.Framför allt har de medverkat till att skapa ett slagstrygghet för personer som drabbats av arbetslösheteller sjukdom. Det står klart att denoffentliga sektorn brottas med en rad problem somär viktiga att komma till rätta med.Den offentliga verksamheten och transfereringarnaomfattar en så stor del av ekonomin att desstotala andel av ekonomin inte bör öka utan tvärtomminska.Trots den offentliga sektorn kvarstår enojämlik fördelning av resurser på vissa områden.Det gäller såväl geografiskt som mellan olikabefolkningsgrupper.En del områden inom den offentliga sektorn klararinte den service som efterfrågas. Därför behövs enförnyelse som ger mer verksamhet för insattaresurser.Även om visst arbete har startats upp med attförändra och förbättra servicen t.ex. gentemotallmänheten kvarstår fortfarande mycket att göra.Det kan gälla telefontider där medborgare intekommer fram på telefon och det kan gälla t.ex.begränsat öppethållande.Stelbenta organisationsformer och långtgåenderegelstyrning har utgjort påtagliga hinder för enförnyelse av den offentliga sektorn.Flera områden inom den offentliga sektorn hartillåtits förfalla, det gäller t.ex. utbildnings- ochtransportsektorn.Regeringen har visat att manupptäckt problemen. Detta har mångordigtredovisats. Men sedan har handlingskraften frånregeringens sida avstannat. Förändringsarbetetmåste nu enligt uppfattning påskyndas.Vi har i en gemensam icke-socialistisk reservationredovisat hur vi anser att de mål vi satt upp kanuppnås. Vi tror att monopol och specialregleringarbör avskaffas, att statliga företag kan säljas ut, attstatsbidragsregler som diskriminerar privat ochkooperativ verksamhet bör ändras och vi tror ocksåatt ökad anbudsupphandling gentemot egenregiverksamhet bör förekomma.Där kan det till viss del ske en förbättring genomskattereformen eftersom intresset för egen regi inteblir lika dominerande som . Vi anser därföratt det är viktigt att regeringen återkommermed ytterligare konkreta förslag på de områdensom nämns i reservation 1.I ett särskilt yttrande har ledamöter ifinansutskottet redovisat ytterligare en del exempelpå områden där vi är beredda att gå ännu längre dådet gäller viktiga delar av den offentliga sektorn.Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 129 ():Herr talman! Det är en liten lustig debatt, ellerman kanske kan säga egendomlig, därför att frågorsom har med den offentliga sektorn att görabehandlas normalt i socialutskottet,socialförsäkringsutskottet,arbetsmarknadsutskottet och näringsutskottet medstor framgång, stor saklighet och stor kunskap. Vadvi kan göra i finansutskottet är mer att ge uttryckför ett allmänt förhållningssätt till den offentligasektorn. På något sätt tycker jag att den här fråganhar hamnat fel.Grunden för oss i är att det inte ärnödvändigt att det som finansieras med offentligamedel också absolut skall skötas av det offentliga.Vi tror att en förnyelse av den offentliga sektorn äralldeles utomordentligt viktig. Det kan ske genomatt man försöker decentralisera, ge ökad valfrihet,uppvärdera de anställda i deras arbete och satsa påen grundtrygghet. Jag tänker inte säga så mycketmer, därför att man kan prata om detta i timmaroch det skulle över huvud taget inte leda debattennågonstans.Jag känner mig litet uppfordrad av han för litet fantastiska resonemang. Detviktigaste för oss i är uppenbarligen var viligger i någonting som han kallar tillväxtligan. Detpåminner på något sätt om björnligan. Om mantittar på hur folk har det, tror jag faktiskt inte att visvenskar har det så förtvivlat dåligt trots att vår s.k.ekonomiska tillväxt i vissa fall inte ligger i topp. Omman börjar med ett relativt dåligt utgångsläge kanman kanske öka sin ekonomiska tillväxt relativtsnabbt, men har man ett högt utgångsläge är detinte fullt så lätt. Jag tycker dessutom att det hadevarit klädsamt om hade diskuterattillväxtens innehåll.Det är ju inte så att tillväxt är något som är bra isig, bara därför att det är tillväxt, utan man måstefaktiskt se vad det är som växer till och om man harnågon långsiktig nytta av det, så att inte tillväxtentillfogar oss obotliga skador. Jag tycker att detborde vara en mer samlad diskussion kring vad manegentligen avser med det här ständigatillväxtökandet.Sedan sade någonting om att manskulle höja moralen inom den offentliga sektorn.Då måste jag fråga: Råder det en utomordentligomoral inom den offentliga sektorn? Är man däroetisk och bär sig illa åt? Vad är det för någontingegentligen? Om man skall höja moralen måste manju ha ett dåligt utgångsläge. Jag menar att är skyldig hundratusentals människor i dethär landet någon sorts besked om vari deras omoralbestår. Det känns ganska upprörande att säga attmoralen skall höjas. Det får han faktiskt lov attförklara.Sedan har vi föreslagit att man skall ha en utredningbeträffande de naturliga monopolen. Det är viktigtatt man skaffar sig klara rågångar mellan vad somär monopolverksamhet och vad som kan varakonkurrensutsatt. Jag vet att , förvilken detta är en varm fråga, har för avsikt att säganågra ord om det. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation nr 2.Anf. 130 () replik:Herr talman! frågar vad jag menar medatt man kan höja moralen. Med det menar jag attom man skapar t.ex. privata daghem, privatasjukvårdskliniker och privata alternativ så ger mande anställda, som bara kan söka tjänst i denoffentliga sektorn, valmöjligheter att gå in medprivata initiativ och privata alternativ. Att de de fåren valfrihet i sin anställning kommer att höja derasmoral. Jag beskyllde dem inte för någon omoral.Jag sade bara att det skulle höja deras moral om definge flera olika arbetsmöjligheter och arbetsvägaröppna för sig.Sedan frågade mig vad i allsin dar jagskulle med tillväxt till. Jag är litet häpen över att fåfrågan när befinner sig i dagensekonomiska krisläge. Det kan väl inte ha undgåttCarl att vi har köer i sjukvården, att vi harbesvär med finansiering av vägar, järnvägar, försvaroch bostäder. Vi har besvär med att finansierareningsverk och miljöåtgärder. Vi skulle behövaresurser för att hjälpa och de baltiskaländerna med reningsverk och medmiljöskyddsåtgärder. Detta skulle kanske ge störreeffekt än om vi skulle lösa de sista avvåra svenska problem. Att allt detta kan lösasgenom en tillväxt är alldeles klart.Det krävs tillväxt för att klara åtagandenmot sina pensionärer. Det är statistiskt fastställt attvi om vi skall klara ATP-pensionerna värdemässigtmåste få en tillväxt på . Får vi inte detkommer ATP-pensionerna att urholkas. Jag tyckerdärför att det nästan är onödigt att jag skall behövastå här och argumentera för att tillväxten är viktig.Att den sedan skall äga rum på ett miljömässigtriktigt sätt håller jag med om. Detta hölljag ett anförande om för sedan, där jagpåpekade vikten av att vi har konsekvensanalyser imiljöavseende i våra upphandlingsregler.Anf. 131 () replik:Herr talman! Det är litet lustigt att ens moral skullebli bättre för att man har flera alternativ. Jag förstårinte riktigt vad det har med moral att göra, men jagtror att de människor som arbetar i den offentligasektorn är minst lika moraliska som de som arbetarpå andra sätt och med olika alternativ. Jag tror inteatt det beror på under vilka former man arbetar.Det är ett förhållningssätt man har som människa.Detta är mycket obegripligt.Jag tror inte köerna har så mycket med tillväxtenatt göra. Vi har ju haft en enastående ökning av denprivata konsumtionen . Från 1983och framöver har den ökat om året.Detta är något av ett rekord. hararbetslösheten gått ner till rekordlåga nivåerberoende på att industrin arbetar för fullt. Då är detinte så konstigt om man får köer och brist påpersonal i daghem och på andra ställen när manbetalar skyhöga löner på andra ställen.Har man en marknadsekonomi så har man den ochdå får man vissa konsekvenser. Då blir det litetunderligt om man från borgerligt håll beklagar sigöver det som man verkligen strävar efter i allaandra sammanhang. Det är faktiskt en konsekvensav det som man vill ha i politiken nämligen ökadkonsumtion därför att det är grunden för att manökar tillväxten. Får man då köproblem skall maninte beklaga sig egentligen. Det finns bara ett svarpå detta och det är öppna slussarna så att man fårin invandrarna som kan fylla dessa platser. Men detbrukar man ju inte heller vara så förtvivlat pigg på.För mig finns ingen logik i den här sörjan som manhåller på med när man pratar om dessa frågor. Detär viktigt att man har klart för sig att tillväxtenställer till med stora problem. Man kan inte barasäga att tillväxten skall öka , fördet innebär faktiskt att vi skall konsumeradubbelt så mycket som vi gör . Med ochmed ränta på ränta så blir det dubbelt såmycket, och det tror jag inte vi klarar av.Vi måste hitta andra vägar att lösa våra problem änatt bara konsumera mera. Om lever jagkanske inte, men om jag gör det kan jag garanteraatt jag inte orkar konsumera dubbelt så mycket somnu -- det lovar jag. Och jag tror att det är mångamed mig som kommer att känna det som om destorknade.Anf. 132 () replik:Herr talman! Om jag byter ut ordet ''moral'' motordet ''arbetsglädje'' kanske jag gör glad.Jag tror att det är roligare att arbeta inom ettyrkesområde där man kan välja mellan olikaföretag eller organisationer att arbeta i än att arbetai ett monopol där tjänsterna ofta tillsätts efteranciennitet och ålder och inte efter initiativkraftoch duglighet.Carl Fricks underkännande av behovet av ökaderesurser kunde föranleda en debatt som vi skullekunna hålla på med i många timmar. Låt mig barapåpeka att haft entillväxt på . Vi ligger på eller lägre.Det är klart att de länder som har en sådan tillväxtfår ökade resurser för sjukvård, de får ökaderesurser för åldringsvård, de får ökade resurser föru-hjälp, de får ökade resurser att ta emot flyktingar.Det kan hända att tycker att allt det äralldeles onödigt. Jag rår inte för det; det är i så fallen uppfattning som han får stå för.Anf. 133 () replik:Herr talman! talar om att man fårstörre arbetsglädje om man har flera företag ellerorganisationer att välja emellan. Jag får en känslaav att uppfattar hela som ettenda stort monopol. Det är faktiskt så att vi har enfri arbetsmarknad. Människor kan byta jobb, ochde kan söka sig till olika ställen. Det är faktisktockså vad människor gör i ganska stor omfattning.Arbetsglädje kan man säkert finna. Om man intetrivs på ett ställe kan man i de flesta fall --åtminstone på de större orterna -- ganska lätt finnasin arbetsglädje och sina arbetskamrater på ettannat ställe.Det var ju skönt att bytte ut ordet''moral'' mot ordet ''arbetsglädje''; det känns bra.Jag tycker kanske att man skall sanera debatten ochanvända ''moral'' om vad som är moral och''arbetsglädje'' om arbetsglädje.Lars De sade att man har en tillväxt på 3 %på kontinenten och i . Jag tror attockså de kommer att hamna i oändliga problemmed denna fantastiska ökning av sin materiellakonsumtion. Med litet eftertanke måste man förståatt man helt enkelt inte kan hålla på så. De olikaresurserna tar slut. Tillsammans smutsar vi ned ochförgiftar i en så rasande fart att produktiviteten i debiologiska systemen faktiskt tenderar att minska.Det är det som vi äter av, och vi kan ju faktiskt inte,som någon sade, äta t.ex. pengar. Jag tror därför attdet är dags för ett kvalificerat omtänkandebeträffande den tillväxtfundamentalism som råder.Därmed inte sagt att man inte skall lösa sinaproblem. Vi måste helt enkelt tänka ut nya sätt attklara olika problem på och inte tro att vi kan klarasaker och ting genom att bara konsumera mer ivarje givet ögonblick. Det kommer vi aldrig attklara av. Gör vi så kommer det att gå oss mycketilla . Det kanske går till, men jaghoppas faktiskt att vi skall komma till en insikt, somgör det möjligt att lösa problemen med bl.a. vårdoch pension på andra sätt än genom att konsumerasönder oss själva.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 134 ():Herr talman! Jag skall försöka redogöra föranledningen till att vi har avstyrkt samtligamotioner i betänkandet om offentlig sektor.Först och främst anser vi att den kritik som framförsom hur den offentliga sektorn fungerar inte allsöverensstämmer med verkligheten.Många av oss har säkert varit i något annat land ochkanske haft tillfälle att på ett eller annat vis ta del avhur den offentliga sektorn där fungerar och kunnatgöra jämförelser. Då om någonsin måste vi erkännaför oss själva att vi har en väl utbyggd ochfungerande service.Carl talade om att titta på hur vi svenskar hardet. Ja, det borde många svenskar verkligen göra.Vi har haft en ekonomisk tillväxt som skapatutrymme för ökad såväl privat som offentligkonsumtion. har vi inte samma tillväxt. Nudämpas utbyggnadstakten, och vi kommer att få sebetydande omställningsproblem. Arbetet attomstrukturera den offentliga sektorn är nu pågång -- men välfärden skall inte urholkas.Nu skall jag säga en sak som kommer att ljuda sommusik, åtminstone i öronen på moderaterna:Valfriheten skall öka. Arbetet med att införa olikaformer av brukarinflytande, brukarmedverkan,föreningsdrift, självförvaltning och kooperativ skallbreddas och intensifieras. Men återigen: Kravetkvarstår att verksamheten skall hålla hög kvalitet,styras demokratiskt och finansieras solidariskt,men produktionen av tjänster kan ske i olikaformer, både offentliga, kooperativa och privata.Vi talar om avreglering, ökad användning avavgiftsfinansiering och anbudsupphandling. Att nunär så mycket redan är på gång påskynda dettaarbete, som man från borgerligt håll vill, anservi från majoritetens sida inte vara realistiskt. Detfinns mycket i utvecklingen som inger optimism,men det pågående utvecklingsarbetet måste få tasin tid. Det måste finnas realism också.Jag vill påminna om det vi säger i betänkandet: Nimåste ha misstolkat intentionerna bakom deåtgärder som vidtas för att effektivisera denoffentliga sektorn. Det pågår intressanta projektöver hela landet för att förnya den offentligasektorn. Men mycket återstår att göra, mycket ärogjort -- kommer att erbjuda nya greppoch möjligheter att åstadkomma mer reformer förpengarna.I propositionen om utveckling av offentlig sektorsägs bl.a.: Arbetet med att omstrukturera denoffentliga sektorn är av utomordentlig betydelse föratt välfärden inte skall urholkas. Utrymme förangelägna reformer måste i ökad utsträckningskapas genom omprioriteringar och genom etteffektivare utnyttjande. måste kraven påökad kvalitet, ökad tillgänglighet och valfrihettillgodoses.Detta är arbete som pågår inom ett brett fält av denoffentliga verksamheten. I kommuner ochlandsting sker en fortlöpande granskning ochomprövning av innehållet i de tjänster som erbjudsmedborgarna. Och, , inom det statligaområdet prövas bl.a. inriktningen ochomfattningen av transfereringssystemet. Havtålamod, hav tålamod!Anf. 135 () replik:Herr talman! När säger att deoffentliga tjänsterna skall kunna åstadkommasgenom produktion i offentlig, kooperativ ellerprivat regi kan jag inte annat än konstatera att detär en mycket trevlig överraskning att hon nu ävenhar privata alternativ med. Att kritisera henne påden punkten vore att slå in öppna dörrar.Sedan säger att kritiken mot denoffentliga sektorn är oberättigad.