prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — 190 PER ():Herr talman! Helt kort vill jag säga att vi tycker attett upphävande av 6 § kärntekniklagen skulle varaett sätt att döda debatten om möjligheterna tillandra alternativ, typ kärnkraft, än vad man nupläderar för och har beslutat om i riksdagen.Yttrande- och debattfriheten kräver välgenomarbetade alternativ. Vi anser inte attriksdagen genom lagstiftning skall få förhindranågon att utarbeta alternativ eller komma medandra tekniska lösningar.Anf. 191 ():Herr talman! Som det har sagts tidigare i debattenhandlar det inte om yttrandefriheten utan om hurman på bästa sätt skall använda sina resurser för attfå fram vettiga energislag.Anf. 192 PER ():Herr talman! Det handlar faktiskt även omyttrande- och debattfriheten. Det står ju vem somhelst fritt -- enligt vår uppfattning skall det i alla fallvara så -- att lägga ned sina resurser på projekteringoch på beräkningar av kostnaderna för detalternativ som man själv vill arbeta för. Denmöjligheten skall inte någon försöka ta bort vialagstiftning och hot om fängelsestraff.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )25 § Försäljning av mark från domänverketFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU19 Försäljning av mark fråndomänverket.Anf. 193 ():Herr talman! skall enligtregeringens förordning 1988/366 bedriva sinverksamhet så , att på lång sikt bästa möjligaekonomiska utbyte erhålles. Har man lyckatshärmed?Man kan göra en bedömning med statistiskametoder, som ger ett mycket dåligt resultat fördomänverket i jämförelse med privata skogsägaresom har stora skogsinnehav. Alla värden som kanuppvisas här avser -- sistatillgängliga statistik gäller just det kalenderåret. Dåhade domänverket, med ett markinnehav om 4miljoner hektar, en skogsvinst på 231 milj. kr.STORA, med en areal om ,hade 465 milj. kr. , med en areal om ,hade 495 milj. kr. i skogsvinst.Dessa uppgifter är dock inte helt rättvisande, enärdomänverkets skogar i genomsnitt ligger längrenorrut och därför ger mindre tillväxt än företagetsskogar. Dessutom omfattar siffrorna för SCA ävendetta företags numera ganska begränsadesågverksrörelse. Men hur man än vänder påsiffrorna är det uppenbart att domänverketsavkastning per hektar och år ligger långt -- ja,mycket långt -- under företagens motsvaranderesultat. lönsamhetsskäl talar alltså här för attskogarna skulle ge en större avkastning om deöverfördes i bolagens ägo. Men all sannolikhet talarför att de i privatpersoners ägo skulle ge ännu störreavkastning än hos bolagen.Det är dock inte bara fråga om den årligaavkastningen utan också om vad utförsäljningar aven del av domänverkets skogar skulle betyda förstatens finanser. Nuvarande mycket högaskogspriser skulle medföra att staten vid försäljningskulle tillföras mycket stora belopp, vilka lämpligenskulle kunna användas till att amortera av påstatsskulden. Därmed skulle man besparas storaränteutgifter.Men avkastning och kapitalintäker är inte denviktigaste anledningen till att moderanterna,och i en gemensam reservationyrkar på en successiv utförsäljning av delar avdomänverkets skogsinnehav. Om det blir enförsäljning till privatpersoner och mindre företagkan denna också motverka avfolkningen av ochskapa en positiv utveckling i våra glesbygder. Denkan där skapa underlag för många aktiviteter ibygder där skogen ofta är det enda realistiskasysselsättningsalternativet och där mindreskogsägare kan förväntas bedriva ett intensivareoch mera högproduktivt skogsbruk än vaddomänverket eller stora bolag kan förväntas göra.Vid planläggningen av utförsäljning av delar avdomänverkets skogar måste dock ett flertal viktigafaktorer beaktas. Miljöhänsyn är härvidlag kanskeallra viktigast: Fjällnära skogar, urskogar, sällsyntalövängr samt för flora och fauna viktiga våtmarkerbör endast avyttras om köparen kan förmås attacceptera för dessa marker speciella skötselregler,vilket sällan torde bli fallet. Om det kan anses attskogsområdena av andra skäl bör tillförasnationalparker eller naturskyddsområden av skildaslag bör de heller inte säljas. Arronderingsfrågor ärvidare av stor vikt: Mindre skogsägares behov avkompletteringsmark bör, på förmånligabetalningsvillkor, tillgodoses före företag och andraskogsköpande organisationer. Mindreskogsindustriföretag -- företrädesvis mindresågverk med eller utan manufakturering av sågadeoch hyvlade varor till trähus, snickerier ochliknande -- bör också ges förtur till skogsinköp. Derepresenterar ju ofta viktiga stödpunkter förtransporter och sysselsättning i de glesbygder därde ligger.Alla dessa restriktioner gör att reservationeningalunda innebär att en utförsäljning av mycketstora skogsinnehav är attrekommendera. Man måste ju börja med dessautförsäljningar och bedrivadem med beaktande av miljöproblem,arronderingsfrågr och sysselsättningseffekter. I fjolföreslogs ett årligt utförsäljningstempo -- exkl.markbyten i arronderingssyften: 400 milj.kr. per år.Med hänsyn till de snabbt stigande priserna påproduktiv skogsmark bör nog denna siffra justerasen bra bit uppåt. Men den exaktaförsäljningsvolymen får avgöras beroende av ivilken utsträckning förut uppräknade restriktionerkan avklaras. Av prissskäl är det vidare inteönskvärt att på en gång lämna ut stora arealer tillförsäljning, enär skogsmarkspriserna då skullepressas nedåt.Vad som i reservationen avses är alltså en försiktigförsäljning av domänverkets skogsmark, medhänsyn tagen till miljö, arronderingsfrågor,glesbygdens infrastruktur och befolkning,sysselsättningsproblem samt bygdeutveckling.Även med alla dessa restriktioner erhålles som envärdefull biprodukt bättre lönsamhet förskogsbruket och bättre finanser för staten.Herr talman! Med nämnda motiveringar yrkar jagbifall till reservation nr 1.Anf. 194 ():Herr talman! Jag instämmer i det som har anfört i det här ärendet.Detta med domänverkets markinnehav hardiskuterats i denna kammare vid åtskilligatillfällen. Vi borgerliga har velat sälja ut mark. Mensocialdemokraterna har sagt nej, och så verkar varafallet även denna gång.Vi, det gäller då de tre borgerliga partierna, anseratt staten bör minska sina ägarintressen inomnäringslivet. Detta har framförts i olika motioneroch reservationer , och det är likaaktuellt . Egentligen borde detta vara ännumera aktuellt även från socialdemokraternas sida.En del av det krispaket som diskuteras borde,tycker jag, också innehålla en utförsäljning avstatliga företag. Det skulle också ge inkomster tillstaten. Men så är inte fallet. Det finns inte med iresonemanget från socialdemokraternas sida. Vimenar att huvuddelen av den affärsverksamhet somnu bedrivs i verks- eller bolagsform skall avyttras.Som ett led i en sådan avyttring, och det harframförts i aktuella motioner, bör domänverketsmarkinnehav överföras i enskild ägo. Dennautförsäljning bör ske successivt, som har beskrivit.Försäljning, anser vi, skall i första hand ske för attförstärka enskilda jord- och skogsbruk. Det skullevara värdefullt, inte minst i dessa tider då det ärkämpigt för jordbrukare på många håll i vårt land.När det gäller att kunna utveckla och behålla enlevande landsbygd är en utförsäljning avdomänverkets markinnehav bra stimulans.Samtidigt frigörs även statliga resurser som kananvändas för andra ändamål.En utförsäljning av domänverkets marker får alltsåflera positiva effekter: Vi medverkar till enutveckling av landsbygden genom att bättremöjligheter skapas för enskilda jord- ochskogsbrukare. Avfolkningen av glesbygdenmotverkas, och miljöfördelar uppnås. Vi kansåledes på det viset längre behålla det öppnalandskapet.Med stöd av vad jag här har angivit yrkar jag bifalltill reservation nr 1.Anf. 195 ():Herr talman! har sedan vi kom in iriksdagen regelbundet motionerat om attdomänverket skall försälja mark till enskildabrukare med bo- och brukarplikt. De borgerligapartierna har, om jag skall tro ochKjell , en mycket miljövänlig attityd tilldessa försäljningar. De farhågor som vi har hyst,nämligen att det skulle bli fråga om relativt snabbaoch storskaliga överföringar av domänverkets marktill andra stora ägare, har uppenbarligen inte varithelt befogade. Det var glädjande att höra. Men vimenar att man måste gå ett steg längre. Man måstese till att det blir ett samband mellan ägandet ochbrukandet. Därför vill vi konsekvent säga ifrån attbo- och brukarplikt är målsättningen när det gälleratt utförsälja domänverkets mark.Domänverkets sätt att sköta sina skogar har medrätta kritiserats ganska intensivt av miljörörelseroch står ofta i konflikt med naturvärden. Som ettinslag i detta är det naturligtvis värdefullt attminska domänverkets inflytande. Tyvärr kan vi interäkna med att bo- och brukarplikten kan gälla destörre delarna av de arealer som svenska staten ägergenom domänverket, nämligen alla vårafjällområden. Det gäller att med andra medel se tillatt vi får en miljövänlig skötsel av dessa marker.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 196 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkande 19 omförsäljning av mark från domänverket. Syftet medårets motioner från och ärdetsamma . Det är ett led i en allmänprivatisering av statlig affärsverksamhet. Utskottetfinner fortfarande icke någon anledning förriksdagen att ompröva tidigare ställningstagande ifrågan. Principerna för domänverkets markpolitikbör därför ligga fast.Herr talman! har motivet för ettstatlig ägararrangemang ökat genom den ökadeinternationaliseringen av det privata näringslivet.Det är ett argument som vi bör föra fram ordentligt.Det är ett nationellt intresse att det finns en statligförmögenhet och att denna förmögenhet förvaltasbra och genererar pengar till statskassan. Därför ärdet mycket förvånande att höra sägaatt vi skall använda utförsäljningen för att klara deåtgärder som behövs. Det är i princip som att säljamjölkkossan ur ladugården.Den beskrivning som gör avavkastningen på domänverkets förmögenhet ochkapital är helt riktig, man har haft lägreavkastningskrav än normalt företagande. Men i detåtgärdsprogram som regeringen föreslår skärper vinaturligtvis kraven även på domänverket. Detkommer också att leda till att domänverket i sitthandlingssätt måste likna ett normalt skogsföretag.Men man skall ha klart för sig, , attdomänverkets marker ligger betydligt sämre till änandras, oavsett om de ligger i eller inorra . De marker som låg bäst till gickunder baggböletiden över från bönderna tillbolagen. Jag vill också säga att statligt företagandebehövs alltmer som en motvikt till den allt störreprivata maktkoncentration som pågår inom övrigskogsindustri och beträffande markägande.Av domänverkets riktlinjer för mark- ochfastighetsaffärer framgår att man aktivt deltar iförbättringen av den fastighetsstruktur som KjellEricsson efterlyser. Under en redovisningsperiodpå 80-talet har av de markförändringar somgjorts gällt avyttring till enskilda brukare. Vidundersökning hos enskilda lantbruksnämnder hardet visat sig att det i stort sett inte finns någon bristpå skogsmark för att stärka de enskildafastigheterna. Jag tycker också att vara litet försiktig. Han kommer frånskogsbygden och är fullt medveten om att det är ettstort risktagande att börja avyttra mark, för det ärkapitalstarka intressen, utbor, som kommer attvara köpare och inte de enskilda bönderna.Följaktligen tas arbetstillfällena från dem somredan finns ute i skogsbygderna, kanske till ettordentligt passivt skogsägande. Jag vill därför påståatt detta skulle minska arbetstillfällena iskogsbygden. Utskottet avvisar således tanken påutförsäljning av domänverkets mark, som föreslås imotionerna. bör dock nu liksomtidigare kunna medverka till att förstärka enskildafastigheter genom köp, försäljning och markbyte.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på de två reservationer somfogats till betänkandet.Anf. 197 ():Herr talman! slutsatser tycker jagdet är litet svårt att förstå. Det ärinternationaliseringen, säger han, som gör att vimåste behålla mer statlig mark här i . Detförstår jag inte riktigt. Det jag har sagt är att vi iförsta hand skall sälja ut denna mark till skogs- ochjordbrukare ute i skogsbygderna för att förstärkaderas möjlighet att överleva. Han säger också attdet inte är någon brist på skogsmark. Varje gångdet finns en skogsfastighet till salu, nog finns detköpare till den. Det finns också många brukare somvill köpa mer mark, men det finns ingen att köpa.Jag kommer själv från en bygd där vi inte har någonstatlig mark, men många enskilda ägare. Där är detockså en stor aktivitet i skogen. Jag tror att det äratt föredra på många ställen. Får man många ägare,sprider man också ägarintressena. Vi vill ha ettboende och brukande på landsbygden även ifortsättningen. Om ni förstärker de jord- ochskogsbruk som redan finns, försämrar det inte lägetför dem, utan tvärtom förbättras det. Detta har tvåsyften.Lars De talade om vilken lönsamhetdomänverkets skogar har. Det är mycket låglönsamhet. Om man säljer dem skulle man få enbättre räntabilitet. Det finns inget som ärmotsägande i det fallet. Jag förstår egentligen inteLeif attityd.Anf. 198 ():Herr talman! säger att den gamlapolitiken duger . Det är något av ett signumför socialdemokraternas situation . Man anseratt den gamla politiken duger fortfarande. Men,, har inte det som har hänt iÖsteuropa visat att kossanmjölkar bättre i privat regi än i allmän regi? Det äri alla fall en slutsats som många har dragit av detsom har hänt i Östeuropa.Kjell har redan bemött det mesta av detsom behöver bemötas i inlägg, menjag vill påpeka att när han säger att domänverketsmark i är av dålig kvalitet, är detfaktiskt fel. I har domänverketförstklassiga skogsmarker. Däremot har LeifMarklund rätt när han säger att markerna i övreNorrland är lågproduktiva.När han säger att vi kommer att koncentreraskogarna på få händer och på internationellaföretag, bortser han från det både jag har sagt, nämligen att man i första handskall sälja kompletteringsmark till mindre företagoch se till att glesbygderna på det viset får eget liv,inte till storbolag. De kan byta marker ocharrendera marker, men man skall inte i storutsträckning sälja till dem.Slutligen vill jag också instämma i att behovet av kompletterandeskogsmark, i varje fall i , är nästanobegränsat. Om ett skogsskifte är till salu kommer10--15 intressenter. I varje fall i södra och mellerstaSverige föreligger ett stort behov avkompletterande skogsmark.Anf. 199 ():Herr talman! anförde risken för attutbor skulle köpa marken om man säljer utdomänverkets mark. Det kan i varje fall inte gällamed de principer som jag förfäktar. Vi har klart sagtatt försäljning skall förknippas med bo- ochbrukarplikt. Då bortfaller den risken.Leif inställning är att allt stort ärvackert. Vi har alltså en annan inställning imiljöpartiet. Vi menar att litet är vackert, dvs. atten måttlig skala och ett samband mellan ägande ochbrukande ger det bästa bruket av de oskattbaranaturresurser som våra svenska skogar utgör.Anf. 200 ():Herr talman! Jag må säga att det är ganskabegripligt för kammarens ledamöter om KjellEricsson inte förstår mig, eftersom våra ideologierligger långt ifrån varandra. ger enbeskrivning som gör att man nästan tror att han ärpå den yttersta högerkanten när det gällerprivatiseringar. Det har också framgått av demotioner som har väckt om utförsäljning avstatliga företag.Sedan skall man vara på det klara med att -- dettavill jag säga även till -- deavsättningar som är gjorda med bevarandeintressenaldrig skulle ha varit möjliga att göra om det intehade varit statens marker, där domänverket harmedverkat till inrättande av nationalparker ochandra bevarade områden. kan vi skryta medväldigt stora områden som kan visas upp för allframtid.Jag tycker faktiskt, , att det är engammal drapa som inte hör hemma i den härdebatten att dra fram östeuropeiska modeller.Sverige är ingen kommandoekonomi och har aldrigvarit en sådan, utan våra statliga företag har skötts,åtminstone under socialdemokratiska regeringar,med hög kompetens hos företagsledare ochanställda. Vi har ingenting att skämmas över. I daggenererar de statliga företagen pengar och bidrarpå det sättet till att förvalta statens förmögenhetbra.Anf. 201 ():Herr talman! När säger att vi inteskall bry oss om vad som har hänt i ärdet väl mer än en strutspolitik. Om hela 300miljoner i finner att marknadsekonomiär bättre än planhushållning ellerkommandoekonomi, måste det vara en händelsesom vi skall ta hänsyn till i det här landet som liggerså nära . Jag kan inte dela LeifMarklunds uppfattning i detta fall.Däremot tycker jag att han har rätt i att denaturvårds- och nationalparksavsättningar som hargjorts från domänverkets mark har varit mycketvärdefulla. Jag har i mitt huvudanförande påpekatatt sådana hänsyn måste tas innan man avvecklareller säljer ut av domänverkets skogsinnehav.Anf. 202 ():Herr talman! placerade mig påhögerkanten därför att jag vill sälja ut statligaskogar. Det var litet konstigt. Jag är själv född iskogen och uppväxt i skogsbygden. Jag har jobbati skogen. Där har jag sett att det ärmycket större aktivitet i det privata skogsbruket.Där är det också större liv då det kommer folk sombor och brukar ute i bygderna. Då tycker jag att detär riktigt att man säljer ut till enskilda jord- ochskogsbrukare i olika bygder och kanske också tillsmå sågverk som behöver mer skog. Även de kanköpa en del. Jag har ingenting emot det. Det är intefråga om storskaliga utförsäljningar utan i så fallbyten, som sade. I första hand vill visälja ut småskaligt. Att det skulle göra att mananser mig ligga ute på högerkanten förstår jag inte.Anf. 203 ():Herr talman! Till vill jag åter sägaatt vi inte är, och har aldrig varit, någonkommandostat. Följaktligen är det fel att dra inösteuropeiska modeller över huvud taget när detgäller hanterandet av den statliga verksamheten. de statliga företagen ramar att arbeta efter. Vijobbar för att förbättra strukturen och gebra avkastning på statens förmögenhet.Till : Jag kan också skryta med att jaghar jobbat i skogen . Jag har varit anställd idomänverket. Jag har faktiskt sett att domänverketär aktivt i sitt skogsbruk, inte passivt. Domänverkethar en jämn och fin skogskvalitet och genererarskog och virke på ett jämnare sätt än någonsin enprivat skogsägare kan göra. Det privataskogsägarna har alltid behäftats -- jag skäller inte,de är bra i och sköter sina skogar -- medpenningen som grund. Det skall vi ha klart för oss.Den dagen konjunkturen går ner och man får fördåligt betalt för skogen får den stå. Då växerförmögenheten på rot och inte genom avverkning.Vi skall även ha klart för oss att de fina skogar somvi har på privata områden har blivit finare medstatliga medel . Alltför mycketskryt över hur man sköter privata skogar skall manhålla inne. Jag är litet av skogsbrukare och vetungefär vad som har hänt.Anf. 204 ():Herr talman! Om förnekar migrätten att dra paralleller med tvingarhan över mig på svensk mark. Då vill jag påminnaom vad jag sade i mitt huvudanförande, nämligenatt domänverkets avkastning per hektar är ungefären femtedel av avkastningen i Stora och . Om vi ser påvidareförädlingen kan vi konstatera att NCB ochASSI har en avsevärt mycket sämre lönsamhet ände privatägda skogsbolagen. Så det finns exempel,, från på att avkastning ochskötsel är sämre på den offentliga sidan än på denprivata.Anf. 205 ():Herr talman! antydde att små ochmedelstora skogsbrukare på något vis skulle varakapitalister. Jag vill påstå att de som har sitt jord-och skogsbruk och verkar ute i bygderna sköterskogarna mycket bra. De måste ha skogen för attklara en utkomst. För att kunna leva pålandsbygden måste man ha tillgång till skog. Omman kan komplettera och köpa mera skog skulledet vara en fördel för dem -- inget missbruk pånågot sätt.Det är större avkastning på de privata skogarna. Deger större vinst. Det vet vi som har sett.Sedan säger att staten har hjälpt tillatt förbättra skogarna. Det kan man nog diskutera.Hur är det med skogsavgifterna egentligen? 450miljoner tas av skogsägarna . Hur mycketav dessa miljoner har vi gett tillbaka? Det är baraett fåtal miljoner. Jag tycker tvärtom att staten harsugit ut de privata skogsägarna.Anf. 206 ():Herr talman! Jag kan inte hålla med om att statensskogar sköts sämre. Jag såg en artikel därman har kommit fram till att kyrkan, som ocksåbetecknas som offentlig, hade gett den bästaavkastningen, även bättre än enskilda privataskogsägare och skogsbolag. Jag påstår inte att mansköter skogarna dåligt på privat mark. Men jagsäger att domänverket inte sköter sina skogar pånågot sätt sämre. är en tryggleverantör till sågverken och massaindustrier.Fortfarande, , ställer vi mindre kravpå domänverket när det gäller avkastning, och dethar rörelsefrihet att generera pengar in i andraverksamheter, vilket kanske har lett till att man kanvisa upp sämre avkastning. Vi kommer att ställahårdare krav på domänverket, somförvaltar statens förmögenhet. Domänverketsköter den med stor respekt för de mål som riksdagoch regering har fastställt.Anf. 207 ():Herr talman! Det var intressant att höra att LeifMarklund ansåg att domänverket är en mycketpålitlig leverantör av timmerråvara till de mindresågverken i . Jag har blivit uppvaktad avett tiotal skogsägare som säger att domänverket hardragit ner på sina leveranser kolossalt med kortvarsel och gynnat ASSIs och domänverkets sågar.Det var en intressant nyhet.När det gäller domänverkets skötsel av skogar haringen här, varken , jag, sagt att domänverket sköter skogarnadåligt. Vi har sagt att verket sköter dem så att deger lägre avkastning än det privata skogsbruket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Fastighetsbildning för landsbygdens behovm.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1990/91:BoU3 Fastighetsbildning för landsbygdensbehov m.m. (prop. 1989/90:151).Anf. 208 ():Herr talman! Det är en intressant iakttagelse mankan göra om man analyserar socialdemokraternasställningstaganden i en rad frågor på den senastetiden. En påtaglig förändring äger nämligen rum.Förändringen består i att en positionsförflyttningsker från vänster till höger. Det som och iförfjol var förkastligt är nu högsta visdom. Gamlamoderatförslag, som betraktades som ett hot ochhelt oförenliga med socialdemokratisk politik,stöps nu om och görs till propositionstexter.Vi skall för den skull inte för tro attsocialdemokraterna är i färd att bli ett högerparti.Alls icke! som vissa ståndpunkterförflyttas höger ut fyller man på med nya friskasocialistiska förslag från vänster. Balansen är intehotad, och kvoten vänsteridéer är oförändrat stor.I bostadsutskottets betänkande omfastighetsbildning för landsbygdens behov kankonstateras att regeringen något lättat påförbudsmentaliteten och vill tillåta sådant somtidigare var förbjudet. Men tyvärr tarsocialdemokraterna alltför små och tveksammasteg. Varför intemed en gång acceptera våra moderataståndpunkter, när det ändå är en tidsfråga när dettasker? Förnuft och opinionstryck gör ju att det ändåär där ni till slut hamnar.Även om vi ur moderat synvinkel nått vissframgång med vår politik när det gällerfastighetsbildning på landsbygden, tvingas vireservera oss på de avsnitt där vi vill gå längre ochmera uttryckligt värna om de enskildamänniskornas önskemål och berättigadefrihetskrav.När det gäller lönsamhetsvillkoret för bildande avjordbruksfastighet har en viss uppmjukning skett.Det heter numera att den verksamhet som skallbedrivas på fastigheten skall bli ekonomisktgodtagbar.Vi anser att det över huvud inte ankommer på enmyndighet eller ett statligt organ att lägga sig i dessafrågor. Förutsättningarna är så skiftande för olikatyp av fastigheter. Brukarnas egna förutsättningarkan också vara så olika att några mallar eller avmyndigheter fastlagda riktlinjer varken kan ellerfår styra fastighetsbildningen. Vi tilltror denenskilde brukaren att själv avgöra hur lönsamhetenkan bli, och själv avgöra vilka kriterier som kangälla för att just hans företag skall ge en godavkastning.