prot · GE0936 · 1990-11-30 00:00:00 — Skolförordningen skallförändras och då kan också hemspråksreglernaändras.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Är den kommunala självbestämmanderättenstarkare än internationella överenskommelser, somSverige ratificerat så att man kan befara att ESK-dokumentet om den mänskliga dimensionen 32 §får en underordnad betydelse?1990/91:254 av () tilljustitieministern om sekretesslagstiftningen ochFNs barnkonvention:Genom en dom som fastställdes av regeringsrätteni har det klarlagts att den enskilde normaltinte har rätt att få del av uppgifter inomsocialtjänsten om vem som är hans eller hennes far.Sekretess gäller enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan menför fadern. I praktiken betyder detta att sekretessnästan alltid gäller beträffande faderskapet.Denna sekretess, som ger uttryck för värderingarsom är hemmahörande i ett annatårhundrade, är uppenbart stridande mot FNsbarnkonvention som ratificerat. Principenom förbud mot att efterforska faderskapet tordehärröra från ''Code '', la recherche de lapaternité est interdite. Enligt harbarn en ovillkorlig rätt att få vetskap om sinaföräldrar. I motioner, dels från mig i den allmännamotionstiden, dels medanledning av prop. 1989/90:107 om godkännandeav om barnens rättigheter harbegärts att bestämmelsen om sekretess beträffandenågons börd skall upphävas. har avslagitmotionerna, men uttalat att det finns anledning förregeringen att i lämpligt sammanhang överväga enförändring av sekretesslagen på denna punkt.Avser regeringen att under innevarande riksmöteförelägga förslag som bringarsekretesslagstiftningen i överensstämmelse medFNs barnkonvention?1990/91:255 av () tillsocialministern om rättskemiska laboratoriet iSolna:Enligt upgift skall det rättskemiska laboratoriet vidstatens rättsläkarstation i flyttas till detcentrala laboratoriet i . Det finnsanledning att befara att rättssäkerheten blir lidandepå grund av flyttningen, något som också påtalatsav polis- och åklagarmyndigheter. Ävenjustitiekanslern har uttryckt oro.Trots denna samlade bedömning har inteställningstagandet omprövats.Jag vill därför fråga socialministern:Tänker socialministern vidta några åtgärder för attförhindra att laboratoriet flyttas?1990/91:256 av i (c)till socialministern om registrering avtandlagningsmaterials biverkningar:I debatten om amalgamets skadeverkningar ochkravet på förbud framförs ständigt argumentet attfullgoda ersättningsmaterial inte finns och att dematerial som finns också kan ge upphov tillbiverkningar. Det är då av yttersta vikt attkunskaperna om olika tandlagningsmaterial ökar.Frågan om produktkontroll och biverkningsregisterför dentala material har aktualiserats gång på gång.Riksdagen har beslutat att biverkningsregister skallinrättas. Förre socialministern att en proposition skulle komma under1990. I årets budgetproposition hänvisade man tillsamordning med EG som försvar för att inte göranågot. Frågan är också anmäld till KU. skallenligt uppgift en försöksverksamhet på vissa ställenstartas under nästa år.Jag vill fråga statsrådet varför man dröjt så längemed att fullt ut göra en undersökning i hela landet.1990/91:257 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafikensträckan --/--skall enligt regeringsuppdragupphandla tågtrafik för /92.Av det protokoll som finns från förhandlingarnaden framgår bl.a. att sträckanGävle--/--har prioriteratsbort. Skall trafiken få fortsätta behövs ett ökatanslag på 35 milj. kr. Trafiken på denna sträcka ärav stor regionalpolitisk betydelse, och enneddragning medför negativa konsekvenser förBergslagen.Min fråga:Är kommunikationsministern beredd att avregionalpolitiska skäl medverka till atttransportrådet får de 35 milj. kr. som behövs för attsäkerställa tågtrafiken på sträckan --/--?1990/91:258 av () tillmiljöministern om miljöbrott:Skall miljöbrottslingar vara lika inför lagen?Skall stora företag, som borde ha goda möjligheteratt avsätta resurser för miljöskyddsarbete, kommaundan med lindrigare straff för miljöbrott, än småföretag?Så tycks tillämpningen av miljölagarna fungera vidtingsrätten i . Det är enligt minuppfattning mycket upprörande att det kan få varaså. Miljöbrott skall följas av kraftiga sanktioner,och stora företag skall inte slinka undan. En sådantillämpning skapar inte förtroende för de lagar vistiftar i . I dömdes två företagett litet och ett stort, Saab-Scanias flygdivision, heltolika för liknande miljöbrott. Det lilla företagetdömdes medan åtalet mot lades ner.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser regeringen föreslå förändringar imiljölagstiftningen i syfte att åstadkomma likhetinför lagen?1990/91:259 av () till industriministernom industrisysselsättningen i Strömstad:Det har gått i Strömstadmeddelade att Strömstadsfabriken kommer attavvecklas efter semstern 1990.Nedläggningen av är nu genomförd, ochdetta har medfört att 280 industriarbetsplatserförsvunnit.Utöver detta har andra industriföretag varslatpersonal om uppsägning. Ca 50 jobb berörs, vilketger ett totalt bortfall på av Strömstadsindustriarbetsmarknad.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågaindustriministern:Vilka åtgärder är industriministern beredd att vidtaför att återskapa industrisysselsättningen iStrömstad?1990/91:260 av () tillfinansministern om avdragsrätten för avgifter tillfackföreningar:I går enades socialdemokraterna och vänsterpartietom att ta bort taket för avdragsrätten för avgiftertill fackföreningarna. Detta beslut fattas i enekonomisk situation som enligt finansministernpräglas av ''blodigt allvar'' och där regeringen ansersig nödsakad att hastigt lägga fram en skrivelse tillriksdagen med ett s.k. krispaket. Finansministernlär dessutom -- efter den socialdemokratiskapartikongressen -- ha gett uttryck för uppfattningenatt en utbyggnad av föräldraförsäkringen är enhögre prioriterad åtgärd än höjningar avfackavdraget. Mot denna bakgrund vill jag frågafinansministern:Finns det något uttalande av finansministern idenna fråga som fortfarande äger giltighet?1990/91:261 av () till miljöministernom tillsynen enligt lagen om kemiska produkter:Tillsynen enligt lagen om kemiska produkterfungerar mycket dåligt, bl.a. enligt en enkät sommiljöpartiets riksdagsgrupp skickade till 100 miljö-och hälsoskyddsnämnder. En av orsakerna till dendåliga tillsynen är att ansvarsfördelningen mellankommuner och länsstyrelser är mycket oklar. Denklara ansvarsfördelning som finns när det gällermiljöskyddslagen saknas.Tänker regeringen göra något för att klara utansvarsfördelningen mellan kommuner ochlänsstyrelser t.ex. genom att ändra förordningenom kemiska produkter?1990/91:262 av () tillsocialministern om genteknikberedningenssammansättning:I tidigare debatter i har bl.a.miljöministern utlovat en bred parlamentariskberedning i bioteknik och genteknik. Kraven på enparlamentarisk utredning från bl.a. miljöpartietmöttes med att ge beredningen vidare befogenheteroch större frihet än vad som är normalt förberedningar. Beredningen tillsattes undersommaren och har hunnit ha några möten.Förutom de 8 parlamentarikerna ingår hela 22experter i beredningen. Bland dessa experter finnsingen representant för miljörörelsen, böndernaeller de fackliga organisationerna. Däremot är denhelt övervägande delen av experterna antingensådana som har egenintresse i att biotekniken gesfria händer eller sådana som är dokumenteratokritiska till den hittillsvarande utvecklingen påbioteknikområdet. Obalansen har påtalats avparlamentariker i utredningen, men ingaförändringar i sammansättningen har ändå skett.Med anledning av detta vill jag ställa följande frågatill socialministern:Hur avser regeringen se till attgenteknikberedningen får den nödvändiga allsidigainformation som krävs för att den skall kunna fattakloka beslut med nuvarande sammansättning?1990/91:263 av () tillkommunikationsministern om bärighetshöjandeåtgärder för järnväg:För närvarande genomförs s.k. bärighetshöjandeåtgärder för vägtrafik. Ca 6 miljarder satsas på attbygga om eller förstärka broar så attfordonsvikterna kan höjas till . Detta kanjämföras med att den maximala totalvikten inomEG är . Bärigheten på själva vägarna behöverföljaktligen höjas på många håll, vilket för med sigytterligare kostnader för samhället. Skälet tilldenna bärighetshöjning är enligtkommunikationsministern att ge svensk industrikonkurrensfördelar gentemot övrig europeiskindustri.Dess värre konkurrerar också de långvägagodstransporterna på väg med järnvägen. Någonmotsvarande bärigehtshöjande satsning påjärnvägarna har inte genomförts. Detinnebär att vägtrafiken har givitskonkurrensfördelar som järnvägen förnekats.Kravet på konkurrensneutralitet mellantrafikslagen har därigenom försummats. Detta kanvara en bidragande orsak till de svårigheter som SJGods numera upplever.Avser regeringen att verka för att bärighetshöjandeåtgärder skall vidtas för järnvägarnas del?1990/91:264 av () tillindustriministern om kraftvärmeverk:Många kommunala energiverk är mycket oroadeför att konstruktionen av den nyaenergibeskattningen inkl. mervärdesskatten ikombination med att koldioxidskatt endast skalltagas ut på fjärrvärme och ej på elgenereringkommer att medföra att nya abonnenter väljerelvärme i stället för fjärrvärme. Vidare är många ikraftindustrin oroade för att det med dessaskatteregler blir olönsamt att bygga nyakraftvärmeverk, trots att dessa ger det bästautnyttjandet av bränslet och därmed ocksåundviker onödiga utsläpp.Vad avser regeringen att göra för att motverka enövergång från fjärrvärme till elvärme och för attfrämja kraftvärme?1990/91:265 av () tilljordbruksministern om pilbågsjakt:Statens naturvårdsverk avser att ge tillstånd till jaktmed pilbåge. Tillståndet avser enföröksverksamhet.Jakt med pilbåge kräver -- om den skall vara humani någon mån -- en stor skjutskicklighet och mycketgynnsamma villkor ur jaktsynpunkt. Det finnsanledning att befara att pilbåge som jaktvapenkommer att utsätta viltet för stort lidande.Därför hemställer jag att till jordbruksministerMats få ställa följande fråga:Avser statsrådet att tillåta en utvidgning ochpermanentning av denna inhumana jaktform?1990/91:266 av () tillindustriministern om förnybara och miljövänligaenergikällor:Inom , miljörörelsenoch är man oroad över attden nya energibeskattningen och den planeradeutbyggnaden av fossilgasnätet kommer attmotverka satsningen på ökad användning avbiobränsle i den svenska energiförsörjningen ochdärmed leda till miljöskadliga och onödiga utsläppav bl.a. klimatpåverkande gaser vid normal drift,med risk för mycket stora utsläpp vid läckage ochdriftstörningar. På samma sätt som tidigare iDanmark försöker stora fossilgasleverantörer att fåunderlag för att bygga gasledningar för tiotalsmiljarder kronor genom att erbjuda kommunalaenergiverk och industrikunder långtidskontrakt tillolika priser som dock har det gemensamt att deligger strax under vad närmast konkurrenskraftigaalternativ skulle kosta.Vad avser regeringen att göra för att främja denfortsatta utvecklingen och öka användningen avförnybara och miljövänliga energikällor, bl.a.biobränsletekniken, inkl. biogas och förgasning avbiobränsle i ?1990/91:267 av () tillsocialministern om avvecklingen av vårdhemmen:Enligt den nya omsorgslagen skall vårdhemmen ilandstingen avvecklas. Enligt intentionerna ibeslutet skulle staten svara för kostnaderna fördenna avveckling. Avvecklingen skulle inte kostalandstingen något. Det visar sig nu inte hålla.Avvecklingen av vårdhemmen kostar landstingenstora pengar. För läns landsting innebärdetta en kostnad 1989 på 11 milj. kr., 27,3,beräknad 38,5 och 50,9 milj. kr.Enligt omsrogskommitténs betänkande angavskostnaden för den vårdform som skulle ersättavårdhemmen, elevhem för barn, till . per dag.Den verkliga kostnaden för läns landstingvisar sig nu ligga på i genomsnitt per dag.Det är alltså mer än en fördubbling av vad som vartänkt. Det här innebär att andra vårdtagare tvingasstå tillbaka när ekonomin är begränsad.Mot den bakgrunden vill jag fråga:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidtaga för attuppfylla löftet gentemot läns landsting ochandra landsting om att avvecklingen avvårdhemmen inte skall förorsaka landstingenökade kostnader?1990/91:268 av () till statsrådetErik om beskattningen avdagbarnvårdares kostnadsersättning:Enligt beslutet om den nya skattereformen skallkostnadsersättningen till dagbarnvårdare ifamiljedaghem beskattas. Det innebär klartförsämrade villkor för denna kategori som intemotsvarar sund logik. Följden blir att mångadagbarnvårdare slutar. Det får som följd att bristenpå daghemsplatser ökar. Det är ur flera synpunktertill stor nackdel inte minst för samhället.Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet:Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder så attbeskattningen av kostnadsersättningen fördagbarnvårdare i familjedaghem upphör?1990/91:269 av () tillfinansministern om statliga lån till kommunerna iKalmar län:Riksdagens majoritet beslutade påregeringens förslag att bevilja ochMalmö kommuner ett tioårigt lån -- 900 miljonerresp. 600 miljoner -- räntefritt de tre första åren.Många kommuner i län brottas med svåraekonomiska problem inte minst på grund av en radökade pålagor från staten och en orättvisresursfördelning över landet från statens sida.Jag vill därför fråga finansministern:Är finansministern beredd att stödja kommunernai län genom lån med samma generösavillkor?15 § Kammaren åtskildes kl. 13.30.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannan från sammanträdetsbörjan t.o.m. 6 § anf. 24 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 56(delvis)ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.