prot · GE093 · 1990-10-03 00:00:00 — Satsningarna påalternativa energiformer försvann, liksom dekommunala energirådgivarna. Stora investeringar idirektverkande el gjodes , trots linje2-s löften om motsatsen. Kärleken till kärnkraftensom teknisk lösning har förblindat många sossar,moderater och folkpartister och förhindratnytänkande att tro på ny teknik.Myten om det direkta sambandet mellanförbrukning av energi och naturresurser ochvälstånd lever, frodas och styr dessutom depolitiska besluten. Myten lever trots att vi i vårnärhet kan studera ett gigantisktfullskaleexperiment som har totalkvaddat. I öst harman verkligen visat att det går att göra av medmassor av naturresurser utan att få ut specielltmycket nytta. Det räcker om man använderresurserna på ett tillräckligt ineffektivt sätt.Sovjet har t.ex. en energiförbrukning som är högreän , men trots detta kan man intepåstå att får ut mer nytta per person av sinförbrukning av naturresurser.Tron på att hög energiförbrukning automatiskt gervälstånd är falsk. Även om läget inte är lika extremti som när det gäller de värstaskräckexemplen, befinner vi oss långt ifrån eneffektiv energianvändning. Om den bästa tekniksom finns användes, skulle elförbrukningenbara vara hälften så stor.Ingvar säger i regeringsförklaringen attkärnkraften skall vara avvecklad . Mendet gamla löftet om att börja avveckla 1995 harstrukits.Hur kan regeringen sätta sig i förhandlingar medfolkpartiet och hålla fast vid linjen medavveckling ? Hur kan man förhandla medett parti som är så ryggradslöst att det frångått såvällinje 2-s linje med avveckling som sinegen partilinje med krav på förbud 2010? Det logiska måste ju vara attregeringen -- varför inte statsministern här --avbryter sonderingarna med och i ställetväljer att diskutera frågan med de riksdagspartiersom klart säger sig vilja avveckla kärnkraften.Förklaringen är naturligtvis att starka krafter iregeringen vill stoppa kärnkraftsavvecklingen.Men egentligen tror väl ingen att de somförespråkar en sentida avveckling av kärnkraften,de som påstår att det är svårt att avveckla tvåreaktorer , över huvud tagetvill avveckla. Det är givetvis mycket enklare attbörja avvecklingen om man skall bli klar medavvecklingen till år 2010.Det är bara litet bekvämare att vänta till mednästa energipolitiska svek. Och alldeles särskiltenkelt är det för dem som styr attinte ha så viktiga poster . De som bestämmer kanske då inte kommer att ha så viktiga posterlängre. , det år då kärnkraften skall varaavvecklad, kommer statsministern själv att vara 76år.I stället för att presentera konkreta, framåtsyftandeförslag på miljöområdet väljer statsministern att påvanligt socialdemokratiskt manér framställa Sverigesom något slags moralisk världsmakt genom attsäga: ''Här är naturen bättre skyddad än i någotannat modernt industriland. ''Om miljösituationen är bättre i än i mångaandra europeiska länder, så inte beror det på en bramiljöpolitik eller bra miljölagstiftning.Förklaringen är i stället att är ett stort landmed få människor. Det finns faktiskt storstäder iEuropa som har fler invånare än hela !I regeringsförklaringen talas om bättre skydd förhotade arter. skrev påBernkonventionen och förband sig därmed attskydda inte bara de hotade arterna utan också deraslivsmiljöer. Ett sådant lagligt skydd finns redan i endel länder, t.ex. i och . Men i Sverigehar regeringen fortfarande inte lagt framnågot lagförslag om skydd för hotade arter ochderas livsmiljöer.I regeringsförklaringen sägs vidare attkulturlandskapet skall berikas. Trots detta harriksdagen fattat ett jordbrukspolitiskt beslut i stortsett på regeringens förslag där endast 250 miljonersatsas på åtgärder på kulturlandskapet, även omnaturvårdsverket har sagt att det behövs minstdubbelt så mycket för att rädda de allravärdefullaste biotoperna. Mängder avnaturvårdsintresserade människor måste uppfattaregeringsförklaringen som ett stort och dåligtskämt.Den bristande respekten för löften och batteriet avsvek hotar friheten. Miljöförstöringen inskränkervår frihet att andas frisk luft, dricka rent vatten ochäta mat utan rester av bekämpningsmedel. Bristenpå miljöpolitik och långsiktigt tänkandeundergräver friheten för kommande generationer,deras möjligheter att leva ett bra liv och utvecklasitt samhälle.Friheten hotas också av en bristande respekt förordens innehåll, bristande respekt för vad ordenverkligen betyder och av bristande respekt förvikten av att hålla löften. Demokratin befinner sigi dag i kris. Och demokrati är en förutsättning förfrihet. Alltför få människor anser att politikär viktig och intressant. När löftesbrott blir regel ipolitiken minskar människors intresse än mer. Flermänniskor vänder politiken ryggen. Bevakningenav de politiska besluten blir sämre, och vi kanriskera att få sämre politiker. Utan ett politisktintresse kan nämligen inte demokratinupprätthållas. Demokratin är skör och måstevårdas. En viktig del av ansvaret ligger på osspolitiker. Men vägrar att inseproblemet. Han konstaterar i stället lugnt iregeringsförklaringen att demokratin är ''välförankrad'' i vårt land.Den gröna synen på frihet innebär inte någonokomplicerad nyliberal variant, som att frihet heltenkelt är frånvaro av regleringar.Vi i vårt land har inte rätt att inkräkta på frihetenför kommande generationer och människor i genom en misshushållning med resurser.Den gröna friheten innebär inte att ens frihet skallgå ut över någon annans.EG-harmoniseringen offrar demokratin för attvärna om konsumismen och varors frihet. , dåÖsttyskland definitivt slukats av väst, har också denröda ideologin definitivt kapitulerat.Kommunismen försvinner, medan konsumismenstärker sina ställningar. Konsumismen leder till nyamiljöproblem och till en övergång till en ny typ avplanhushållning -- den blå planhushållningen -- därett fåtal företag har tagit över makten på enmonopoliserad marknad. består inte längreden politiska striden i och avstriden blått mot rött. Rött är redan dött. gällerstriden grönt mot blått. Det behövs en stark grönmotkraft i hela för att ta upp kampen motallt starkare blåa ideologier.Sverige överlämnar en stor del av riksdagensbefogenheter till en centraliserad och odemokratiskbyråkrati i , för att underlätta storföretagensmöjligheter att flytta varor och kapital. Det blirsvårt eller omöjligt att stoppa import av varor somhar tillverkats med metoder som inte är tillåtna i detegna landet. Tillverkningen riskerar att flytta till deländer som har de lägsta kraven, t.ex. vad gällermiljö och säkerhet.Men alla dessa människor som är för ett svensktinträde i EG, de som längtar efter och hoppas på ettsvenskt medlemskap, vad längtar de efter, vad trorde på och vad vet de om EG? Jag tror att de längtarefter större kulturellt utbyte och mer personligfrihet med bättre möjligheter att resa, studera ocharbeta i andra länder. Trots allt tal om ökad frihetleder utvecklingen i också till attgränser stängs, även om vi kan vara glada föratt en gräns har försvunnit. Östeuropéer ges inte samma rätt att resa iväst som västeuropéer. Jag skulle vilja fråga er allasom företräder de olika politiska partierna: Är niberedda att arbeta aktivt för att människor frånöststaterna skall ges samma rätt att resa i Sverigesom människorna från , t.ex. vad gällervisum?Den gröna friheten skiljer på människans frihet ochvaruhandelns frihet. Vi vill arbeta för ett brettdemokratiskt samarbete där hela ingår. Vivill arbeta för en gemensam miljölagstiftning påminiminivå, med ett europeiskt tillsynsorgan ochen miljödomstol, där även miljöorganisationer hartalerätt. Vi vill arbeta för en gemensamarbetsmarknad för allt fler länder och för att ökamänniskors frihet och det kulturella utbytet.Sverige bör redan nu ta initiativ till att skapa engemensam arbetsmarknad med både EG, EFTA-länderna, de baltiska staterna och . Så snabbtsom möjligt bör samarbetet utökas till att gälla helaEuropa. En långsiktig vision måste vara att allamänniskor i världen skall ha rätt att bosätta sig varde vill. För dem som väljer att arbeta i skallnaturligtvis svensk arbetslagstiftning gälla, och närvi väljer att arbeta i andra länder skall vi följa denlagstiftning som gäller där.Till sist vill jag ställa en fråga till finns någonting väldigt positivt iregeringsförklaringen. Det står nämligen attmiljölagstiftningen skall utgå från vad som ärnödvändigt för miljö och hälsa. Det är ett miljölöftesom ni socialdemokrater inte har svikit, åtminstoneinte . Ni har en chans att uppfylla det löftet idet fortsatta arbetet med miljölagstiftningen.Innebär detta att ni kommer att arbeta för attmiljökvalitetsnormer införs i miljölagstiftningen?Anf. 7 Statsminister talman! kom jag tillbaka från NewYork och det barntoppmöte som ägde rum där islutet av och . I mötet deltog71 stats- och regeringschefer för att diskutera vadsom måste göras mot bakgrund av att det i världenvarje dag dör 40 000 barn. Många av dem skullekunna räddas till livet med relativt måttliga insatserav de resurser och med hjälp av den kunskap somredan finns i världen.Sverige är en av initiativtagarna, och jag överdriverinte om jag säger att också varit det landsom kanske starkast har bidragit iförberedelsearbetet och vid utarbetandet avdeklarationen. Därför är det märkligt att höra CarlBildt säga här, att håller på attmarginaliseras. Jag tror faktiskt att vi står starkarei den internationella opinionen än kanske någonsintidigare, beroende på de insatser vi gör för att lösaglobala och europeiska problem. Jag förståruppriktigt sagt inte att denna svartmålning ochnedvärdering av det egna landet från upprepas. Han gör det naturligtvis för attkomma åt det socialdemokratiska partiet, somsitter i regeringsställning.Samma dag som jag återvände från New Yorkmöttes jag av med texten:''Vi har det bäst i hela världen.'' En vetenskapligutredning slår fast: ''Svenska barn mår bäst ivärlden. ''Efter att ha lyssnat till inläggen här frånoppositionsledarna kan det kanske ändå varanyttigt att påminnas om hur bra vi har det i Sverige.Om debatten hyfsades något, skulle vi kanske allamå litet bättre också efter debatten.Det borde kanske också få oss att bli litetmisstänksamma mot politiker och andra som påståratt allt är så uselt i vårt land. Om barnen har detbra och det vetenskapligt konstateras att de svenskabarnen har det kanske allra bäst i världen, då är detett gott bevis på att det över huvud taget är ganskabra ställt i det svenska samhället.När vill göra 80-talet till ett så useltårtionde vill jag med några siffror konstateraföljande.Det budgetunderskott som uppgick till av vårtotala produktion är borta. Vi investerar på ettår lika mycket som det tog oss två borgerliga år attinvestera i industrin. Vi har fördubblat vår exporttill omvärlden. Den privata konsumtionen har ökatmed , vilket översatt till merbegripliga siffror innebär plus perhushåll.Herr talman! De förändringar som sker i våromvärld -- avspänningen mellan stormakterna, detökade samarbetet i ochdemokratiseringen i -- inger också hoppinför framtiden.I dag, när de båda tyska staterna förenas,försvinner ett av de främsta uttrycken för denmisstro och de motsättningar som delat Europaunder efterkrigstiden.Samtidigt visar brutala ockupation av Kuwaithur bräcklig freden är. Det räcker inte att vi bryterned motsättningarna i . Det måste ocksåskapas stabilare förhållanden i den övriga världen.Den aktiva roll som FN nu spelar under den alltallvarligare Mellanösternkrisen inger trots allthopp.Jag vill också gärna säga att våra tankar under denhär krisen går till de svenskar som mot sinvilja hålls kvar i . Den svenska regeringenfortsätter att göra allt, fortsätter att använda allakanaler för att dessa svenskar skall kunna lämnaIrak och komma hem till sina familjer. Våramöjligheter att agera är ingalunda uttömda, ochvåra ansträngningar -- det vill jag försäkrakammarens ledamöter och andra som lyssnar --kommer att fortsätta till dess att vi har lyckats.I går presenterades regeringsförklaringen. Denredovisar regeringens planer framåt. Deborgerliga kommentarerna har inte oväntat blivit:Ja, det är en kraftlös regering; det är ettinnehållslöst dokument.Låt mig då vara väldigt konkret och konstatera vadvi -- ''denna kraftlösa regering'' -- utträttat sedanden förra regeringsförklaringen avgavs.Förra hösten deklarerade jag att den svenskaregeringen var beredd att verka för att Sverigeskulle kunna delta i EGs inre marknad på allasamhällsområden där detta är förenligt medneutralitetspolitiken. Där stod vi då. äravgörande förhandlingar i full gång mellan EFTAoch EG om ett . Och, , enmedlemskapsansökan kan inte ersätta detta . Det är samtliga initierade överens om, ochman är överens om att det är viktigt och riktigt attsatsa all kraft på detta avtal. Det har den svenskaregeringen gjort, och vi har lyckats trots de dystraspådomar som inte minst har ägnat sig åt.I regeringsförklaringen aviseradejag också att regeringen var beredd atttidigarelägga betydande delar av skattereformen.Så har också skett genom uppgörelsen medfolkpartiet. Skattereformen i dess helhetgenomförs den 1 januari 1991.Vi har påbörjat en omfattande decentralisering avhela skolan. framläggs en proposition,där vi föreslår en halvering av den statligaskoladministrationen. Detta är inte ett ''simpeltnamnbyte'' som ville göra det till. Besluten flyttas ned tilllokala skolpolitiker, skolledare och lärare. Detbetyder också att vi frigör 100 milj. kr., som kansatsas på utbildningens kvalitet.Vi har lagt om livsmedelspolitiken mot ettlivskraftigare och miljövänligare jordbruk och förbättre och billigare mat. Vi har utvecklat 90-taletsregionalpolitik och näringspolitik. Vi har ocksåpåbörjat en förnyelse av hela arbetslivet -- dåligaarbetsmiljöer skall bort, och arbetsskadade skallkunna få rehabilitering. Arbetslivsfonden, sominrättats , disponerar fördetta arbete.Vi förändrar och förnyar också de stora och viktigasocialförsäkringssystemen i riktning mot ökadflexibilitet och bättre utnyttjande, med målet att fåned ohälsotalen och . Det betyder sammantagetoerhörda välfärdsvinster för tiotusentalsmänniskor.Detta är några exempel på vad regeringen haruträttat enbart . Sanningen ärju att vi förbättrar och effektiviserar på praktiskttaget varje samhällsområde för att skapa godaförutsättningar för tillväxt och välfärd under 90-talet.Då säger oppositionen: Ja, men regeringen, ochframför allt det socialdemokratiska partiet, är såsplittrade och har därför inga förutsättningar att taitu med framtidens problem. kritiserademan i går regeringsdeklarationen för att vi tog uppförslag om samverkan med andra partier. Detskulle vara ett uttryck för svaghet hossocialdemokratin.Vad var det jag sade i regeringsdeklarationen? Jo,att vi tycker att det är naturligt att vi tar strid påmånga områden, men att det på vissa områden ärviktigt för landet med samverkan överpartigränserna. Och jag nämnde tre områden:energin, och försvaret.Detta angrips alltså som en svaghet -- att vi frånsocialdemokratins sida deklarerar denna beredskaptill samverkan. beskriver detsom SOS, alltså någon sorts sjönödsförklaring. Ja,ibland kan angrepp på en politisk motståndare blioerhört avslöjande för angriparen. Om man här inställningen -- att beredskap till samarbeteoch kompromisser är en svaghet -- så förstår jag attdet borgerliga samarbetet ser ut som det gör. Harman den inställningen, är det klart att man inteanstränger sig för att vi skall kunna taett gemensamt ansvar.Bengt har sagt att man så småningombehöver byta besättning på den här båten, som är isjönöd. Ja, möjligheten fanns , i sambandmed regeringskrisen. Men vad hände då, närregeringsskutan stod där? Det var ju så, herrtalman, att de borgerliga ville ha var sin båt, somkunde gå åt var sitt håll. ville navigerafritt, ville gå mot , ochCarl Bildt i sin ubåt ville gå iundervattensläge från den politiska ytan, dyka sålångt ner som möjligt och gömma sig. Han villehelst vara borta under resten av 90-talet, om jag harförstått det rätt, för då skall det bli det stökigaårtiondet, och då vill inte vara inärheten av ytan och de stormar som råder. De villligga och trycka i någon djup ficka, enligt käntpolitiskt mönster.Carl Bildt har också sagt att sällan har så mångavarit osams så mycket somarbetarrörelsen. sades detta inför moderatavalarbetare, inte någon mot särskiltkritisk publik. Men det var väl ändå litet vågat, medhänsyn till att är oppositionsledare.Under den veckan hade socialdemokratin sinkongress. Vi hade våra debatter, vi fattade vårabeslut, och vi hade också voteringar. har vi demredovisade, och på vissa punkter har vi redovisat attvi har ett förhandlingsutrymme. Men hur står dettill inom borgerligheten? Vilka voteringar har nihaft i dessa frågor? Vilka möjligheter har ni haft attkomma fram till en gemensam uppfattning? Jagkonstaterar att när det gäller att vara splittrad liggerden svenska borgerligheten i den absolutafrontlinjen. Ni har alltid varit där, ni är där ochni kommer att vara där också valrörelse.Jag försäkrar att det var ett något oförsiktigtuttalande av skulle det ha sett ut , herr talman, om CarlBildt inte hade beordrat dykning snabbast möjligt,dvs. om hade äntrat skutan och vi hadefått en borgerlig regering? Ja, det är en intressanttanke. Låt oss ta några av de tunga frågor som vihar haft att behandla under den här perioden.Frågan om bron över har varit uppe tilldebatt här . Hur hade det blivit med den fråganom vi haft en borgerlig regering? Hade det blivit ettbeslut om fast förbindelse, som vill, ellericke ett beslut, som vill?Energin har också diskuterats här. Vi har numöjligheter att förhandla fram entrepartiuppgörelse, och vi skall göra vad vi kan föratt åstadkomma den. Vi tror att det är bra förlandet. Men vad hade hänt med energipolitikenmed i ledningen för landet? ju själv att det inte gick att bilda regering,framför allt på grund av energipolitiken. Det varfaktiskt vad uttalade. har härchansen att tala om vad en borgerlig energipolitikskulle innebära, eftersom han använde så oerhörtstarka ord mot socialdemokratin, när vi ändå skallta ett ansvar för att sy ihop den här frågan.Och tag skattereformen! Jag har i fyra storadebatter i denna kammare ställt den enkla frågan:Kommer , om det blir borgerligmajoritet, att riva upp skattereformen -- ja ellernej? Det borde väl ändå i denna så avgörande frågavara möjligt för , som är så talför i den härtalarstolen, att svara ja eller nej på den frågan. Nuställer jag den i den femte debatten, och jagförsäkrar att jag kommer att upprepa denna frågafram till , eller till dess jagfår svar. Jag hoppas att jag skall kunna få det här idag.Hade kunnat ena borgerligheten om enEuropapolitik? nedvärderar hela tidenregeringens insatser och säger att vi borde ha gåttmycket snabbare fram, att vi borde ha ageratmycket handlingskraftigare. Men hur hade CarlBildt fått med sig på en sådan linje?Ett kan aldrig göra till mer än enrandstat i det nya , sade . Det ärett typiskt exempel på en sådan nedvärdering av eninsats som är utomordentligt viktig. Har manden inställningen tror jag att det blir mycket svårtatt engagera sig med den kraft som är nödvändig föratt driva frågan -- och jag vill påstå att jag har gjortdet i allra högsta grad, inte minst genom att besökanästan samtliga EG-huvudstäder.Och vilken familjepolitik skulle vi ha fått om deborgerliga hade trätt till i början av det här året?Var hade vi då stått när det gäller barnbidragen,föräldraförsäkringen och barnomsorgen?De borgerliga kan naturligtvis glädja sig åt godaopinionssiffror. Men det är ju faktiskt med hjälp avoförenliga ståndpunkter. På dessa fem områden,som man inte kan tänka bort, redovisas olika -- ochibland diametralt motsatta -- uppfattningar.Då vill jag säga några ord till ,som talade mycket moraliskt och mycketanklagande mot socialdemokratin om löftesbrott.Jag ställer gärna upp på en genomgång av 80-talet,av våra löften och hur vi har uppfyllt dem. Påflertalet områden har vi inte bara uppfyllt de löftenvi har ställt -- och vi tog över ett land med mycketstora problem 1982. Vi har på många områdendessutom nått längre än vad vi har utlovat.Att då utifrån några punkter, bl.a. en där vi har enuppgörelse med -- det var ett absolutkrav från sida att vi på den punktenskulle ge upp löftet -- attackera oss på det sätt somBengt gjorde här, tycker jag inte är såsärskilt moraliskt högtstående heller, och framförallt inte, herr talman, om man års valsade följande: ''Vi går fram med tre olika förslag,tre olika program för de borgerliga partierna, ochvinner vi valet, sätter vi oss ned efteråt ochdiskuterar oss fram till en lösning.'' Därmed harman alltså varit beredd att systematiskt, på punktefter punkt, gå ifrån de besked som man hade gettväljarna.Har man den inställningen att man före valet kansäga att man skall bilda en trepartiregering, mendirekt efter valet kan gå ifrån de besked som deolika partierna har givit, menar jag att man inte harså oerhört stor anledning att slå sig för bröstet.Herr talman! Jag har tyvärr med den tid som stårtill mitt förfogande inte möjlighet att, som jag hadehoppats, komma in på den ekonomiska politiken,utan jag har använt min inledning till att bemötaden kritik som har riktats mot oss. Jag hoppas attjag skall kunna komma in på den ekonomiskapolitiken och ytterligare en del av de 18 frågor somställdes till mig bara i inledningarna. Det kommersäkert flera.Jag vill dock konstatera att fortfarandeagerar för fortsatt opposition, medan jag försökerta ett ansvar som gör det möjligt försocialdemokratin att fortsätta i regeringsställning.Det är inte oviktigt om ett politiskt parti prioriteraratt till varje pris opponera eller om det låter sittpolitiska handlande i någon mån präglas av att manockså skall ta ansvar. Trots det som har sagts frånoppositionsföreträdarnas sida här vill jagpåstå att detta är, har varit och under 90-taletkommer att vara ett grundläggande inslag isocialdemokratisk politik.Anf. 8 () replik:Herr talman! Låt mig innan jag går in på det somstatsministern sade bara instämma i det som bådeBengt och tidigareframhöll från denna talarstol angående denpolitiska moralen och vad det som har inträffat isocialdemokratins kärnkraftshantering har betytt för människorsrespekt för politiken. Jag tror att det tyvärr har letttill att många har sagt att politik bara är ett spel --löften och ord betyder ingenting, man bara svängersig. Det drabbar socialdemokratin, men kan tyvärrockså drabba tilltron till politiken i dess helhet.Statsministern utnyttjade praktiskt taget hela sintid till ett av sina standardanföranden angåendeborgerligheten. Det fanns i det han sade ingentingom socialdemokratisk politik för framtiden. Detfanns inte ett ord av medvetenhet om de problemsom står inför. Jag är ,öppen för att diskutera detaljer i 1980-taletsutveckling, men det centrala faktum är att manmisslyckades med det som var kärnan i den tredjevägens ekonomiska politik -- att förena låg inflationmed hög sysselsättning -- och att nu blivitett land av stagnation, med stagnerande ekonomioch galopperande priser, och att detta nu håller påatt leda oss in i en arbetslöshetskris.Jag kommer ihåg att och andrasocialdemokrater under valrörelserna 1985 och1988 sade: Ni må tycka att vi socialdemokrater intehar klarat av så mycket annat, men den tredjevägens politik har minsann lyckats. Vi har säkratsysselsättningen, vilket är socialdemokratinscentrala uppgift.Nu kommer varslen, arbetslösheten och krisen, ochstatsministern har över huvud taget ingenting attsäga om det som han själv har betecknat somsocialdemokratins viktigaste och mest avgörandepolitiska fråga.80-talet var för svensk ekonomisk politik ettförlorat årtionde. Jag kommer att upprepa det vidvarje tillfälle när jag får möjlighettill det. Maneliminerade budgetunderskottet genom en massivökning av skattetrycket -- ja. Men investeringarnafaller nu snabbt, statsministern. Exporten harförlorat marknadsandelar sedan mitten av1980-talet. Inflationslöner har vi haft sedan1982. Räknar man bort inflationens ochskattehöjningarnas effekter på de löner som vi harfått, finner man att vi har fått praktiskt tagetingenting kvar i lönekuverten .