prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — kunde ni alla höra iradion och läsa i tidningarna om de storamotsättningarna mellan ortsbefolkningen ochsamerna, därför att renarna inte kunde hållas ihop.De trampade ned skogsplantor, de rev upp iträdgårdar och de var ute på vägarna och ställde tillett trafikelände. Vad vi kunde göra då var attbeordra tvångsslakt. Vi hade inga andrasanktionsmöjligheter. Då rasade djurvännerna --med all rätt, därför att det är en diskutabel åtgärd.I måndags fick jag den senaste rapporten omrenantalets utveckling. Troligen har man mer än detdubbla antalet tillåtna renar. Troligen, eftersom viinte kan kontrollera antalet. Också dennamöjlighet frånhänder ni oss . Inser ni somtillhör oppositionspartierna vad det innebär förkommande sommar och höst? ''Gör något'', manaren uppretad befolkning i . ''Hjälp oss'',säger samegrannbyarna.Och rennäringsgruppen där samerna själva sittermed -- där ordföranden och förbundsjuristen somjag ser på läktaren sitter med -- föreslog ettvitesföreläggande. Regeringen har begripit desvåra konflikterna och lägger fram ett förslag för attvi skall slippa -- jag ser också den nuvarandeordföranden på läktaren -- ett ''krig'' mellanstorsvenskarna och samerna. Och vad gör då densamlade oppositionen? Jo, den skall ge regeringenen näsknäpp och bidrar på så vis till denupptrappning av konflikten som kommer att bliföljden av vår oförmåga att handla.Ni vågar inte ställa de svåra aktuella frågornaoch än mindre besvara dem. Ni tar, enligt minmening, på er ett stort ansvar, och ni bekräftartyvärr bilden av politiker som inte vet och inte villlyssna.Anf. 157 ():Herr talman! Så talar en socialdemokrat som ärledsen för att han eller hon inte automatiskt fårigenom regeringens förslag som brukligt är. Manförsöker skylla ifrån sig på alla andra, när mannågon enda gång måste ta sitt ansvar. Det är somom de socialdemokratiska väderkvarnsvingarna ivanlig stil riktar in sig mot något enda parti, någonenda syndabock som vågar sticka upp motmakthegemonin. Men det är inget enda parti här ikammaren som är ensamt utom ett --socialdemokraterna. Det förhåller sig på det sättet,även om ni nu mobiliserar många talare och inteanförtror att klara av den härdebatten. , det är nisocialdemokrater som är i de svarandes bås, ingaandra. Svara på, , varför nisocialdemokrater felplanerat och felspekulerat itvistigheterna i , för att använda dennasorgliga utveckling -- för det är det verkligen -- somskäl för att få stöd för en otillräcklig proposition.Under flera mandatperioder har inriktningen varitett samlat förslag. Så går den socialdemokratiskaregeringen efter det att man har utlovatmotsatsen och lägger fram en proposition någonmånad innan den av regeringen tillsattasamerättsutredningen skall vara färdig. Varfördenna röra, varför denna valhänthet, varför dennabrist på planering? Ni, , äransvariga, inte några andra, för denna sorglustigahistoria som ni nu försöker skylla på andra, frånvänster till höger som ni säger. Det finns mitt i pricken enda ansvarig, den socialdemokratiskaregeringen.Anf. 158 ():Herr talman! Jag tillhör ju inte utskottet utan haratt yttra mig i egenskap av motionär och ledamot avutredningen. När jag hör sägaatt vi som vill avslå propositionen inte har lyssnatpå människorna vill jag betona att det är de närmastberörda som vi har lyssnat på. En enhällig samiskopinion har yrkat på att propositionen avslås.Samernas nationalråd och de stora samiskaorganisationerna har i skrivelse till statsministernföreslagit att regeringen drar tillbaka propositionenom rennäringslagen. Den grupp vars ställning ochmöjligheter till långsiktig verksamhet som vi villstärka har alltså entydigt sagt nej.När det gäller renantalet har jag år efter årmotionerat om att vi bl.a. bör införa renkonto förrenägarna, så att det blir möjligt att balanseramellan olika år. Från olika håll har det framhållitsatt detta skulle vara ett verksamt medel för attskapa så att säga ekonomiska förutsättningar attbegränsa renantalet.Om minoritetsregeringen nu lider nederlag måsteju socialdemokraterna vara medvetna om att de äri minoritet, och i en fråga av speciell karaktär somdenna hade det funnits starka skäl att ta kontaktmed flera riksdagspartier, helst alla, för att förvissasig om att man får en lösning i stor enighet. Då haderegeringen av allt att döma på ett tidigt stadium fåttveta att man vill ha en bredare lösning än den somregeringen har föreslagit. När det nu är sura minerdärför att det av allt att döma blir ett nederlag förregeringen, får ju regeringen skylla sig själv. Jag villMargareta , upprepa: Vi som har gått motregeringen har lyssnat på samerna.Anf. 159 ():Fru talman! När det gäller samerna harsocialdemokraterna som vanligt inte tagit någonsom helst hänsyn till vad samerna själva vill.Samerna har omyndigförklarats avsocialdemokraterna: de behöver hjälpas, tas omhand, man behöver ordna och ställa för dem, devarken vet eller kan någonting själva. LeifMarklund började sitt inlägg med att konstatera attsamerna egentligen inte finns. De är integrerade isamhället. Han konstaterade att samerna finns sometnisk minoritet bara om de bor i kåtor ochanvänder renrajd.Deras status som urbefolkning skulle sitta i att delevde som de gjorde för femtio eller hundra årsedan. De skulle alltså inte ha möjlighet attutvecklas med det övriga svenska samhället,eftersom de då skulle förlora sin status somurbefolkning. Det är mycket beklämmande atthöra.När redogjorde för det storaantalet renar, uppfattade jag att det var fråga omden nödslakt som skedde i för något årsedan. Jag vill bara berätta att jag lyssnade på ettinlägg i en intervju i lokalradion av en polack somhade varit ute i skogarna och plockat bär. Hankunde inte förstå vad vi höll på med här. Han sadeatt han hade sett ett antal renar. Men han kundeinte förstå vad diskussionen egentligen rörde sig ommed tanke på dessa milsvida skogar.När man kommer till dessa trakter i ochhör kommentarer om att renarna trampar ner ochnöter för mycket på naturen, vet man inte om manska skratta eller gråta när man ser alla skidbackarsom finns där och turister som nöter på naturen.Anf. 160 ():Fru talman! Men, , vad är detta atthänvisa till -- en polsk turist som har sett någrarenar? Sedan drar hon slutsatsen att det av denanledningen inte är något problem. Åk upp ditsjälv, åk till och tala med både samernaoch ortsbefolkningen, så kanske en sannare bild av verkligheten än den hon fårav en turistande polack.Vad skulle hända om vi inte brydde oss omsamerna? Det är tydligen det som . Det skall inte finnas något stöd, ochdet skall inte finnas några regler och lagar. Vadskulle då hända med samerna? Tror BerithEriksson att samerna då skulle överleva somminoritetsbefolkning?Berith talade om nödslakt. Det blev juingen nödslakt, eftersom det inte heller var möjligtpå grund av att det bedömdes som oetiskt. Och dethåller jag med om. Därför behöver vi andramöjligheter att göra något åt detta.Jag tycker att även skall åka tillHärjedalen och tala med sina partikamrater där ochtala om att ni inte förmår delta i att lösa dekonflikter som också centerpartisterna iHärjedalen finner mycket stora. Åk dit, tala medskogsbrukarna och tala också med samerna iHärjedalen! Tala med befolkningen i ,för att få svar!Slutligen vill jag till säga att jaginte är något stöd åt . Jag talar häreftersom jag lever i den här verkligheten, och jagarbetar med dessa frågor uppe i . Därförtar jag upp just det här specifika problemet. Jag ärledsen för samernas skull, eftersom det här ställertill problem. Jag är ledsen för ortsbefolkningensskull, och jag är ledsen för den konflikt som ni intevill bidra till att lösa. Och den kommer att trappasupp. Jag ber att tala om hur hantycker att det här problemet skall lösas. Hur skallman minska antalet renar? Hur skall man få enkontroll av hur många renar som egentligen finns?Det är en fråga som jag tycker att han skall besvara.Jag försökte ställa den i utskottet, men ingen avoppositionspartierna förmådde att besvara den.Anf. 161 ():Fru talman! debatteknik är inteförvånande, eftersom den är typisk frånvänsterhåll. Om hon hade lyssnat på vad jag sadekunde hon ha konstaterat att jag icke på något sättutdömde människor med samisk härkomst. Jagsade att samerna och deras näring har fått en heltannan bild än den historiska bild som någon härtalade om.I den här propositionen föreslår ju regeringen attsamernas rättsliga ställning när det gäller attbedriva renskötsel, som bygger på urminnes hävd,skall stärkas. Men det är viktigt att man inteförsöker förvränga andras ord i detta sammanhang.Vi vet och vill naturligtvis att rennäringen skallfinnas som en näring. Men vi vill naturligtvis ocksåatt man skall kunna begränsa antalet renar för attslippa de konflikter som är på väg att inträffa.Anf. 162 ():Fru talman! Då vill jag svara på frågor genom att säga attett sätt att minska antalet renar vore ju att, som enenig riksdag beslutade på grundval avjordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU14,den eftersläpning som uppstått när det gällerprisstödet till rennäringen i förhållande tillNorrlandsstödet återhämtades.Vad gör man? Jo, man har konstaterat atteftersläpningen är . per kontrollslaktad ren.Men man säger nu att detta inte skall betalas utunder innevarande år, utan det skall delas upp pååren framöver. Det är ju verkligen att ge fel signalertill näringen. Den som avvaktar ytterligare ett årmed att slakta får ju i alla fall två tredjedelar av denkonstaterade eftersläpningen, medan den somslaktar får enbart en tredjedel. Det vore väl envettig åtgärd att vidta.En annan vettig åtgärdvore att man tillförde pengar så att en inventeringav betesmarkerna verkligen kom i gång. Nuhänvisar man till att dessa medel skall tas från detkonto som redan är intecknat av en massa andrasaker, t.ex. att upprätthålla stängslet mellan Norgeoch . Det gör ju att den renbetesinventeringsom man verkligen önskar få i gång inte sker.Detta är några av de åtgärder som kan vidtas.Anf. 163 ():Fru talman! Jag tycker att skalllugna ner sig litet grand och inte känna sig såfruktansvärt angripen bara därför attsocialdemokrater åker på ett nederlag. Andasåtminstone litet grand mellan varven, MargaretaWinberg. Jag är också ledsen över det som harinträffat. Jag använde ordet sorgligt tidigare i mittinlägg.Vi har från liberalernas sida, vilketförvisso gäller även andra partier, år efter årredovisat våra konkreta förslag och alternativ tillhur man skall gå till väga i detta sammanhang. Vihar faktiskt haft en långsiktig inriktning för attslippa hamna i den nödsituation som regeringenuppenbarligen känner att den har hamnat i genomatt komma med sådana här brandkårsutryckningar.Men då har socialdemokraterna gång på gång likaenvist avslagit varje förslag och hänvisat till ochutlovat att det skall komma samlade grepp.Men varför har inte ellernågon annan från socialdemokraterna på något sättförklarat eller åtminstone försvarat det valhäntasätt som socialdemokraterna skött det här ärendetpå? Hur kan man bara, inför ett perspektiv då manhar utlovat detta, komma och göra på det sätt somman nu har gjort? Jag upprepar precis vadjustitieministern sade så sent som . Honsade följande i en interpellationsdebatt ombehandlingen av samerättsutredningens förslag. ''Det är en självklar sak att förslaget om ettsameting inte kan ses isolerat utan även dettaförslag måste sättas in i ett större sammanhang.Det är alltså vår strävan att kunna nå fram tillhållbara lösningar på de frågor som aktualiseras avsamerättsutredningen -- -- --. ''Sedan springer regeringen, med detta löfte och medriksdagens beställningar, direkt och lägger fram enproposition en månad innan den av regeringen självtillsatta samerättsutredningen nu äntligen skalllägga fram sitt slutbetänkande. När vi i riksdagenåterupprepar att detta faktiskt inte går för sig --säger anmärkningsvärt,säger synnerligen magert,säger synnerligen beklagligt,säger anmärkningsvärt -- gårMargareta upp i talarstolen och säger: Detär inte vårt fel vad som kommer att ske. Det ärni som får ta på er ansvaret.Det är tvärtom, . Det ärsocialdemokraterna och inga andra änsocialdemokraterna som får ta på sig ansvaret fördetta, det fulla ansvaret för en så osystematiseradhantering av det hela. Det är bara ensocialdemokratisk regering som kan köra med en såosynkroniserad växellåda.Anf. 164 ():! Jag begärde ordet därför attMargareta nämnde mig då hon tog uppproblemet med antalet renar i delar av hennes län.Jag nämnde tidigare att jag och flera med mig, medstöd från de tre borgerliga partierna, iskatteutskottet begärde att man skall se överrennäringsbeskattning, så att vi kan få skattereglersom är mer anpassade efter den här näringensspeciella förhållanden. Bl.a. skulle man eventuelltinföra ett renkonto som liksom skogskontot skullebalansera inkomsterna mellan olika år. Från flerahåll har det framhållits att detta skulle vara ett avmedlen för att underlätta och stimulera en vissbegränsning av antalet renar utan tvångsmedel.Beträffande begränsning av renantalet nämndesamrättsutredningen problemet trots att vi intehade det som uppgift.Margareta , det är regeringens fel att viinte har fått en lagstiftning. Om regeringen, som äri minoritet, hade tagit kontakt med andra partier,som man ju brukar göra i vissa stora och speciellafrågor -- jag tycker att det här är en speciell fråga --hade man kunnat få klarhet om vilka synpunkterresp. partier har och fått reda på de breda krav somfinns på att det skall vara en samlad samepolitik.Om man inte hade velat avvakta rapporten omspråkets ställning, som just har framlagts, hademan på grundval av den utredning som gjordes ijuni 1989 kunnat lägga fram förslag som gällderennäringen, införandet av sameting, införandet avsamelag och grundlagsbestämmelser där samernasställning som urbefolkning särskilt markeras. Dethade man kunnat göra. Genom förhandlingar ochkontakter med partierna skulle vi förhoppningsvisha kunnat få en bred enighet i i dessafrågor. Socialdemokraterna har genom sittagerande omintetgjort detta. Det är alltsåsocialdemokraternas fel att vi inte nu inom dennärmaste tiden kan fatta beslut i dessa viktigafrågor.Anf. 165 ():Fru talman! Först till om renkonto.Vi vet att frågan har behandlats här ikammaren. Förslaget har varje gång avslagits. Vivet också att det enligt den nu gällandelagstiftningen är möjligt att ta har inkomsternaunder . Det är detta vi har hänvisat till när vihar avstyrkt förslaget om renkonto.Till : Det är väldigt konstigt om dethänger ihop med pengarna att en del samebyarförmår göra det som är deras skyldighet, nämligenatt hålla sig inom det renantal som de skall, medanandra, i synnerhet en, alltid har fler renar. Denekonomiska situationen är ganska lika församebyarna. Men det är alltid en eller möjligen tvåsom obstruerar och inte gör som vi säger frånmyndigheternas sida. I det här fallet måste mannog, även om kallar det förfogdevälde, ha vissa regler att gå efter. Annarsräcker inte betet till och det uppstår konflikter medandra motstridiga intressen.Vi har i mitt län gjort en betesinventering. Den harlett till att vi har justerat antalet renar.Allra sist till , som läser innantillur olika partimotioner och talar om vad man harskrivit. Det har vi hört förut, så det är onödigt atthöra det igen. säger attfolkpartiet har lagt fram förslag som skulle kunnalösa frågan. Tala om för mig hur! Jag har nämligenbara tagit upp den smala delen. För högt renantal,ingen sanktionsmöjlighet -- vad göra? AndersCastberger hänvisar till sameting, samelag,grundlagsfästade folkliga ställning, sameskolan ochILO-konvention. Vad i detta gör att man skallkunna förelägga samerna ett vite? Vad i detta göratt man kan gå in och kontrollera hur många renarsamerna har? Det är bara den här frågan som jagvill ha svar på. Det andra har klarat av.Anf. 166 ():Fru talman! Det var mycket glädjande, MargaretaWinberg, att höra att det är en eller två samebyarav 51 som har för stort renantal och som inte görsom vi säger. Därför skall vi alltså lagstifta, utan attta någon som helst hänsyn till att man samtidigtmåste få en uppfattning om andra frågor.Margareta anser alltså att vi, därför att tvåsamebyar har för stort renantal, skulle ha godkäntpropositionen. Det är väl så långt -- förutomintressen när det gäller jakt och fiske, som manockså har tagit upp i en reservation -- somsocialdemokraterna enligt min uppfattning villkomma med den här propositionen.Anf. 167 ():Fru talman! Det är inte helt oviktigt vilka de olikaförslagen är som har lämnats itiden. En av de första motioner som jag skrev närjag kom till sedanhandlade just om dessa frågor. Den hamnadesjälvfallet, med socialdemokratiskt maktspråk, påmotionsslaktens efterlämnade komposthög.Nu säger att hon bara har tagitupp den smala frågan, och hon vill ha besked idenna fråga. Men har ju såkapitalt missuppfattat vad frågan handlar om. Vihar ju år efterlyst detsamlade långsiktiga greppet. Vi har gång på gångutlovats detta av regeringen. harefterlyst det igen, och regeringen har utlovat detåter. Man har haft god tid på sig att låta alla desaker hända som behövs för att förbereda ett gottoch samlat förslag, där också denna specifika frågatas upp som berör bl.a. . Men vad händer? Jo, så oplanerat ochosynkroniserat gör man det, att utan låter denutredning regeringen har tillsatt avsluta sitt arbetenågon månad efter det att regeringen lämnat denproposition som skulle vara svaret på alla demöjliga, och för den delen också omöjliga, svåraoch besvärliga frågorna. Det är därför, MargaretaWinberg, som socialdemokraterna får bära detfulla ansvaret i varje fråga, även i den fråga somMargareta tycker är så smal men som är såviktig för just Härjedalen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på propositionen och begäran omnytt förslag)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (förslag om ändringar i propositionenslagförslag m.m.)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 168 röster mot133 för utskottets hemställan med godkännande avden i reservation 2 av m.fl. anfördamotiveringen. 3 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten votering avkvällsärendenPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang ibörjan av morgondagens arbetsplenum.22 § betänkande1990/91:NU4 Värdepappersfonder (prop.1990/91:153).Anf. 168 ():Fru talman! Vi skall nu inte tala omrennäringspolitik, utan om ren näringspolitik. Viskall inte heller tala om tvåbenta lappar, utan omsådana lappar som kallas fondandelar och kommertill uttryck på papper.Fru talman! Den lag som detta betänkande handlarom är en lag som måste hälsas med glädje. Det ären anpassning till EGs direktiv, ett av de många,inom kapitaltjänstområdet och innehåller därmeden modernisering av det slag som vi så gärna vill se.Det egendomliga med den här lagen, som byggerpå en proposition från den socialdemokratiskaregeringen, är att den innehåller en inskränkning iden demokrati som man eljest säger sig så gärnaeftersträva, särskilt i ekonomiska sammanhang.Den här lagen ersätter aktiefondslagen. I den fannsen, om än haltande bestämmelse, så dock enbestämmelse som möjliggjorde förfondandelsägarna att utse styrelseledamöter tillvärdepappersfonderna. Den bestämmelsen tar mannu bort. Det sker under det att man gör gällandeatt envar fond bör kunna få besluta om det, så attköparna av fondandelar sedan kan välja de fonderdär man tycker att tillräcklig demokrati finns.Samtidigt är, och det skriver regeringen mycketnoga, fondandelssystemet tillkommet därför vill skapa en sparmöjlighet för dem som intevill skaffa sig särskild sakkunskap ivärdepappersförvaltning eller värdepappersköp.Man konstaterar att de sparare som detta systemriktar sig till är sparare som normalt sett inte läggerned stor möda på att studera vad de sparar i, utanmer köper fondandelar som de bedömer vara godasparobjekt.Av den anledningen tycker vi att det ärutomordentligt naturligt och berättigat att dessafondandelsägare skall få vara med och utsestyrelsen och att det skall stå i lagen, så att detsystemet gäller alla fondbolag. Det kan inte vararimligt att man i detta lilla avseende vill negligerademokratikraven, utan det borde faktiskt varahögst rimligt även ur en socialdemokrats synpunktatt andelsägarstämmans rätt att utsestyrelseledamöter lagfästes.I den gamla lag som vi nu ersätter finns det enhaltande bestämmelse. I brist på bättre yrkar vi attden bestämmelsen får en överförd tillämpning i dennya lagen. Vi yrkar också att regeringen åläggs attåterkomma med ett förslag som ger en fullständigoch ren andelsägarrepresentation i dessa stämmor.I parallellitet med detta yrkar vi också att § 12 ilagen om livbolag med aktiefondsanknytningändras på samma sätt. Med detta yrkar jag bifallreservation nr 4.Anf. 169 ():Fru talman! För att göra debatten kort ber jag attfå instämma i vad sagt om reservationnr 4, om rätten för fondandelsägare att utsestyrelseledamöter i fondbolag. Däremot finns i enannan fråga en motion från vadbeträffar invandrares rätt att förvärva bundnaaktier. Våra invandrare får endast äga friaaktier i svenska företag. Detta innebär att det interäcker med att man bott i ochhar rösträtt för att man skall få spara iaktier. Många företag har endast bundna aktier,och vid en emittering till de anställda inträffar dåden situationen att somliga får del av den medanandra utesluts, trots att deras insats i företaget harvarit precis densamma.Vi tycker att det finns anledning att föreslå enlagändring så att invandrare som har kommunalrösträtt inte längre diskrimineras när det gäller attspara i aktier.Fru talman! stöder naturligtvis båda dereservationer som vi står bakom. Men förenkelhetens skull nöjer jag mig också med att yrkabifall till reservation nr 4.Anf. 170 ():Fru talman! Det betänkande som nu haratt behandla om värdepappersfonder går ut på enlagändring av den gamla aktiefondslagen så att maninför samlingsbegreppet värdepappersfonder.Centerpartiet instämmer i huvudsak i förslagen tillbreddning när det gäller placeringsrätten för de härfonderna samt optioner, terminer etc. Vad vi harvelat trycka på, här som så tidigare,är behovet av att hitta former för att öka sparandetäven i icke börsnoterade papper. Jag behöver väl iden här församlingen knappast understryka detbehov av åtgärder som vi kan tvingas tillmötesgå påföretagsbeskattningsområdet ochkapitalbeskattningsområdet för att stimulera ettökat sparande i icke börsnoterade bolag . Jag tror att i kammaren kommer att fåanledning att återkomma till de här frågorna påolika sätt. Att tillgodose det svenska näringslivet --det gäller det börsnoterade såväl som det ickebörsnoterade -- kommer att vara en ganska viktigfråga . Från ett 1980-tal med godtillgång på riskkapital går vi nu in i ett 1990-tal sompekar på betydande problem att finna och genererariskkapital. Eftersom vi vet att det enskildasparandet har stor betydelse i det härsammanhanget tycker vi i att det är viktigtatt hitta former för riskkapital, som vi har kallatdet, som skulle kunna ha en högre andel ickebörsnoterade papper i sin portfölj. Det skulle välkunna rymmas inom de harmoniseringar med EG-reglerna som detta också innebär.Utskottet konstaterar också att detta går mednationella fonder. Men det viktiga i det vi säger äratt man ändrar det från att som vara ettundantag från huvudregeln till att vara enhuvudregel också när det gäller möjligheterna attbilda sådana fonder. krävs bankinspektionensdispens för särskilda beslut för att man skall kunnagöra detta.Fru talman! Jag tror att vi får anledning att kommatillbaka till den här debatten.