prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — tycker att för att televerketytterligare skall kunna utvecklas och erbjuda mertjänster bör det tillföras medel från staten tillteleverket för att kunna uppfylla ytterligare krav påverket. Bläddrar man litet längre fram ibetänkandet, i själva verket två reservationer fram,säger att skall leverera in tillstaten ytterligare 500 milj. kr.Först skall tillskjutas medel för att byggaut mer. En sida längre fram i betänkandet skallteleverket leverera in 500 milj. kr. till staten -- föratt finansiera olika skattesänkningar,gissar jag. Det går inte ihop. Det är vad mannormalt kallar för rundgång i affärer.Det fanns inga motioner om bolagisering.Varför vet jag inte. Men det hindrar ju inte att denmycket verbalt kraftfulle bolagisering. Han ville förmå mig attklämma fram var jag står i bolagiseringsfrågan.Frågan har inte behandlats i utskottet, och vad jagpersonligen anser har ju inte så stor betydelse,eftersom jag talar för utskottet. Jag vill dock erinraAnders Castberger om att en stor del av televerketsverksamhet bedrivs i olika bolagsformer. Detta ären förutsättning för att man skall kunna konkurreramed andra avancerade utländska konkurrenter.Det är mitt svar på fråga.Det framfördes vidare att telenätet ytterligareborde byggas ut. har ålagts en uppgiftsom man kommer att uppfylla i enlighet med debeslut som har fattats. Var man än bor i landet skallman ha tillgång till de grundläggandeteletjänsterna. Att göra det möjligt föralla var man än bor att få tillgång till övriga tekniskafinesser är svårt, men kommerde allra flesta i vårt land att kunna utnyttja sådanatekniska finesser som bl.a. telefax.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande.Anf. 93 TOM ():Herr talman! Ja, , det är riktigt attdet inte längre finns några lagreglerade monopolkvar inom verksamhetsområde. BirgerRosqvist och jag är överens så långt att televerketnaturligtvis skall ha skälig ersättning för de tjänstersom man erbjuder både till allmänheten och tillandra nätoperatörer. Men bygger uppett tekniskt monopol som skall bevara det somtidigare var lagstadgat.Ericsson har fått instruktioner som förhindrarbolaget att lämna offert på växlar till Comvik.Detta fall skall prövas av marknadsdomstolensenare . Det rör sig troligen om ett högstvanligt fall av leveransvägran som undanröjs avmarknadsdomstolen. har dockComvik förlorat lång och dyrbar tid.När det gäller växelanslutningen är det en fråga omhur anslutningen från Comviks växel till televerketsnät skall ske. Där borde förhållandena vara lika förTeleverket Radio som för Comvik, men så är intefallet. Radio ansluter med något somkallas för gul svensk tupp, medan Comvik hänvisastill röd internationell tupp. Det låter som om dethandlar om en hönsgård, men det är det inte. Närsedan Comvik accepterade detta, sade televerketatt röd internationell tupp kommer att finnas barapå en eller två orter i landet. Detta skaparnaturligtvis linjekostnader för Comvik, som dettabolag inte kan bära för ett system som inte blirjämlikt i förhållandet till den egna radiodivisionenstelefonnät.Det är dessa förhållanden som jag har velat ta upptill diskussion. Om tidigare beslut omkonkurrensneutralitet skall kunna fullföljas, börteleverket inte ha möjlighet att agera på det sättsom man gör.Anf. 94 ():Herr talman! Genom att försöka sig på en formellvinkling gled undan för att slippaatt svara på de besvärliga frågor som vi ställde tillhonom, men så enkelt går det inte.Beträffande telepolitikens inriktning företräderfolkpartiet en liberal syn, där vi utgår ifrån enverklig nätkonkurrens mellan jämbördiga parter.Jag exemplifierade inledningsvis med Comvik, menäven andra kan komma att vara intresserade. Vimenar att också dessa intressenter skall tillåtas varamed.För att en fungerande marknadsekonomi skall varatill gagn för allmänheten erfordras att alla parterspelar på lika villkor. Detta är det fundamentala ien marknadsekonomi och förmodligen är det justdärför som socialdemokraterna ännu inte begriperdetta. Det här är utgångspunkten för att vinaturligtvis vill låta spela på sammagynnsamma villkor.Socialdemokraterna och måsteändå ha en principiell syn på dessa frågor.Alltmedan år krävt nytänkandeoch påvisat vilken principiell inriktning vi vill se,har socialdemokraterna bara sagt nej.Bolagiseringsfrågorna avgjordes i ett annatbetänkande, där socialdemokraterna var lika klartnegativa.Så helt plötsligt framläggs samma förslag somtidigare har framställts av och fleraandra partier av generaldirektören själv. arbetat som en företagsledare och inte frågatregeringen innan han kom med förslaget om vadhan fick säga. Då står helthandfallen och hänvisar till att det inte är någonsom motionerat i den här frågan just denna gång.Affärsvärldens senaste nummer innehåller enanalys av den kommande affären som eventuelltblir av. Där ger styrelsens ordförande sitt stöd fördenna tanke. Menar ägaren/staten -- företrädd avden socialdemokratiska regeringen -- som tillsätterordförande att man väntar sig en splittring istyrelsen orsakad av företrädare som inteföreträder statens intressen? Det är en mycketunderlig inställning från socialdemokraternas sida.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )11 § Vissa yrkestrafikfrågorFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU2 Vissa yrkestrafikfrågor.Anf. 95 i (m):Herr talman! Vi moderater står självfallet bakomsamtliga reservationer där vi finns representerade,men för att bidra till att göra kammarensarbetsförfarande smidigare yrkar jag härmed bifallbara till reservation nr 1.Flertalet av dessa motioner har förvisso väckts fleragånger tidigare och blivit avslagna eller blivitbehandlade på ett sätt som vi moderater inte harvarit nöjda med. Vi kommer därför att fortsättamed att avge motioner och agera för att syftet medmotionerna skall kunna uppnås.Det här betänkandet går främst ut på vår önskan attminska antalet regleringar och därmed få en ökadoch på många områden helt fri konkurrens.Vid flera tillfällen harhär i kammaren gjorts liknande uttalanden, meneftersom det är så pass viktigt vill jag upprepa detännu en gång: Vi har ju sett hur det har gått för ettsamhällssystem där avsaknaden av konkurrens harvarit total. Dessa system faller som korthus iländerna öster om vi talar om fri konkurrens och en ökadavreglering gör vi inte det med den enskildelastbilsägaren, det enskilda bussföretaget ellerflygföretaget som utgångspunkt, utan för att det ärviktigt för den enskilde medborgaren, förskattebetalaren. En fri konkurrens innebär attmedborgarna dels får en större valfrihet, dels enstörre möjlighet att välja det alternativ som är bästoch billigast. Det är möjligt i ett samhälle med frioch öppen konkurrens.Jag kan inte låta bli att referera till vad tidningenArbetets f.d. chefredaktör uttaladeför en del år sedan under den debatt där mandiskuterade huruvida Arbetet för sinGöteborgsedition skulle erhålla presstöd. Densocialdemokratiske chefredaktören då: ''Det är bra om journalisterna i Göteborgfår konkurrens av journalister''. Det är ettresonemang som jag helt ställer upp bakom. Men,herr talman, det gäller förvisso på många andraområden än inom tidningsvärlden.Visst har det hänt att majoritetspartiet på en delområden har släppt en del regleringar -- även omdet har gått långsamt -- och man har i vissa fall givitmöjligheter till ökad konkurrens. Vi moderateranser dock att takten har varit alltför långsam. Påen del områden är det ett steg i rätt riktning. Dethåller jag med om. Men stegen kunde vara flera ochframför allt snabbare.Reservation 1 handlar framför allt omlämplighetsprövningen. Vår huvudprincip är att detviktigaste för en åkare är att han kan transporterapassagerare och gods på ett säkert sätt. Man bör ilämplighetsbedömningen inte väga in överlaster,farligt gods, hastigheter och beskattning. Det har viandra instanser i samhället som sköter.Vi har fackliga organisationer som mycket väl sertill när arbetsgivare och anställda inte uppfyller dekrav som de anser att man skall uppfylla. I vårtsamhälle har de en frihet att agera.Reservation nr 3 handlar om huvudmannaskap iegen regi. Det är ytterst viktigt att man medgerkonkurrens under betydligt bättre förutsättningarän vad som sker . Jag skulle vilja be utskottetstalesman att läsa det citat ifrån som tas upp ireservation nr 3. Man talar där om att det viktigaför att få ekonomin att gå ihop i en verksamhet i vadgäller kommunikationer är att trafiken inte utförs iegen regi utan lämnas ut på entreprenad.Herr talman! Låt oss, , verka för att vi får ettsamhälle med ökad konkurrens och minskadreglering till gagn för samtliga människor i dettaland. Jag skulle vilja avsluta med att fråga JarlLander om han delar uppfattning, somciteras i reservation nr 3.Anf. 96 ():Herr talman! Trafikbranschen kännetecknasfortfarande av många regleringar,koncessionsprövningar o.d. Varje förslag om enanpassning till resenärers önskemål och en sundekonomisk utveckling för enskilda företag mötsmed skepsis och undanflykter. Än gör sig det ena,än det andra särintresset påmint.När föreslog t.ex.avreglering av taxi tog det innansocialdemokraterna tog sig ur en förlegadregleringssyn och omsorg om det bestående, baraför att hamna i utredningskvarnen. Detdröjde därifrån som bekant ytterligare många årfram till dess att vi nu äntligen lever de förstamånaderna under någorlunda fria förhållanden påtaximarknaden. Det första stapplande stegen efter60 års reglering tas . Det blir naturligtvis litekantigt både här och där.En ökad frihet, och därmed ökade möjligheter tillkonkurrens mellan de företag som producerattrafiktjänster, är nödvändig för att säkra attpriserna, dvs. taxorna som vi fortfaranderegleringsmässigt brukar kalla dem, bringas iöverenstämmelse med marginalkostnaden förproduktionen. Det är ett faktum som harunderstrukits åtskilliga gånger av bl.a. statens pris-och konkurrensverk.Låt mig nämna några exempel på de återståenderegleringarna som socialdemokraterna villgenomföra -- förstås med uppbackning av de tillvänsterparti förklädda återstående kommunisternai vårt land samt . När det gäller t.ex.lätta persontransporter med bil har det angivits attkommuner och landsting skall kunna utöva ett vissthuvudmannaskap. Detta innebär givetvis enhämsko på utvecklingen och konkurrensen. Närdet gäller busstrafik kvarstår i vissa fall regler förtrafikmässig behovsprövning. Hur, ,kan socialdemokraterna anse att staten bättre änresenärerna kan avgöra när, vart och till vilket prisman vill resa? Är det egentligen intestorebrorsmentaliteten ''man bör'' det ena och detandra som tittar fram igen?Vi anser i att endast deetableringsprövningar som kan motiveras medhänsyn till kompetens av betydelse för enskildamänniskors hälsa och säkerheten vid befordran börha betydelse. Övriga frågor som gäller ordning ochreda i näringslivet regleras precis som i alla andraverksamheter på särskilt sätt och alla andramänniskor får underordna sig på lika villkor. Det ärett spel och ett agerande på marknaden som gynnarkonsumenterna.Vi står med detta bakom det som har uttryckts avoss i reservation nr 1 och 2. Med hänsyn tillkammarens arbetsbelastning nöjer vi oss därförmed att yrka bifall till reservation nr 3.Anf. 97 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas ettantal motioner som rör yrkestrafikfrågor. Jag skallframför allt beröra de frågor som rör taxi och dekrav som finns på taxi att ha kvittoskrivandetaxametrar.De krav som kommer att gälla från den 1 januari1991 kommer att medföra bekymmer för mångataxiägare ute i landet. Kraven sköts upp ett halvåreftersom man inte hade kunnat prova uttaxametrarna i tid.I betänkandet beskrivs hur man har kommit framtill beslutet och hur förändringarna har skett. Manutgår ifrån att det är ett konsumentintresse att detskall finnas taxametrar. Det kan det naturligtvisvara i vissa fall. Man säger också att det kanskeframför allt är av värde när det gäller desamhällsbetalda transporterna. Såvitt jag vet är enmycket stor del av de samhällsbetaldatransporterna inte avhängiga av vad taxameternvisar utan snarare av avtal och andraöverenskommelser om hur mycket transportenskall kosta. Man säger också att det är ett sätt att fåen effektiv skattekontroll. Det kan jag naturligtvisförstå.Det här får dock negativa konsekvenser på sinahåll. Många taxibilar, åtminstone ute på glesbygdenoch på små orter, har sin dominerandeinkomstkälla i de resor som inte berörs avtaxametern. Det gäller skolskjutsar och andrasamhällsuppdrag som de får betalt för på annat sätt.De utgör också en viktig del av servicen ute pålandsbygden så att människorna där får möjlighetatt åka taxi. Den inkomst taxistationen som sådanfår på det sättet är dock ganska liten. Att de skalltvingas göra stora investeringar för att skaffataxametrar som kan skriva ut kvitton medför att endel kommer att försvinna. En del måste nämligenha ganska många bilar för att kunna klara bl.a.skolskjutsar just i topparna. För att de skall kunnafå använda dessa bilar för att göra även vanligataxiresor måste de ha taxametrar i samtliga bilar.Det blir mycket dyrt för en företagare. Enligt minuppfattning är det inte acceptabelt att det är på detsättet. Därför borde det finnas generösadispensmöjligheter för dessa taxiägare.I betänkandet och i tidigare debatter hänvisas dettill att det finns dispensmöjligheter. Det är i och försig riktigt. Men dessa dispensmöjligheter äruppbyggda på ett sådant sätt att om dispens ges fåringa körningar över huvud taget förekomma dåtaxametrar skulle behövas. Det är enligt minuppfattning och enligt reservation 5 i betänkandetinte till fyllest.För glesbygden är det väsentligt att dessataxiföretag finns kvar. Det är också ettkonsumentintresse. Det är inte ettkonsumentintresse bara att kunden kan få ettkvitto. Upplysningen på detta kvitto kan kunden istället få från taxichauffören. Därför bordetaxichauffören slippa ha denna taxameter. Vikommer annars att få en sämre service ute pålandsbygden på dessa orter. Vi får kanske ävendyrare taxiresor.Jag har ett exempel från min hembygd. Närtaxistationen lades ned blevframkörningsavgifterna större än kostnaderna försjälva taxiresorna. Ett sådant system äroacceptabelt. Därför kan det inte vara någotkonsumentintresse att det är på det sättet.Utskottets talesman borde kunna tala om vari dettakonsumentintresse ligger. Detta system blir ocksådyrare för samhället, eftersom man får beställalängre taxi längre bort ifrån. Glesbygdstaxi måstefå betydligt mer generösa dispensmöjligheter.Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 5 idetta betänkande. Det finns även andrareservationer i betänkandet i vilka väsentliga frågortas upp. I reservation 1 tas lämplighetsprövningenupp. Enligt denna reservation anser vi från ,och att det nuvarandesystemet innebär en för stark inskränkning avnäringsfriheten, och vi vill ha en förändring. Dettahar tidigare tagits upp från talarstolen, och därförgår jag inte närmare in på det. Jag yrkar alltså intebifall till reservation 1, eftersom vi inte tänkerbegära votering på den punkten, men det innebärinte att vi inte står bakom synpunkterna i dennareservation. Vi står bakom samtliga synpunkter i dereservationer som vi har fogat till betänkandet.Trafiksäkerhetskraven när det gäller bussar måstevara desamma oavsett om bussarna går iyrkesmässig trafik eller inte. Det måste vara ettklart konsumentintresse att man kan åka lika säkertoavsett varifrån bussen kommer. Detta tas upp ireservation 6.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 5 ochstår bakom kraven i övriga reservationer.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillde tre reservationer där finns med,nämligen reservationerna 5, 6 och 7.När det gäller kvittoskrivande och registrerandetaximetrar har gjort en brabeskrivning av situationen. Vi delar åsikten attdetta förslag är en förbättring och att det t.o.m. kanvara ett bidrag till säkerheten. Men anservi, eftersom det är en förhållandevis kännbarinvestering, särskilt för småföretagare, att detbehövs en större flexibilitet än vad transportrådetföreskriver, särskilt när det gäller glesbygden.Större krav på uthyrning av tyngre bussar bordevara självklart för att man skall åstadkomma ökadtrafiksäkerhet. Vi yrkar därför på att enbestämmelse om yrkestrafiktillstånd skall krävasoch att trafiksäkerhetskontrollerna skall skärpasnär det gäller bussar utan detta tillstånd. Det ärytterst viktigt.Cykeltransportställ på bussar är en enkel ochrelativt billig åtgärd som kan minska bilåkandet ochdärmed avgaserna. Det skulle ge en skjuts till detmest hälsosamma, nyttiga och, vilket det lär vara,mest energieffektiva persontrafikmedel som finns.Oftast är det just det litet väl långa avståndet ibägge ändar av bussresan som frestar till att manåker bil hela vägen i stället för buss. Om man då fårdenna enkla möjlighet att ta med cykeln förenklardet för många, både i glesbygd och itätortsområden. Det är en billig biljett till störrefrihet och ett litet steg i riktning mot bättre enmiljö.Anf. 99 ():Herr talman! Det är vidiskuterade dessa frågor i kammaren. Då som nuvar de föranledda av motioner väckta under denallmänna motionstiden. Med andra ord skulle jagkunna använda mig av samma argument som jaganvände mig av närutskottsmajoriteten avstyrkte de motioner som dåhade väckts. Jag skall försöka undvika att användasamma argument som då. Men jag vill redan nupoängtera att utskottsmajoriteten har sammauppfattning när det gäller de reservationersom är väckta med anledning av betänkandet.Utskottsmajoriteten anser alltså beträffandeavregleringen av yrkestrafiken att man inte kan gåså mycket längre än vad som skett i och med dennya yrkeslagstiftningen som fattadebeslut om /riksmöte.För dem som utövar yrkestrafik, av vilket slag detän är, bör kraven vara att de bedriver trafiken påett ansvarsfullt och lojalt sätt. Utskottsmajoritetenanser att en förutsättning för det är att utövarna harkunskap om samtliga lagar och regler omföretagsamhet och yrkestrafik. Det räcker inte medatt de är bra på att köra buss eller duktiga på attlasta en lastbil snabbt. Vi anser att yrkestrafikensnuvarande regler om lämplighetsprövning är välägnade att motverka olika lagöverträdelser. Allamåste ju verka under samma förutsättningar. Ochlika villkor skall gälla för alla som skall bedrivaföretagsamhet i landet.Samma grundsyn måste få gällatrafikhuvudmännens verksamhet. har ställt krav på trafikhuvudmännen att deskall bedriva linjetrafik i ett län, även om den gårmed underskott, är det högst oansvarigt motskattebetalarna att släppa in ytterligare aktörer pålinjetrafiken. De som tillkommer skulle naturligtvisbara uppträda på linjer där det är lönsamt att köra,vilket skulle leda till ytterligare skattesubventionerför trafik i landets glesbygder. Jag vill nog hävda attyrkestrafiken är tillräckligt avreglerad som den ärför närvarande.Trafikhuvudmännen har både det ekonomiska ochpolitiska ansvaret för det lokala och det regionalaresandet. Då är det självklart, anser jag, att det ärlandstingen och kommunerna som gemensamt skallavgöra vem av dem som skall vara huvudman, omde gemensamt skall vara det eller om kommunernaeller ensamt skall vara huvudman. Avdetta följer att det är kommunerna tillsammansmed som själva skall få besluta om hurhuvudmannens trafik skall -- om den skallupphandlas, som många gör, eller om den skallutföras i egen regi, vilket också förekommer. Dettaär inte en fråga för att fatta beslut om.Därför vill jag säga till i attdet inte har någon större betydelse vad jag anserom text, som ärbifogad till er reservation 3. Jag anser alltså attdetta inte är en fråga som skall fattabeslut om.Herr talman! väcks i samband medbehandlingen av yrkestrafikfrågor några motionerav personer som anser att samarbetettrafikhuvudmännen emellan inte fungerar iSkånelänen. Det yrkas på att det skall varalänsövergripande huvudman för bägge länen. Jagär inte så övertygad om att det där nere fungerar pådet sätt som beskrivs i motionerna. Jag är lika litetövertygad om att det skulle bli bättre med engemensam huvudman. Konflikter kommer i så fallalltid att uppstå så länge vi har olika intressenterfrån olika kommuner och olika län. Vad som i så fallfordras är litet lyhördhet från de olika företrädarnainom de olika kommunerna och länen. Reglernafinns ju i princip redan. Det är möjligt att samordnaövergripande länstrafik. I vilket fall som helst är detinte en uppgift för att besluta hurlinjetrafiken skall samordnas i , utandet måste vara en arbetsuppgift för regionerna attklara till invånarnas bästa.Så något om taxitrafiken. Så som det verkar har det gett till resultatnågot högre avgifter. Men det har också givit tillresultat att det är fler bilar i trafiken. Det somkvarstår är att samtliga bilar i taxitrafiken skallutrustas med en ny kvittoskrivande taxameter. Detär en taxameter som inte enbart skall ge resenärerkvitto på resan på ett enklare sätt utan den skallockså vara ett hjälpmedel för myndigheterna attkunna följa verksamheten och se till att den skötspå likartat sätt av alla taxibilar, ett hjälpmedel somgör att vi vet att de som är anställda itaxiverksamheten får möjlighet till en regleradarbetstid och att det här kan följas upp. Det betydermed andra ord att vi har ett medel för att motverkaall s.k. svarttaxiverksamhet, som vi har.Att som i reservationer till betänkandet yrka på attvi skall ge dispens för införandet av kvittoskrivandetaxameter i glesbygd är att anse att man i glesbygdinte behöver kvitto för taxiåkande, inte kontrollöver arbetstiderna. Det viktigaste tydligen är atttaxiverksamhet i glesbygd skall kunna ske helt utanplikter om redovisning mot samhället. Vänd påresonemanget i stället: skulle man, omman skulle släppa loss dispenserna i glesbygd, få ensituation där en taxichaufför från glesbygd aldrigskulle kunna ta upp resande när han kommer tilltätort, vilket han kan göra om han har den nyataxametern införd. Så dispens för införandet av dennya taxametern anser vi från utskottsmajoriteten iår, precis som , enbart skall medges närdet gäller olika specialkörningar, där körningarnautförs till ett i förväg bestämt pris. Det är såtransportrådet har utformat föreskrifterna omdispens för att använda kvittoskrivande taxameter.Avtalet skall vara klart. I princip är det enbartskolskjutsar det gäller.Nu blev det tyvärr så att införandet fördröjdes frånden till kommande årsskifte. Längreanser jag inte att det finns motiv att skjuta uppinförandet av kvittoskrivande taxameter. I ställetvill jag säga att det hastar med införandet av dessataxametrar i fordon, så att inte all samhällsbetaldtaxiverksamhet utarmas av tillfälliga s.k.frifräsare inom branschen, med risk att deutkonkurrerar den seriöst arbetande yrkeskåreninom svensk taxiverksamhet.Herr talman! Slutligen följetongen ombussuthyrningsverksamheten. Vi har tidigare frånutskottsmajoriteten sagt att -- och det har riksdagenställt sig bakom -- berörda myndigheter ochorganisationer med stor uppmärksamhet skall följautvecklingen i fråga om omfattningen avbussuthyrning. Låt mig bara redovisa vad somgäller . Man kan inte bedriva bussuthyrningutan tillstånd. Kravet när det gällertillståndsgivning är detsamma som på lämplighetenenligt yrkestrafiklagen. Den som bedriveruthyrningsrörelse utan tillstånd döms därefter tillböter.Vidare sägs i förordningen om biluthyrning attfordon inte får lämnas till någon som kan antassakna tillräcklig erfarenhet av fordonstypen.Dessutom gäller samma trafikregler för chaufförenoavsett om han kör i linjetrafik eller inomuthyrningsverksamhet. För fordonen som sådanagäller samma regler vad avser trafiksäkerhet ochkontrollbesiktning. I fråga om bestämmelser omarbetstider och vilotider i vägtrafiken bereds en nylag inom departementet. Något nytt uttalande frånriksdagen i denna fråga anser vi inomutskottsmajoriteten inte nödvändigt.Låt mig konstatera att om utvecklingen inombussuthyrningsbranschen inte leder åt rätt håll, dåär vi inte främmande inom utskottsmajoriteten föratt vidta åtgärder för att bromsautvecklingen. , liksom , är vårbedömning att detta inte är nödvändigt.Herr talman!