prot · GE0934 · 1990-11-28 00:00:00 — Encentral fråga i samerättsutredningen var vilkasärskilda behov som härleddes till samernasställning som urbefolkning i och vilkaskyldigheter det svenska samhället har gentemotsamerna. Utredningen kom fram till att degrundläggande behoven är stöd åt den samiskakulturen och det samiska språket, tryggad tillgångtill mark och vatten för de samiska näringarna samtinflytande i den beslutsprocess som rör samernaoch deras samfundsliv. I detta sammanhang måstesjälvfallet 169 omurbefolkningars rätt beaktas. Något besked omSveriges ratificering av konventionen harregeringen inte givit, och i propositionen saknasförslag till lagstiftning beträffandesamerättsutredningens förslag till särskildgrundlagsbestämmelse, samelag och inrättande avsameting. Det är synnerligen beklagligt eftersomregeringen därmed omöjliggjort en samladbedömning och skapat stor osäkerhet om statenssamepolitik.Miljöpartiets principiella inställning är att ensärskild lagstiftning som ger samerna skydd motexploatering i sameområdet bör skapas. Lagenskall ge samerna rätt att själva förvalta sinanaturtillgångar t.ex. renbeten och fiskevatten.Lagen bör vidare ge samerna vetorätt i frågor somär av grundläggande betydelse för deras försörjningoch levnadssätt samt ge garantier för att deras språkoch kultur kan leva vidare.Vi hörde göra en historisktillbakablick och tala om det myndighetsutövandesom faktiskt påminner om lappfogdetiden.Propositionen innebär snarare ett försvagande av1971 års rennäringslag med ett ökatmyndighetsinflytande, eftersom allt verkar varareglerat in i minsta detalj. gällde detväl också hur långt ifrån renhjorden som det vartillåtet för samer att bo. Frågan om det folkrättsligaskyddet för samerna, och särskilt för rennäringen,skall enligt vår uppfattning bli föremål förytterligare överväganden. Samernas rättsligaställning måste stärkas, och detta måste komma tilluttryck i en samlad samelag och ett sameting.En viktig förutsättning för detta är att godkänns. Tänker interatificera nr 169 omurbefolkningarnas rättigheter, som harvarit med om att arbeta fram i FN?Vi vänder oss emot propositionen, eftersom detverkar ligga särintressen bakom den. som att storskogsjordbruket och turismenskall gå före samernas intresse. Vi anser inte attdetta står i samklang med urbefolkningensintressen.Miljöpartiet de gröna har naturligtvis avstyrktpropositionen, och jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 149 ():Herr talman! Jag har begärt ordet i egenskap avledamot av samerättsutredningen och i egenskap avmotionär i anledning av propositionen och ianledning av samefrågor i övrigt i andrasammanhang. Jag har med intresse lyssnat pådebatten, och det är väl oundvikligt att en del av defrågor jag tar upp blir en upprepning av vad somtidigare har sagts.Vi skall erinra oss om att respekten förminoritetsbefolkningars rättigheter underefterkrigstiden har ökat markant. Minoriteter harnu i jämförelse med tidigare helt andra möjligheteratt bevara och utveckla sin kultur. villeman närmast undertrycka minoritetskulturer. Iminoritetsfolkens kulturer -- eller i varje fall i frågaom urbefolkningar, som det här gäller -- ingår ävenderas traditionella näringar. Vi skall därför sekulturbegreppet i ett vitt perspektiv. Språket är enmycket viktig del av kulturen, ja, den viktigastekulturbäraren.Under efterkrigstiden har vi fått olika konventionerom urbefolkningars rättigheter och det behov somibland finns av positiv särbehandling avurbefolkningar. Vi har konventioner från , FNoch i viss mån Europarådet.I har det funnits ett starkt engagemang närdet gäller att internationellt arbeta för dessa frågor.Vi har kraftfullt uttalat oss när det har gällt t.ex.urbefolkningarna i , inuiterna, indianerna ide övriga eller urbefolkningen iAustralien.Det vore därför helt följdriktigt att noggrant utredaförhållandena bland vår egen inhemskaurbefolkning och minoritetsbefolkning. Samerna ärju en urbefolkning som har blivit en minoritet i sittområde. Det finns i ca 17 000 samer, varav2 500 á 3 000 är verksamma inom rennäringen.När vi diskuterar samerna får vi komma ihåg att de,till skillnad från alla andra minoriteter i vårt land,inte har tyngdpunkten i sin kultur någonannanstans. De har inget eget land någonstans,medan alla andra minoriteter har ett land där deraskultur har tyngdpunkten. Det är ur den synpunktenalldeles speciellt viktigt att samerna ges möjligheteratt utveckla och bevara sin kultur.Hösten 1982 strax före valet utfärdade regeringenFälldin direktiv för en samerättsutredning.Direktiven gick ut på att utredningen skullekartlägga de särskilda behov som samerna har i sinegenskap av en urbefolkning som har blivit enminoritet, och utredningen skulle även studerafolkrättens betydelse. Resultaten av dessaöverväganden skulle sedan vara vägledande för detfortsatta arbetet. Utredningen skulle ge förslag tillåtgärder för att stärka rennäringens rättsligaställning gentemot motstående intressen, övervägainrättandet av ett folkvalt samiskt organ samtföreslå åtgärder i syfte att stärka och bevara detsamiska språket.Det blev ett regeringsskifte, och den tillträdandesocialdemokratiska regeringen utfärdade i februari1983 tilläggsdirektiv, vilka närmast underströkvikten av att utredningen arbetade efter deursprungliga direktiv som hade utfärdats samt gavnågra små tillägg. Det var alltså för sju sedanen bred politisk enighet om att ensamerättsutredning var nödvändig och om att manskulle se över vilka åtgärder som behövde vidtas.Samerättsutredningen började med att lägga framett betänkande om folkrätten, SOU 1986:36, och urdetta tänkte jag citera några rader. Utredningenkonstaterar där, mot bakgrund av folkrättsligaöverväganden, följande: ''Sammanfattningsvishävdar vi att på folkrättslig grund harförpliktelser gentemot samerna på olika sätt.Sverige måste avstå från sådana ingrepp i naturenatt de naturliga förutsättningarna för rennäringensfortbestånd äventyras. måste vidare sörjaför att nödvändiga resurser tryggas för den samiskakulturens fortlevnad och utveckling. Det sagdakräver beaktande i såväl lagstiftning somrättstillämpning. Det måste också beaktas inomförvaltning och administration, centralt ochregionalt. ''Utredningen fortsatte sitt arbete med att ta uppfrågan om rennäringens ställning, sameting, m.m. Ijuni 1989 framlades det betänkandet, som skullevara underlag för de propositioner som regeringenlade fram , men som kanske skulle hakunnat läggas fram litet tidigare.När det gäller det folkvalda samiska organet,, fann både samer och icke-samer iutredningen att det vore mycket angeläget attsamerna fick ett representativt organ. Ett sådantkan representera samerna på ett helt annat sätt änorganisationerna, och alla samer får på så sättmöjlighet att delta. Det är viktigt att så många sommöjligt engageras i arbetet med att bevara och föravidare den samiska kulturen.Jag hinner inte ta upp de olika frågor somsametinget skall syssla med, men det skulle bl.a.gälla samhällsplanering och utseendet av samiskarepresentanter i vissa samhällsorgan.Detta knöts samman med rennäringslagen på såsätt att om det uppstod konflikter mellanskogsbruket och samebyar, så skulle, innanslutgiltigt beslut fattades av myndigheter,få tillfälle att yttra sig och ge denallmänt samiska synpunkten på frågan, alltså intesett enbart utifrån den enskilda samebynssynpunkt, utan med en bred samisk belysning.Vi föreslog att skulle ha 31 ledamöteroch att beslut skulle fattas så att detförsta valet skulle ha kunnat hållas i samband medkyrkofullmäktigevalet . Eftersomregeringen inte har lagt fram något förslag har dettainte blivit möjligt.Som det har påpekats tidigare i debatten noterarjag att har en form avsameting och att ett sådant i inrättades i fjolhöst.Jag har ställt en interpellation tilljustitieministern om denna fråga, och jag deltog ien interpellationsdebatt initierad av BerithEriksson . I båda fallen angavskostnadsfrågan som skäl för att förslag inte har lagtsfram. Jag vill då kort slå fast att demokrati måste fåkosta, och det måste få kosta även att vidgademokratin för vår inhemska urbefolkning.Utredningen föreslog även fastställandet av ensamelag, som skulle reglera sametingetsverksamhet, och en grundlagsbestämmelse med etttillägg som betonar samernas särskilda ställningsom urbefolkning i vårt land.Jag hinner inte så mycket gå in på frågan omrennäringens rättsliga ställning, man jag vill betonaatt vår riktlinje var att man genom ett ökatsamrådsförfarande skulle öka förståelsen förvarandras synpunkter. Inom året-runt-områdetskulle samebyarna vid större avverkningar på över20 hektar på fastigheter kunna haett suspensivt veto gentemot avverkningen. Mendetta skulle då prövas i högre instans, ochsametinget skulle då, som jag har nämnt, få tillfälleatt yttra sig.Genom att regeringen inte lade fram ett förslag omett sameting som den föreslog ändringar irennäringslagen, blev det omöjligt för attta ställning till det förslag somsamerättsutredningen framlagt, dvs. att knytasamman sameting och rennäringslag. Däremot togregeringen i propositionen upp frågan om regleringav antalet renar. Även utredningen hade nämntdetta, trots att det inte ingick i direktiven.Det är ändå något anmärkningsvärt att de flestaförslag till ändringar i rennäringslagen i den nuföreliggande propositionen -- som vi om en litenstund skall fatta beslut om och vars syfte var attstärka rennäringens rättsliga ställning -- innebärjust åtgärder för att kunna hålla nere antalet renar.Även om det finns skäl för detta måste det finnas enbalans mellan de ökade rättigheterna och de ökadekrav man ställer på samerna.Mot den bakgrunden att detta inte blev den bredalösning som vi hade hoppats på har jag liksomandra motionerat om ett avslag på propositionen.Nu har utredningen avslutat sitt arbete och lagtfram ett förslag om en stärkning av det samiskaspråkets ställning samt fiskesamernas ochsameslöjdarnas ställning. Jag hoppas att man i defrågor som inte är kontroversiella skall kunna ha enrelativt kort remisstid och göra ett snabbt arbete ivederbörande departement så att det skall blimöjligt att få ett samlat förslag som inte dröjer sålänge som regeringspartiets företrädare här sagt.Jag hoppas att det kommer ett samlat förslag omsamepolitiken som tar upp rennäringens ställning,fiskesamerna och slöjdarna, , ensamelag, grundlagbestämmelser samt åtgärder föratt stärka och utveckla det samiska språket.I min motion har jag tagit upp ytterligare en frågasom jag avslutningsvis vill kommentera. Det ärfrågan om att öka förståelsen mellan olikaintressen. Inom renskötselområdet har samerna enpå urminnes hävd grundad rätt att bedrivarenskötsel. har markägarna både rätt ochskyldighet att bedriva skogsbruk. Det gäller attdessa i och för sig motstående intressen skall kunnafå ökad förståelse för varandra och leva i fredligsamexistens. I samerättsutredningen ansåg man attett ytterligare samrådsförfarande skulle vara ett ledi den riktningen. Jag har i min motion dessutomtagit upp frågan att samhället genom en sakliginformation om de resp. intressenas rättigheter ochskyldigheter i renskötselområdet skulle kunnabidra till en bättre förståelse för vardera sidassituation, rättigheter och skyldigheter. Därigenomskulle även dessa motstående grupper kunna leva ifredlig samexistens.Det finns på så många samhällsområden omståendeintressen -- arbetsgivare och arbetstagare,hyresgäster och hyresvärdar osv. -- men detfungerar hyggligt. Det är viktigt att vi fårinformation och sådana förhållanden att det skapasförutsättningar för att framgångsrikt bedriva båderenskötsel och skogsbruk i denna stora del avlandet, och detta utan uppenbara konflikter. Manmåste inse varandras rättigheter och skyldigheteroch försöka att anpassa sig efter detta.Herr talman! Jag yrkar slutligen bifall till utskottetshemställan, och jag hoppas att regeringen sätter instora resurser för att så snabbt som möjligt läggafram förslag en samlad samepolitik.Anf. 150 i ():Herr talman! Jag skall i mitt korta inlägg inte ägnamig åt den huvudfråga, nämligen ändring irennäringslagen, som betänkandet ytterst handlarom. Jag tänkte begränsa mig till några synpunkterbeträffande reservation 2 från utskottetssocialdemokratiska minoritet.De som var här i kammaren för sedan vetatt jag då från talarstolen ondgjorde mig över attmotioner om jakt i det fjällnära området avstyrktesutan att ha realbehandlats i utskottet. Jag tog migfriheten att kalla detta för mannamån ochgodtycke, och det anser jag fortfarande atthandläggningen gav anledning till.I tre motioner, en väckt av bl.a. ,behandlades samma spörsmål. En var väckt underden allmänna motionstiden och en i anledning avpropositionen, och en var väckt av mig själv.Utskottet fann det mycket märkliga förfarandetvärt att pröva, att utan sakprövning och med enytterst svävande motivering avstyrka dessamotioner utan behandling.I jordbruksutskottets betänkande nr 10 vidgårockså utskottet, såvitt jag förstår, att man ärmedveten om att motionerna inte harbehandlats. Utskottets motivering lyder nämligenpå följande sätt: ''Många av de frågor'' -- -- -- jagupprepar, många av de frågor -- -- -- ''om jakt ochviltvård som tas upp i de nu aktuella motionernahar behandlats utförligt tidigare under innevarandevalperiod -- -- --.'' Man är alltså medveten om attinte samtliga frågor har behandlats. Detta tyckerjag illa om. Men när jag tar mig friheten att tala ommannamån och godtycke, gör jag det eftersomsocialdemokraterna i en reservation till dettabetänkande tar upp en av motionerna tillsakbehandling. Detta är verkligen inte hedervärtfrån er socialdemokrater!Vore det nu inte så att , när han för enstund sedan inledde denna debatt, sade attjaktmöjligheterna ovan odlingsgränsen är en dåligtutnyttjad resurs, skulle man kunna tro att vi pånågot sätt skulle vara oense i sakfrågan. Men inteens det har varit tillräckligt. Vi är i sakfråganöverens om att den resursen är dåligt nyttjad, ochutskottet skulle kunna ha gjort ett uttalande ienlighet med motionsyrkandena. Detta har, pågrund av det oefterrättliga förfarandet ijordbruksutskottet, inte kunnat genomföras.Herr talman! När jag nu ändå är så långt kommenatt jag är framme vid reservation 2 till detbetänkande som behandlas , som innebär ettbifall till motionen från socialdemokratisk sida,skulle det kunna tänkas att man kraftfullt vill drivadenna fråga.Åke Selberg sade isammanhanget att majoritetens sätt att hanterafrågan innebär att sakfrågan skjuts till en osäkerframtid. Låt mig då berätta för kammarensledamöter hur kraftfullt socialdemokraternahanterar den egna frågan. Jo, precis som AndersCastberger påpekade, uttryckerman sig i all sin kraftlöshet på följande sätt:''Utskottet förutsätter därför att synpunkterna imotion Jo21 beaktas utan någon särskildframställning från sida. ''Det är den kraft som socialdemokraterna förmårutöva. Man gör inte ens ett tillkännagivande tillregeringen när man ändå har utfört arbetet ochreservationsvägen, vilket är något udda, ändocksakbehandlar motionen. Nej, herr talman, jag villnog gärna göra gällande att medsocialdemokraternas sätt att sköta detta, på gotteller ont, har spiken satts i kistan för det förenkladeförfarande för motionsbehandling som påbörjats ijordbruksutskottet, utbildningsutskottet ochkanske också något annat utskott. På detta sätt kandet inte fortgå. Socialdemokraterna har nudokumenterat att de står ensamma bakom dettaförfarande, och de får faktiskt skämmas! Detta ären otillständig hantering.Anf. 151 ():Herr talman! Jag vill i likhet med mitt anförande med att säga, att det ärmycket olyckligt att utskottsmajoriteten har valt attavstyrka propositionen om ändring irennäringslagen. Utskottet har gjort det medmotiveringen att denna proposition skall ses isamband med den proposition som skall diskuterasnästa vecka i denna kammare, nämligenpropositionen om fjällnära skogar. Det här innebärolyckligtvis att vi nu ökar möjligheterna att bedrivaskogsbruk i de fjällnära områdena, men vi tar intemotsättningarna på allvar utan fortsätter att tillåtaatt rennäringen bedrivs ohämmat. Efter den debattsom jag nu har lyssnat på här i kammaren -- frånolika håll har man här på det ena eller andra sättetförsökt göra gällande att man är expert på samiskhärkomst och mycket kunnig i renskötsel -- måstejag säga: Jag delar inte er uppfattning!I dag handlar det inte om en gammal nomadkultur.Det här handlar om en näring som bedrivs ihögmekaniserad form: med hjälp av helikopter,motorcyklar och skotrar. Samerna bor inte längre ikåtor -- samerna bor faktiskt i väldigt fina villornere i de moderna samhällena, precis som densvenska befolkningen. har samerna på deflesta ställen integrerats i samhället i övrigt i sittlevene. Då är det fel att försöka göra gällande attdet här är någon speciell grupp.Nu handlar det -- det sägs också inledningsvis ipropositionen -- om att fastställa att samernasrenskötselrätt grundas på urminnes hävd. Att manhar renskötselrätt är självklart, men det handlarockså om betesrätt, och det skall samerna ha försina renar, men vad man inte tänker på är attbetestillgången är begränsad, och hållerrenarna faktiskt på grund av sitt antal på att beta sigut ur landet. Och det tillåter vi i fortsättningen. Ochhär talar man om fogdevälde!I likhet med skogsbrukets företrädare måstesamerna rätta sig efter de lagar och föreskrifter somriksdag och regering fastställer. Skogsbruket äromgärdat av lagar och paragrafer, så att man ärsnärjd. Men så fort man skall röra i sådanabestämmelser som gäller renskötseln -- närsamhället försöker gå in och hjälpa samerna attfastställa lämpligt renantal för att räddasamebyarna från inbördes krig och att ävenfastställa lämpliga organisationsformer inomsamebyarna, där ordningen inte är den bästa -- höjsdet ramaskrin. Jag måste säga att jag är besviken påkunnigheten i rennäringsfrågorna i den debatt somhär har förts.Jag vill också ta upp den motion som jag har skrivittillsammans med och om möjligheterna att utökajakttillfällena. Här bor faktiskt ett betydligt störreantal människor än de 2 500 renskötande samerna.Vi måste hjälpa till att öka jakttillgången i de härområdena utan att för den skull göra jakten här tillexklusiv rikemansjakt, vilket man är på väg att görapå många ställen.Till i vill jag säga att om detfinns en vilja har han möjligheten att stödja denreservation som den socialdemokratiskaminoriteten har avgivit i det här ärendet, vilketinnebär att vi kan komma tillbaka med vårtjaktintresse och försöka genomdriva det vi är enseom i sakfrågan. Jag utgår från att vi är överens omatt vi skall ha en större tillgång till jakt, men när detgäller medlen går våra åsikter tydligen ordentligtisär. Rösta gärna för den reservation som haravgivits av socialdemokraterna!När det gäller den motion som stårför om fisket ovan odlingsgränsen vill jag säga attdet hade varit av stort värde och behov att kunnabörja diskutera fiskevårdsåtgärder ovanodlingsgränsen. måste man säga att det pågårett ohejdat rovfiske med nät; ingafiskevårdsåtgärder eller återställningsåtgärdervidtas. Det innebär att samerna så småningomkommer att ha tömt sina fisketillgångar ochmöjligheterna till fiske både för sig själva och förandra. Därför är det av stor vikt att man börjardiskutera fiskevårdsområden även i de härtrakterna.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag måste bemöta närdet gäller renantalet. Vilka har det största intressetav att betet räcker till renarna? Högsta renantalet måste ju baseras på enlångsiktig användning av naturresursen renbete. Enrenbetesinventering behövs för att fastställa hurhögt renantal man kan ha -- ja.En renbetesinventering har faktiskt gjorts i sjusamebyar. Resultatet av den visade att antalet renarvar för högt i en sameby. I en sameby rådde paritetmellan tillgången på bete och renantalet. I deövriga fem samebyarna kunde man ha ett störreantal renar än man hade.Med det vill jag inte säga att det inte på andraställen kan finnas för mycket renar. Men då måsteman också se närmare på varför det finns förmycket renar. Då är vi genast inne i en annandiskussion, nämligen om priser på kött och omverkningarna av Tjernobylolyckan.Leif uttalade sig som den verkligekännaren av samiska frågor här i kammaren. Omjag var same skulle jag verkligen kalla de tjänsterhan gör samerna för björntjänster.Anf. 153 i ()replik:Herr talman! Jag vill harangera ,som är en verkligt generös natur. Förra veckaninbjöd han mig att rösta för en reservation i denkommande veckan, alltså , om jag bara nöjdemig med att min motion avstyrktes --utan realbehandling. har jag igen fått en invit attrösta för reservationen, därför att vi väl ändå i saktycker lika! Ja, vi tycker i sak lika. Och hade detvarit någon ordning med er socialdemokrater, så attni hade givit regeringen er mening till känna, skullejag ha stött reservationen. Är du beredd att ändrayrkandet till ett tillkännagivande skall jag rösta förreservationen, . 154 () replik:Herr talman! Oavsett vad tyckerom min inställning till samerna är det faktiskt så,, att jag lever i de områdena ochanser att samerna är berättigade att leva därtillsammans med oss, men vet jag att debehöver hjälp när det gäller att ordna uppförhållandena mellan samebyarna.När det gäller renantalet tror jag att jag har störrekunskaper om hur renantalet utvecklas: Detmoderna skogsbruket har varit gynnsamt förrenantalets utveckling. Men om det får fortsättakommer vi att få stora konflikter dels mellanbefolkningen i övrigt och samerna, dels mellansamebyarna. Konflikterna där håller redan på attutvecklas till rena handgripligheter, på grund av slåss om betet.Om inte regering och riksdag orkar hjälpa till medatt organisera detta kommer vi att fåbehandla krav på nödutfordring över budgeten,och det inte på grund av tillfälligt dåliga klimatiskaförhållanden -- jag tänker på nedisning ochliknande -- utan på grund av att man inte hartillgång till bete och att renarna kommer att märglasur.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag är inte heller helt borta när detgäller de här frågorna. Jag är född och uppvuxen isameland, och jag är fortfarande ute i skogarna därväldigt ofta. Jag vet därför ganska mycket om hurdet ser ut med antalet renar i skogarna.Om samerna behöver hjälp för att ordna upp sinamellanhavanden kommer de säkert till oss och berom det.För att bevilja nödutfodring finns det mycket klaraoch distinkta regler. har det inte skett någonnödutfodring på grund av för högt renantal -- dennödutfodring som var nödvändig i ochandra samebyar berodde på den rådande vintern.Det är inte samerna själva som avgör om detbehövs nödutfodring eller inte. Myndigheten ifråga gör en inventering och konstaterar om detbehövs nödutfordring. Det är också myndighetensom beviljar medel för nödutfodring.Anf. 156 ():Herr talman! Till och från blir vi politikeranklagade för att inte veta något om verkligheten.Det sägs att vi sitter här i fjärmade frånvardagen och framför åsikter som har helt andrautgångspunkter än att försöka förändra ochförbättra för människorna.Jag brukar självfallet försvara oss. Jag brukarhävda att vi lever i verkligheten och att vi bemödaross att ta reda på fakta, att vi lyssnar och lär.Men i detta ärende skall jag be att få sälla mig tillkritikerna. Oppositionen som fällerregeringsförslaget har inte förstått något alls av denmycket komplicerade verklighet som vi är satta atthandha. Eller rättare sagt: Ni vill inte, från högertill vänster, i salig blandning, förstå. Ni sätter i dethär läget möjligheten att trycka till regeringenframför chansen att lösa stora problem, och därmedblir ni ansvariga för den troligen ganska svårasituation som kommer att uppstå i exempelvisHärjedalen. Ni tror att ni med ert agerande gagnarsamernas sak -- i själva verket är det tvärtom.Jag skall, herr talman, ge kammarens ledamöter ettexempel. I Handölsdalens sameby i ärdet högsta tillåtna renantalet 6 000. Samebynvägrar att godta detta. Man struntar helt enkelt imyndigheternas beslut. Man slaktar inte ut ensnormaluttaget.