prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Minskadstatlig styrning borde införas betydligt snabbare änvad som sker i dag.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det är väldigt avslöjande försocialdemokraternas syn på demokratinär säger att inrättandet avlokalkontor skall öka demokratin i kommunerna.Inrättande av lokalkontor ökar ju bara antalettjänstemän. Det ger inte ett dugg mer inflytande åtkommuninvånarna. Antalet förtroendevalda blirinte fler och det ökar inte heller engagemanget vidberedning av ärendena.Ulla sade att ett tillkännagivande frånriksdagen om en friare nämndorganisation baraskulle bli ett slag i luften. Men på en lång radområden har vi kunnat se hur snabbtsocialdemokraterna har ändrat sig. Varför kan maninte ändra sig på den här punkten?För ungefär sedan var det fullständigtotänkbart att i kommunallagskommittén diskuterafrågan om en friare nämndorganisation förrän efter1991. går det plötsligt att diskutera detta redantill våren i den proposition om en ny kommunallagsom skall läggas fram. Varför skulle då interiksdagen kunna göra ett sådant tillkännagivanderedan i dag, när vi vet att kommunalpolitiker av allapolitiska schatteringar ute i landet är näst intill enseom att kommunerna själva skall bestämma hurarbetet skall organiseras?Ulla sade vidare att ochfolkpartiet har fallit bort när det gäller denkommunala vårdnadsersättningen. Jag villpåminna om att vi i folkpartietanser att vårdnadsersättningen skall gälla för helalandet. Att införa en vårdnadsersättningär en nödlösning till följd av att socialdemokraternasäger nej till statsbidrag för alla alternativ inombarnomsorgen. Det är därför som barnomsorgenhar havererat. Att bara betala ut kommunalvårdnadsersättning är tyvärr ingen lösning, utan detbehövs en helt ny inställning hossocialdemokraterna. Statsbidrag bör betalas ut tillsamtliga alternativ inom barnomsorgen. Det är vadsom ligger bakom vårt ställningstagande här.Jag har fortfarande inte fått något svar på fråganvarför socialdemokraterna är så förfärligt rädda föratt låta kommuninvånarna få mer att säga till om.Så tolkar man det när ni säger nej till delning avkommuner, nej till öppna nämndsammanträdenoch nej till direktval av representanter i dekommunala organen.Anf. 99 () replik:Fru talman! När talade om vägentill kommunalkontoret, var jag så att jagtrodde att han avsåg just vägen tillkommunalkontoret. Men har jag förstått att detvar någonting annat han var ute efter. Jag tog baraupp detta som ett exempel på att man faktiskt kanåstadkomma en del inom ramen för den lagstiftningsom redan finns. Jag sade också att det hängermycket på oss själva som rikspolitiker att föra utdessa diskussioner till kommunerna, där mankanske inte ser längre än till den närmasteomgivningen och inte alltid har det störreperspektiv som vi bör ha här.Beträffande delning av kommuner sade jag redan imitt anförande att det inte är omöjligt att delakommuner och att det förekommer delning. Menjag tror inte att detta är någonting som skall vidtasså fort man tycker att det brister i den kommunalademokratin. Om nu kommuninvånarna ställer sigbakom en majoritet för delning, hur gör man då ommajoriteterna växlar, som de gör i mångakommuner? Varannan mandatperiod kanske manvill ha delning av kommunen och varannan kanskeman inte vill ha det.Hans Nyhage undrade om jag hade några alternativtill kommundelning. Ja, visst har jag det.Medborgarnas inflytande kan utökas på mångaandra sätt. Lokala organ är en sådan metod. Andrametoder är bl.a. den decentralisering som föreslås iden nya kommunallagen och utökade möjlighetertill delegation.Allt det som Hans Nyhage redovisade skulle varafördelar med öppna nämndsammanträden, kanman såvitt jag förstår åstadkomma genom att t.ex.ordna offentliga möten för styrelsen eller nämnden.Det går utmärkt. Jag vet att det har tillämpats i flerakommuner. Han drar paralleller till KUs öppnautfrågningar. Vad har vi gjort under de öppnautfrågningarna? Vi har ägnat oss åt vad vi kallar förinhämtande av upplysningar. Det är precis dettaman kan göra vid den här typen av möten. Det gårutmärkt för vilken styrelse eller nämndsom helst att inbjuda till ett offentligt möte. Mankan t.ex inbjuda företrädare för olika partier somkan föra fram sitt partis syn.Jo, , det handlar om solidaritet närjag säger att jag inte vill vara med om någralänsparlament som slåss om resurserna. Jag trornämligen att de små länen skulle bli mera utsatta iett sådant läge. Att en landsomfattande styrning avvissa regionala frågor behövs, tror jag även attmiljöpartiet instämmer i. Om man inte vill ha denstyrningen på uteslutande central nivå, vilket jaginte trodde att ville, måste man hanågon form av statliga organ även på länsnivå.Slutligen, , vem är traditionell omman utgår ifrån att antalet anställda måste öka baraför att man inrättar lokalkontor? Det finns välingenting som säger det med självklarhet. Jagmenar att man kan decentralisera den verksamhetsom finns inom kommunerna med denlagstiftning vi har. Man kommer att få ytterligaremöjligheter till det om förslaget till nykommunallag går igenom.Anf. 100 () replik:Herr talman! Vi skall ha vidare vyer här iriksdagen, sade , änkommunalmännen har som kan vara trångsyntalokalt. Men man hoppas ändå att de slår vakt omden kommunala demokratin. harinte särskilt vida vyer när hon säger attkommundelningar kan skifta ifrån mandatperiodtill mandatperiod. Så är det inte i de fall avkommundelningar som har aktualiserats. Det endastöd som kommundelarna kan få finns därför ireservation nr 1. Där sägs att det är viktigt attregeringen behandlar det här positivt. Jag hoppasatt det finns förståndiga ledamöter som är bereddaoch en förståndig regering som är beredd att ta fastapå de lokala önskemålen.Beträffande länsparlament hänvisar UllaPettersson till att det inte går eftersom man slåss omsamma resurser. Hon säger det precis som om maninte gör det i riksdagsdebatterna omregionalpolitiken eller vid länsstyrelsernas ochlandstingens uppvaktningar inför regering ochandra myndigheter. Det påverkar inte dendebatten. Vi har tagit upp demokratifrågorna, attge den lokala befolkningen ett ökat ansvar ochdärmed också större engagemang i samhälleligafrågor.Anf. 101 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Jag frågade vilka dereella sakskälen är för att förhindra öppnasammanträden. Svaret jag fick var att man kanordna offentliga möten i stället. Detta var väl ändåinget sakskäl mot öppna sammanträden. Jag kanalltså inte se att det föreligger något hinder för attordna öppna sammanträden.Beträffande frågan om att dela kommunerna sadeUlla att man kan decentralisera inomstorkommunernas ram. Borde konsekvensen dåinte vara att man medger den längstgåendedecentraliseringen, nämligen att man kan delakommunerna?Herr talman! I mitt tidigare anförande yrkade jagbifall till samtliga reservationer bakom vilka demoderata ledamöterna hade ställt sig. I avsikt att inågon mån tidsmässigt söka begränsabeslutsomgången av hela betänkandet återtar jaghärmed yrkandet. Jag yrkar bifall endast tillreservation nr 1.Anf. 102 () replik:Herr talman! tog upp länen somslåss om resurserna. Det bygger på en felaktigföreställning. Resurserna finns ute i länen frånbörjan. Vattenkraften finns uppe i liksomskogen. Det gäller bara att låta länen behålla litetmera av de resurser som de egentligen har. Dåklarar de sig. Vi behöver inte samla in pengarna ochportionera ut dem. Låt länen i stället behållapengarna.Jag har aldrig sagt att det inte behövs någon statligstyrning. Den statliga styrningen som behövs ärdock bara en bråkdel av den som vi har i dag.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag vill återkomma något till fråganom öppna nämndssammanträden. jämställa det med inhämtande av uppgifter. Vivill faktiskt gå ett steg längre. Vi vill inte bara nöjaoss med att inhämta uppgifter. Vid de tillfällen dådet inte rör sig om enskilda människors personligaförhållanden skall man också kunna fatta beslut ochbereda ärenden. Det är ytterligare ett steg. Vi villha försöksverksamhet när det gäller detta. Dethandlar inte bara om att ordna informationsmöten.Återigen vill jag ta upp frågan om lokalkontor.Även om man har ökat antalet tjänster, ökas intedemokratin och inflytandet för de enskildamedborgarna. Det enda man åstadkommer ärytterligare en lokalhyra och mera åtgång påskattepengarna.Ulla sade att beredning pågår när detgäller lagförslaget om offentlig verksamhet påentreprenad och att det därför inte finns någonanledning att göra något. De beslut som vi fattarskall vara väl underbyggda. Nog får man väl ändåsäga att en beredning skulle kunna varanog. Det här förslaget har nämligen legat färdigt pådepartementet . väl inte påstå att utredningens förslag bara är etthugskott. Nog har väl utredningen funderat en heldel när den faktiskt har kommit så långt att det finnsett färdigt lagförslag att presentera. Det härhandlar bara om ovilja från socialdemokraternassida att förnya den offentliga sektorn och göraalternativ och konkurrens möjlig ute ikommunerna.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att klargöra attuttrycket trångsynta kommunalpolitiker inte varmitt. Jag sade att vyn kanvara litet olika om man sitter i eller ikommunerna.Beträffande länsparlament och vem som har detövergripande ansvaret vill jag säga att harregeringen ett övergripande ansvar. Jag har väntmig mot att man inrättar självständigalänsparlament utan statlig styrning. Det äruppenbarligen det man är ute efter. Jag trorfortfarande att det skulle vara osolidariskt.Jag vet inte vad Hans Nyhage tycker att det skallfinnas för skäl för en lagstiftning. Som jag ser detkan skälet för en lagstiftning aldrig vara att det intefinns några skäl emot. Såvitt jag förstår är det dethan anför om de öppna styrelsesammanträdena.Claes Roxbergh är också inne på frågan omlänsparlamenten. Han ger i mitt tycke uttryck fören mycket blåögd syn när han säger att om bararesurserna får vara kvar ute i länen så skall allt varagott och väl. Jag kommer från ett län där dethandlar om tresiffriga miljonbelopp som vi i nettofår från staten . Jag är inte beredd att säganej tack till de pengarna bara för att ClaesRoxbergh m.fl. tror att det skulle bli litet merademokratiskt.Ylva talade om de öppnanämndsammanträdena. Det hon säger stämmermycket dåligt med konstitutionsutskottetserfarenheter av öppna sammanträden, eftersom detdär inte har handlat om någon beredning för öppenridå. Jag tror att väldigt många kommunalpolitikeri det här landet håller med mig när jag bestämthävdar att det måste finnas ett utrymme fördiskussion och beredning av ärenden utan enfullständig insyn. Man behöver ibland helt enkeltpröva och testa sina idéer under ganska otvungnaformer. Det är på det sättet det går till när beslutfattas ute i kommunerna.Ylva tror inte heller på attt.ex. lokalkontor, och jag antar att hon även menarlokala organ ute i kommunerna, skulle öka detlokala inflytandet. Det kan jag inte alls förstå. Omman har närmare till kommunens tjänstemän ellerförtroendevalda, är det självklart att det ökarinflytandet. Jag tycker fortfarande att YlvaAnnerstedt har en mycket rigid syn när hon hävdaratt detta bara leder till extra lokalhyror, om vi nuskall fortsätta med exemplet med lokalkontor. Detfinns väl ingenting som säger att man inte kan avståfrån lokalhyror i centrum genom att flytta utverksamhet. Det är mycket det som är tankenbakom det nya förslaget till kommunallag.Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 105 ():Herr talman! Besluten skall fattas så nära deberörda som möjligt. Det är en grundläggandetankegång hos oss i . Om man lyssnarpå en sådan här debatt inser man nog att dentankegången delas av många andra i den härkammaren.Då kan man diskutera om detta faktiskt fungerar.Det gör ju inte det. Jag vill ta ett litet störreperspektiv, från byn till . Jag och övriga imiljöpartiet menar att det finns frågor på deneuropeiska scenen som det kanske skall fattasbeslut om gemensamt av alla européer, alltså intebara av dem som råkar bo i . Samtidigtfinns det en stor fattigdom i våra län i . Vivet att vi har ett stort politiskt tumult i stora delarav . är inte någon lugn kontinent.Det råder en ofantligt stor politisk oro, som kanskeinte når in i genom väggarna här. Men det ärverkligen oro ute i Europa.Det förs diskussioner om kommundelningar ochkommundelsförsök. Vi skall kanske haregionkommuner som Sydvästra föreslår. isydvästra är en lämplig nivå för att mangemensamt skall kunna fatta beslut om vissa frågor,t.ex. sådana som rör avfall, trafik, osv. Men länet,, är kanske ett för stort område närdet gäller just dessa frågor.I diskuteras på olika håll en ändring avlänsindelningen. Dessa diskussioner har knapptkommit i gång, men jag tror att de behöver föras.Landshövdingen föreslår heltsonika att vi skall ha endast fem jättestora regioner.Jag är inte så säker på att det är det bästa. Jag troratt de skulle vara för stora och kulturellt osäkra.För min personliga del tror jag att de historiskalandskapen är en ganska intressant indelning. Dehar dessutom en ekologiskt grund genomvattendelare osv. Diskussionerna om riketsindelning, om indelning och om attbesluten skall fattas så nära de berörda som möjligtmåste föras . I det tumult som äger rumpolitiskt i , både utanför och inomSverige, tror jag att man måste se detta i ett stortperspektiv och inte bara diskutera en enskildkommundelning eller enskilda kommundelsförsök.Jag tror att man måste se en demokratisk strukturfrån byn och upp på alla nivåer och ut i ochkanske FN.Ulla gör sig i denna debatt till tolk för enmodell som jag brukar kalla rysk dockmodell, dvs.att man har en stark svensk centralmakt. Sedandelar man på dockan och hittar en likadan dockainnanför, dvs. kanske socialdemokratisk hegemoniända in i den lilla kommundelen, trots att detkanske inte alls finns socialdemokratisk majoritet iden kommunen. Den typen av mycket centralistisktsynsätt hävdar fortfarande här i dagmot, tror jag, de flesta andra uppfattningar ikammaren. Den centralistiska statsförvaltning somhon gör sig till tolk för går ju tillbaka, inte tillGustav , om jag får rätta min gruppföreträdareClaes Roxbergh, utan till Axel dagarpå och till , de två som under1600-talet såg att man behövde styra stormaktenSverige genom en lämplig länsindelning. Dennalänsindelning tycks socialdemokraterna nu ochframgent vara den främste garanten för. Det ärganska fantastiskt att vi har det här gamlaarbetarrörelsepartiet som slår vakt omfeodalstatens, stormaktens, 1600-talets Sverigesfeodalistiska indelning av län. Jag tror att man börta sig en reell funderare inom socialdemokratin påom detta är en lämplig hållning för framtiden.Jag ville delta i denna debatt, eftersom ingenyrkade bifall till trepartireservationen 11. Eftersomvi har haft en diskussion om just ökadlänsdemokrati, som reservationen handlar om, villjag yrka bifall till den. Många sympatiska inlägg fördenna reservation har ju kommit i debatten.Anf. 106 TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 107 ():Herr talman! Jag noterar med ganska stort intresseatt det finns en stor bredd när det gäller åsikternainom . Det finns både de som förordarkommundelningar och de som talar om att mankanske borde ha större lokalenheter. Det är ettintressant fenomen.Jag vill kortfattat säga till , som juverkar vara väl påläst när det gäller historien, atthan inte tycks vara fullt lika insatt i nutiden, där detfaktiskt pågår en ganska avsevärd utveckling moten ökad centralisering. Jag kan nämna att vi nästaår får en samordnad länsförvaltning som går i dennariktning. Det pågår försök med lokala organ påmånga håll i landet. Vi har gott om s.k.frikommuner och frilandsting. Och vi fårförhoppningsvis en ny kommunallag, dären av huvudpunkterna är just decentralisering ochökad möjlighet till delegering.Anf. 108 ():Herr talman! Jag sade i mitt inlägg att UllaPettersson talar för en modell av typen rysk dockanär det gäller att styra och ställa här i världen. Honvill alltså att dockorna skall se likadana ut, dvs. närman öppnar den ena hittar man en likadaninnanför, osv. Socialdemokraterna tycker att det ärbra att det majoritetsförhållande som uppträdert.ex. i hela länet skall påverka besluten ända in iminsta detalj. Jag menar att man måste återspeglade lokala opinionerna på ett helt annat sätt än vadsocialdemokraterna förfäktar. Socialdemokraternavill t.ex. inte ha direktval till kommundelsnämnder.Socialdemokraterna är mycket otidsenliga, och deär framför allt otidsenliga när de förfäktar att viskall ha kvar den gamla feodala länsindelningenfrån . Jag vill säga till socialdemokraternaatt de skall ta detta till sig och fundera vidare pådet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )9 § BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /91:JuU2, JuU3 och JuU4 samtkonstitutionsutskottets betänkanden /91:KU1och betänkande JuU2Mom. 6 (sjukvårdssekretess)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot129 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (avskildhet i disciplinärenden m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot35 för reservation 3 av . 8 (stramare permissionsbestämmelser)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot127 för reservation 5 av m.fl.Mom. 9 (särbehandling av långtidsdömda)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot128 för reservation 6 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU3Mom. 1 (rekvisiten vid grov misshandel)Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot61 för reservation 1 av m.fl.Mom. 14 (tvångsingripanden i kyrka)Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot67 för reservation 6 av m.fl. 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 17 (en etisk nämnd m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot19 för reservation 8 av . 19 (villkorlig frigivning)Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot91 för reservation 9 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU4Mom. 4 (ytterligare utvidgning)Utskottets hemställan bifölls med 193 röster mot102 för reservation 1 av m.fl.Mom. 6 (mål utomlands)Utskottets hemställan bifölls med 138 röster mot160 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU1ÅterförvisningsyrkandetDet av under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning av ärendettill utskottet för ytterligare beredning bifölls medacklamation.Konstitutionsutskottets betänkande KU3Mom. 2 (delning av kommuner)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot145 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (fri nämndorganisation)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot56 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 6 (minskad statlig styrning)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 19för reservation 5 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 7 (direktvalda kommundelsorgan)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 17 (utvidgad beskattningsrätt förkommunerna; bensinskatt)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 33för reservation 8 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 28 (ökad länsdemokrati)Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 64för reservation 11 av tredje vice talman . 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.10 § Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att finansutskottetsbetänkanden FiU1 och FiU2 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.11 § Offentlig upphandlingFöredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU1 Offentlig upphandlingAnf. 109 ():Herr talman! Vi moderater har aldrig stuckit understol med att konkurrens -- jag höll på att säga påpraktiskt taget livets alla områden -- är en tillgång.Ingen regel utan undantag förstås, men på de flestaområden är en fungerande konkurrensstimulerande och effektivitetsfrämjande.Det var inte alltför länge sedan som ordetkonkurrens i den politiska debatten uppfattadessom någonting negativt. Många socialdemokrateransåg att konkurrens var något som bordemotarbetas. har förändringens vind blåst genomregeringspartiet, så att man även där kan hörapolitiker förespråka en viss konkurrens.I det aktuella betänkandet, finansutskottetsbetänkande nr 1 om offentlig upphandling, som vinu skall diskutera, läser jag på s. 5 följande: ''Dengrundläggande principen för myndighetensupphandling är att den skall bedrivas affärsmässigt,utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns ochbehandla anbud och anbudsgivare objektivt. ''Det här låter ju bra. Men det har naturligtvis mångagånger varit en omvändelse under galgen förplanhushållsivrare inom regeringspartiet. Jagtycker ändå att det är bra att färdriktningen ärnågot så när den rätta. Men det går trögt.Tillsammans med har vi vidbehandlingen av betänkandet reserverat oss tillförmån för motioner från ochfolkpartiet. Den första reservationen gälleröversynen av upphandlingsförordningen förkommunal upphandling. Den andra gäller enhetligkommunal redovisning.I fråga om enhetlig redovisning menarvi reservanter att konkurrens mellan privataföretag och offentlig verksamhet skulle ges bättreförutsättningar om den kommunalaegenregiverksamheten ges en enhetligredovisningsform, som utvisar både de faktiskakostnaderna och andelen egenregi- ochentreprenadverksamhet. För detta krävs en merenhetlig redovisning.Utskottsmajoriteten för på denna punkt ettbesynnerligt resonemang. Man försöker sitta på tvåstolar samtidigt.Efter att ha försökt påvisa skillnaderna ikommunernas interna redovisning motiverar manavslagsyrkandet på följande sätt på s. 7 ibetänkandet:''Mot denna bakgrund är det tveksamt om det ärlämpligt att från statsmakternas sida föreskriva hurkommunernas internredovisning skall se ut. Åandra sidan torde det ligga i kommunernas intresseatt i större utsträckning kunna jämföra kostnaderför viss verksamhet kommuner emellan.Därigenom skapas underlag för att bedöma hureffektiv verksamheten är. För detta krävs en merenhetlig redovisning. ''Man har verkligen orsak att fråga sig: Vad villutskottsmajoriteten? Vill ni ha en effektivkommunal verksamhet, där konkurrens ochaffärsmässiga bedömningar fäller utslaget? Ellermenar ni att det inte är lämpligt att vi diskuterarkommunernas internredovisning här i ?Jag är tacksam för ett klarläggande svar på minfråga här och nu.Detta är ju ett ärende som är genomdiskuterat iriksdagen, och det är därför inte så lätt att kommamed nya och originella synpunkter. Jag vill dockunderstryka att den ståndpunkt som vi moderateroch folkpartister för fram i reservationerna är likasann och riktig som . Och jag vågarpåstå att vi har intagit den rätta ståndpunkten,medan utskottsmajoriteten är räddhågad ochsplittrad i sin argumentering.Jag hoppas, herr talman, att det är sista gången somvi behöver diskutera detta ärende från den härutgångspunkten. Allt talar ju för att vi viddet här laget har en borgerlig regering i detta land.Det ljusnar vid horisonten, herr talman.Jag skall nöja mig med att yrka bifall tillreservation 3, eftersom skall talaefter mig och har reservation 1 på sitt schema.Anf. 110 ():Herr talman! och har idetta betänkande två gemensamma reservationer.För att spara kammarens tid avser jag att tala förreservation 1 om upphandlingsförordningen,medan redan har talat förreservation 3, som handlar om enhetlig kommunalredovisning.Vare sig en upphandling äger rum i ett land medplanhushållning eller i en marknadsekonomi, så ärdet ett stort hinder för kostnadseffektivupphandling om beställaren och den som skallutföra beställningen tillhör samma organisation.Beställningen blir då en rutinoperation, där egenpersonal beordras göra så som man ''kanske alltidgjort förut''. Någon egentlig kostnadskontroll blirdet ofta inte, det får kosta vad det kommer att kostanär jobbet görs utan intensiv tidspress avkommunens eller egen personal. Dethela blir -- ur effektivitetssynpunkt -- ungefär somen höjdhoppstävling utan ribba.