prot · GE0938 · 1990-12-04 00:00:00 — Men vi har tur som borså långt norrut, åtminstone när vintrarna ärordentliga, för då finns det isvägar över Vallsundet,och det gör att det blir dubbelt så många fordonsom kör den här sträckan. Inte minst fråntrafikekonomisk synpunkt är det viktigt attprojektet sätts i gång.Anf. 60 Bostadsminister ():Fru talman! Så snart alla erforderliga handlingar ärklara och så fort erforderligt beslutsunderlag finnstillgängligt kommer regeringen omgående att fattaett beslut.Anf. 61 ():Fru talman! Vad är det då för kompletterandeuppgifter som behövs? Jag undrar ändå vad sommenas med ''omgående''. Rör det sig om en månad,, eller hur rördet sig om?Anf. 62 Bostadsminister ():Fru talman! får naturligtvis tolkaordet ''omgående'' hur hon vill. För mig betyder''omgående'' att så snart erforderligt material finnsframtaget kommer beslutet att fattas.Anf. 63 ():Fru talman! Kan det vara till någon hjälp förregeringen om jag åker hem till kommunen ochsäger till den socialdemokratiska majoriteten, somännu inte har kommit till skott, att den får skyndapå, för så fort kommunen lämnar dekompletterande uppgifterna är regeringen bereddatt omgående, dvs. med detsamma fatta ett beslut?Anf. 64 Bostadsminister ():Fru talman! Jag har gett det kompletterande svarsom efterfrågar, och jag har ingetmer att tillägga.Anf. 65 ():Fru talman! Jag åker då hem till kommunen ochsäger att den skall skynda på så att vi äntligenkommer till skott.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:267 om avvecklingenav vårdhemmenAnf. 66 Statsrådet ():Fru talman! har frågatsocialministern vilka åtgärder regeringen är bereddatt vidta för att uppfylla löftet gentemot Kalmarläns landsting och andra landsting om attavvecklingen av vårdhemmen inte skall förorsakalandstingen ökade kostnader.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara frågan.I regeringens proposition med förslag till lag omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl. 1984/85:176) uttalades att vårdhem ochspecialsjukhus borde avvecklas och att alternativaboendeformer borde skapas för psykisktutvecklingsstörda. Enligt vad som framhölls ipropositionen borde vårdhem för barn ochungdomar avvecklas skyndsamt, medan vårdhemoch specialsjukhus för vuxna borde avvecklas i dentakt som de ekonomiska förutsättningarna ochhänsynen till de boende vid institutionerna medgav.För att fullfölja avvecklingsmålet föreslogs ipropositionen bl.a. att nyintagning av barn ochungdomar till vårdhem skulle upphöra och attnyintagning av vuxna till vårdhem ochspecialsjukhus endast skulle få ske i de fallsynnerliga skäl förelåg. tillstyrkte dessaförslag.I det avsnitt av propositionen där de ekonomiskakonsekvenserna av de samlade förslagen belysteskonstaterades att det förelåg uppenbara svårigheteratt beräkna kostnaderna förinstitutionsavvecklingen. Socialministern betonadeatt avveckling borde ske i planerade former ochinom ramen för de personella, ekonomiska ochandra resurser som stod tillförfogande för omsorgsverksamheten. Någotuttalande som styrker vad påstår isin fråga om ett totalt statligt finansieringsansvarför vårdhemsavvecklingen finns såvitt jag kännertill inte.Jag vill dock göra uppmärksam påatt staten , genombostadsfinansieringssystemet, svarar för betydandedelar av omsorgshuvudmännens kostnader vidbyggandet av alternativa boendeformer. Jag villockså påminna om att regeringen , ipropositionen om ansvaret för service och vård tilläldre och handikappade m.m. (prop. 1990/91:14)lagt fram förslag om inrättande av ett särskiltstatligt femårigt stimulansbidrag för att påskyndautbyggnaden av bl.a. gruppbostäder för psykisktutvecklingsstörda. Några ytterligare åtgärder är förnärvarande inte aktuella.Anf. 67 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Därefter vill jagslå fast att det är viktigt att det angelägnaförändringsarbete som pågår när det gällerförbättringar för handikappade och sjukafortsätter. Jag har ingen annan uppfattning i denfrågan.Sedan är det viktigt att också regering och riksdagtar ett ansvar för att se till att intentionerna i debeslut som fattas följs.När det gäller den här frågan skall, som statsrådethar citerat, avvecklingen av vårdhemmen ske i dentakt som de ekonomiska förutsättningarna medhänsyn till de boende vid institutionerna medger.Det är viktigt för denna diskussion att vi är ense omatt kostnadskalkylerna inte har hållit. Det har jagvisat i min fråga. För läns landsting har detinneburit mer än en fördubbling.Landstingen, inte minst läns landsting, hart.o.m. fått en rad domar på sig för att man inte harfullföljt besluten så snabbt som möjligt. Detinnebär att det egentligen har skett en omtolkningav den formulering som statsrådet själv ger mig här.Vem skall då egentligen bära ansvaret föromtolkningen? Vi kanske först bör vara överensmed varandra om att det har skett en omtolkningav citatet, eftersom domarna nu finns. Det måsteåvila staten att ta sin del av det ekonomiskaansvaret, eftersom vi fattar beslut över huvudet påkommunerna. Min fråga gäller om statsrådet inte ärberedd att göra det.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! För det första blir jag inte klok på hurde kostnadskalkyler som citerar i sinfråga skall tolkas. Om inflationen är medräknad ärkostnadsökningen relativt obetydlig, eftersom detgäller en period . Det är fråga om enkostnadsökning . Om inflationen inte är medräknadär det naturligtvis en avsevärd skillnad. Det är enavgörande fråga som jag vill ställa när det gällerkostnadskalkylen.Byggkostnaderna har ökat kraftigt under80-talet. Det finns förmodligen här, liksom vid alltannat byggande, en real kostnadsökning som maninte kunde förutse när man gjorde upp kalkylerna.För det andra tror jag att dessa domar skiljermellan två saker. Föreligger det ett enligt lagenavsett behov av gruppbostad? Föreligger det enekonomisk situation som förhindrar att landstingentillgodoser det behovet? Domstolarna har såledesockså till uppgift att göra den sistnämndabedömningen. Man måste då komma ihåg att iförhållande till den enskildes behov utgörlandstingets budget en väldig resurs. Det kan i vissafall vara mycket svårt att hävda att det inte finnspengar för att inom rimlig tid tillgodose denenskildes behov av gruppbostad. Deförutsättningar som faktiskt har atttillgodose det enskilda behovet måste tas med ibilden.Jag vill inte hålla med om att det har gjorts någonomtolkning av ansvaret . Det är somdet avsågs i omsorgslagen.Anf. 69 ():Fru talman! Jag får acceptera det svaret. Man kangöra olika tolkningar. När det gäller ekonomin ärdet i och för sig ointressant om det rör sig om siffrori fast penningvärde eller om inflationen ärmedräknad. I vilket fall som helst har ministern härerkänt att det följer med en merkostnad.Vid det här beslutet påpekade inte minst Kalmarläns landsting -- jag skrev själv under detta såsomordförande i förvaltningsutskottet --, mycketkraftigt att man har underskattat beräkningarna.Nu står vi inför det faktum att man har fått dettaresultat. Detta kan man överföra på väldigt mångaolika frågor. Vi sitter i detta hus och fattar mångabeslut som sedan medför betydligt ökadekostnader, som den som skall verkställa beslutetalltid får bära. Det borde finnas ett ansvar. Ärregeringen beredd att följa upp sådana här beslutför att inte överföra kostnaderna till verkställarna?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Jag gläder mig redan i förväg över attcenterpartiet kommer att rösta ja till det förslagfrån regeringen om en insats för att stimulerabyggande av gruppbostäder som finns här iriksdagen. När förslaget går igenom kommer detatt betyda att landstingen får ettekonomiskt stöd inom ramen för utbyggnad avomsorg.Den omsorgsberedning som förbereddepropositionen och som närmast inom sig fördeförhandlingar innehöll representanter förLandstingsförbundet. Omsorgsberedningen komfram till att man skulle kunna genomföra lagensintentioner inom ramen för givna resurser. Det kanAgne och jag ha synpunkter på i dag.Landstingsförbundet accepterade faktiskt dengången, såsom representant för landstingen, skulle lägga upp arbetet på det sättet.Anf. 71 ():Fru talman! Det fanns en varning frånLandstingsförbundet även när det gäller den härdelen.Vi har varit pådrivande när det gäller att få till ståndstatligt stöd för gruppboende. Jag har ibostadsutskottet medverkat till att reglerna blirflexiblare och bättre när det gäller att hantera dessa1,5 miljarder. Jag hoppas verkligen att vi kommerframåt.Det kommer tyvärr inte, herr statsråd, att lösagrundproblemet att kommuner och landsting alltidfår stå för fiolerna när man gör undervärderingar avkostnaderna vid centrala beslut. Jag har inte fåttnågot besked ifrån statsrådet om statsrådet ärberedd att göra en bättre uppföljning, att varanoggrannare och att se till att de lokala nivåernainte får stå för hela det ansvaret.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill passa på tillfället att ge en elogetill landstingen när det gäller sättet att skötautbyggnaden av gruppbostäder förutvecklingsstörda. under80-talet byggde man 500 gruppbostäder . 1989ökade det till 800, och beräknas antalet varamellan 1 100 och 1 200. Jag tycker att det är ett gottbetyg åt landstingens sätt att prioritera.Jag hade ett skäl till att peka på möjligheterna attstödja regeringens förslag till stöd för byggande avgruppbostäder. har nämligen isocialutskottet yrkat avslag på hela den propositionsom innehåller det här stödet. Jag får utgå ifrån attcentern finner former för att mot denna bakgrundlämna det stöd som uppenbarligenvill lämna till detta ändamål.Anf. 73 ():Fru talman! Jag kan gärna instämma i elogen tilllandstingen. Jag är fortfarande involverad, såsomrevisor i läns landsting, i att försökapåverka att fullfölja detta. befinnersig i en mycket svårprioriteringssituation. Det finns domar. Det hängerhela tiden på den lokala ekonomin i omdenna utbyggnad skall kunna fullföljas. Jag tyckerinte att det är rätt gentemot landstingen att statenhanterar landstingen på ett sådant här sätt. Islutändan kommer de handikappade att drabbas.Jag har tyvärr inte fått något besked om attministern är beredd att medverka.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:250 om kvoteringinom offentliga sektorn av inskolningsplatser m.m.för ungdomarAnf. 74 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagfinner det meningsfullt att utreda möjligheten av attinföra ett kvoteringssystem inom den offentligasektorn för att, i ett sämre arbetsmarknadsläge,tillgodose behovet av ett ökat antalinskolningsplatser och beredskapsarbeten förungdomar.Ett nytt system av åtgärder för 18--19-årigaarbetslösa ungdomar infördes . Detinnebar att ungdomslagen upphörde och ersattesmed inskolningsplatser som infördes på helaarbetsmarknaden.Det tyngst vägande skälet till denna förändring varden kritik som riktades mot ungdomslagen. Vid ettflertal utvärderingar konstaterades attungdomslagen innebar en inlåsningseffekt avungdomarna i en åtgärd inom den offentligasektorn.Den nya inriktningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för arbetslösaungdomar har målsättningen att de så snabbt sommöjligt skall få en fast förankring på hela denreguljära arbetsmarknaden.Ungdomarna på inskolningsplats skall utföraordinarie arbetsuppgifter och få introduktion ochinskolning i arbetet.Systemet förnyades med utgångspunkt iarbetslinjen genom ett åtgärdsprogram i fyra steg:för det första en intensifierad platsförmedling motden reguljära arbetsmarknaden, därefterjobbsökaraktiviteter, vägledning mot utbildningoch i sista hand heltidsarbete på avtalad eller vidbehov särskild inskolningsplats. Den nya lagen omsärskilda inskolningsplatser innebär attungdomarna har rätt att bli anvisade särskildinskolningsplats senast efter sju veckorsarbetssökandetid. För ungdomar som avslutat sinutbildning gäller sammaår. Undantag kan göras från denna regel.AMS har enligt uppgift svårigheter med att få framtillräckligt antal avtalade inskolningsplatser. Inomden offentliga sektorn har besparingskrav,anställningsstopp och allmänna neddragningarorsakat svårigheter att få till stånd avtalade platser.Inom det privata näringslivet har kompletterandeavtal, till det tidigare centrala avtalet, inte slutitsinom ett antal branscher.För att underlätta ungdomarnas etablering påarbetsmarknaden förutsätter jag att arbetsgivarnatar sitt ansvar för de arbetslösa ungdomarna genomatt anställa dem på avtalade inskolningsplatser omreguljärt arbete ej finns att tillgå.Som skäl för mitt antagande vill jag erinra om attarbetsmarknadens parter i beredningsarbetet vidutformningen av den nya ungdomsgarantintillstyrkt inrättandet av den nya ungdomsgarantinmed avtalade inskolningsplatser på helaarbetsmarknaden.För arbetslösa ungdomar , vilka kananvisas beredskapsarbete, gäller på samma sättsom för de yngre, utbudsstimulerande åtgärder.Det innebär platsförmedling, jobbsökaraktiviteter,yrkesvägledning och vid behovarbetsmarknadsutbildning. Målet är att förbättraden unges möjligheter att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden.Då allt fler av de lediga platserna bara kan tillsättasmed personer som har utbildning eller erfarenhetkan en arbetsmarknadsutbildning ofta ge denarbetssökande den kompetens som krävs för att fåett arbete. En annan effekt är också att med envälutbildad yrkeskunnig arbetskraft ökar desvenska företagens konkurrenskraft.Jag anser det därför inte meningsfullt att styra inungdomarna i åtgärder inom den offentliga sektornoch är därför inte beredd att utreda möjligheternatill ett kvoteringssystem.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför det utförliga svaret, som var mycket informativtnär det gäller vad man gör för ungdomar, och det ärett helt batteri av åtgärder.I den avslutande delen av svaret ges tyvärr klartbesked om att arbetsmarknadsministern inte tänkervidta de åtgärder som jag har efterlyst, t.ex. enkvotering mellan olika nivåer inom den offentligasektorn. Jag har efterlyst denna åtgärd motbakgrund av att kommunerna är mycket hårtbelastade med den här typen av uppgifter.Kommunerna efterlyser en balans. I nuvarandeläge är det en snedbelastning när det gällerkommunerna i förhållande till landsting och stat.Det framkom inte i svaret om statsrådet ärmedveten om denna snedbelastning. Visserligenanförs det skäl till att man inte kan satsa på denoffentliga sektorn: besparingskrav,anställningsstopp och allmänna neddragningar. Detgör ju att kommunerna får det så mycket värre ochen mycket större belastning. Jag hade hoppats attjust den här snedbelastningen skulle komma fram isvaret.Anf. 76 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag valde att ge ett utförligt svar,eftersom jag tycker att det är en mycket viktig frågasom tar upp. Men den åtgärd som hanföreslår med kvotering inom den offentliga sektornär absolut fel signal . Vi skall komma ihåg attsamtliga dessa åtgärder är inriktade påungdomarnas behov och på att stärka derasmöjligheter att få ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Då tycker jag att det är oerhörtviktigt att vi använder åtgärderna just i det syftet.Det kanske inte riktigt framgick av det som KajNilsson sade.De erfarenheter som vi har av inskolningsplatser äratt av dem som har haft en inskolningsplatshar fått ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Vi vet också att det i dessa dagarär ännu viktigare att vi vässar våraarbetsmarknadspolitiska åtgärder, inte minst förungdomarnas skull, så att de ännu mer bidrar till attge ungdomarna arbete på den reguljäraarbetsmarknaden i näringslivet. Därmed ges ocksånäringslivet en möjlighet att rekrytera och behållaungdomar i arbete.Vi kunde även ha diskuterat mycket om hurstor betydelse förändringen och förnyelsen avarbetslivet skulle ha för dessa ungdomarsmöjligheter att stanna kvar på jobben ute i detprivata näringslivet.Jag tror att frågan hade ett vällovligt syfte, meninriktningen på åtgärden var fel.Anf. 77 ():Fru talman! Det står även i svaret attarbetsmarknadsministern förutsätter attarbetsgivarna tar sitt ansvar. På den punkten harman tydligen inte haft tillräcklig framgång.Jag vill återkomma till den allvarligasnedbelastning som finns mellan kommuner ochlandsting å den ena sidan och mellan kommuneroch landsting och staten å den andra sidan.Kommunerna har ett mycket svårt arbete att klaraden här uppgiften, medan kanske landstingen ochstatliga institutioner kommer undan ganska billigt.Då skulle den här kvoten relateras till antaletanställda, t.ex. på stora arbetsplatser inomlandsting och stat. Upplever intearbetsmarknadsministern att det finns en skevhetmellan de här nivåerna?Anf. 78 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag höll på att säga att det må vara hurdet vill med snedbelastningen. Jag är medveten omoch förstår också de problem som på. Men det som är utgångspunkten för mignär jag diskuterar behovet av inskolningsplatser ärju vad dessa ungdomar behöver för att få ett arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Och det ärdetta som jag som arbetsmarknadsminister måsteha för ögonen när jag tittar på åtgärderna. Då är jaginte så säker på att det är just till den offentligasektorn som de här ungdomarna i första hand skallvända sig genom inskolningsplatserna. handlardet om att de privata arbetsgivarna tar ett störreansvar när det gäller att ta emot dessa ungdomaroch teckna avtal om dessa inskolningsplatser. Detär mitt främsta syfte i dag.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Meddelande om svar på interpellationerna1990/91:102, 88 och 107Anf. 79 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Med hänvisning till riksdagsordningenber jag att få meddela att interpellationerna 102 avElver , 88 av och 107 avAgne på grund av arbetsbelastning ochefter överenskommelse med interpellanternakommer att besvaras kl. 09.00.15 § Svar på fråga 1990/91:207 om tullservicenoch färjetrafiken mellan och . 80 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att medverka till attgeneraltullstyrelsen kan upprätthålla engrundläggande service på tullområdet så att enfungerande färjetrafik kan bedrivas mellanÖrnsköldsvik och Vasa.Det som föranlett fråga är enligtvad jag har inhämtat generaltullstyrelsens beslutden att inte medge Vasabåtarnatillstånd till utökad färjetrafik den24 maj--på linjenÖrnsköldsvik--. Ett överklagande har i gårinkommit till . Ärendetkommer efter beredning i departementet att bliföremål för regeringens prövning. Jag är därför intenu beredd att ta ställning i ärendet.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Det är kortfattat, men innehåller ändå löfteom aktivitet i ärendet även efter den härfrågestunden, eftersom överklagande har skett ochregeringen kommer att hantera ärendet. Därförtycker jag också det vore bra om vi kunde ha endiskussion om principer. Det måste i alla fallfastställas här i -- och detgörs också -- principer som myndigheterna skallfölja för att vi skall få en bra service ochregionalpolitiskt likartade förutsättningar i vissamyndighetsfrågor.Anledningen till att jag ställt frågan är attkonsekvensen av att man inte får denna service äratt färjelinjen blir nedlagd. Jag har läst tidigare attgeneraltullstyrelsen har motsatt sig att man startaren ny färjetrafik. I och för sig kan jag förstå att mangör det ställningstagandet när det gäller att startanågonting nytt. Men det är också enkonkurrenssnedvridande åtgärd, om det är olikaföretag som skall konkurrera med varandra omfärjetrafik. Vi talar om marknadsekonomi och frikonkurrens numera ganska flitigt i det här landet.Men en sådan här åtgärd är som sagt direktkonkurrenssnedvridande. Dessutom kan dettänkas att det är ett led i omorganisationen attservicen minskas. Färjetrafiken läggs ner, och dåkan man kanske flytta verksamheten till --det har vi diskuterat tidigare.Vad menar vi då med grundläggande service på deolika orterna i landet?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Det är svårt för mig att här i dagdjupare gå in på frågan. Handlingarna har preciskommit till departementet, och jag har inte haftmöjlighet att mera ingående studera dem. Ärendetkommer naturligtvis att beredas i sedvanligordning.Rent allmänt skall vi naturligtvis, när vi tar ställningtill den här typen av ärenden, se på färjetrafikenoch dess positiva effekter. Men vi måste också se påkostnaderna. I det här fallet handlar det, såvitt jagförstår, om vissa ytterligare kostnader somuppkommer om tullen skall fullgöra sina uppgifter.Det måste naturligtvis här, liksom i andrasammanhang, ständigt ske en bedömning av om vikan ta på oss dessa kostnader, hur de skallfinansieras, om det skall ske genom att en annanverksamhet inom tullen trängs undan eller om detkan ske genom att vi beslutar oss för ökadestatsutgifter.Det här är jag alltså inte beredd att ge svar på ,utan det är en fråga som regeringen kommer att taställning till i sinom tid.Anf. 83 ():Fru talman! Det här med grundläggande service ären aktuell fråga, för vi har fastslagit deregionalpolitiska målen här i . Sedan harvi haft ett antal utredningar som har tittat på vadsom menas med dessa regionalpolitiska mål. I t.ex.tele- och postutredningen har man lyft frambegreppet grundläggande service. I alladiskussioner om service från myndigheter och ävenverk -- de facto folket -- har man tagit upp fråganom grundläggande service. Då tycker jag att manfrån regeringens sida på något sätt måste kunnasvara på frågan vad som menas med grundläggandeservice. Regionalpolitik betyder ju att orterna skallfå grundläggande service och i det här fallet ävenbevakning. Men jag kanske har fel? Jag måste fåveta vad regeringen anser om detta medgrundläggande service. Någon idé om det måste ni iregeringen ha.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis angeläget att vi kange en god service inom färjetrafiken i de delar avlandet där sådan kan komma i fråga. Vi måste -- jagvill understryka det -- beakta också de ökadekostnader som detta kan medföra. Får jag vara ofinnog att påminna om att det parti som GörelThurdin representerar i sitt alternativ tillskattereformen bl.a. avvisade det förslag tillimportmoms som finns i skattereformen. Detmotsvarar ett inkomstbortfall på 500 miljoner.Detta sades skola finansieras genomrationaliseringar inom tulladministrationen. Får jagdå påpeka att det i runt tal motsvarar en halveringav de utgifter som vi har för tullens verksamhet ilandet. Det säger sig självt att skall man göra någotså oerhört drastiskt, handlar det om en dramatiskförsämring av den service som samhället kanerbjuda i det avseendet.Anf. 85 ():Fru talman! Det argumentet, herr statsråd, har jaghört tidigare. Rationaliseringar är vi naturligtvisinte emot. Det har talats om datorisering osv. Menhär har man visat tendenser till en omorganisationi riktning mot expanderande orter i stället för att sepå var det finns behov av service och var det finnsen omfattande hamntrafik. tillhörfaktiskt de städer som har en omfattandehamnverksamhet. Därför anser jag att det är enfullständigt fel inriktning att flytta helaadministrationen till , då man i stället får åkamed bil mellan och för attåstadkomma en service i den andra störstahamnstaden i Norrland.Jag tycker inte att statsrådet skall komma undanfrågan vad som menas med grundläggande servicemed att börja tala om vad vi i har framförtsom alternativ till finansiering i skattereformen.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Det kan diskuteras hur långt man skallsträcka sig för att upprätthålla en grundläggandeservice på tullområdet. Jag tror att vi kan varaöverens om att en sådan service inte kanupprätthållas om man halverar anslaget till tullen.Det var faktiskt det föreslog för inteså länge sedan. Det är riktigt att jag sagt detta förut,och jag säger det igen, för jag har inte fått något brasvar på hur man skall bära sig åt för att klaraservicen i och i en del andra orter omman drar ner tullens resurser med 50 %.Anf. 87 ():Herr talman! Vissa av de uppgifter som har medimportmomsen att göra handläggs de facto nu avtullen, och det kostar pengar. Tanken var att deskulle minskas.