prot · GE0936 · 1990-11-30 00:00:00 — Man skickade en delegation tillIndien.Det var efter det delegationsbesöket och deuppgifter som då lämnades som det på flera olikasätt, genom den indiske ambassadörens sätt attuppträda och tala till oss, genom ett BBC-programi och genom detta meddelande via enprivatperson i , som jag fick reda på attHeath också hade medverkat. Hur hadekommit in i detta har jag inte den minsta aning om.Jag bara konstaterar att vi fick det meddelandet.Och det har inte den minsta betydelse förbedömningen av fallet vem denna privatperson var.Min taletid är slut, men jag har mer att säga, så omGudrun så vill vara snäll och gå upp italarstolen så får jag möjlighet att återkomma.Anf. 14 ():Herr talman! Jag skall inte göra samma taktiskamiss som och sitta kvar i bänken.Jag undrar bara vilken taktik det var. Jag ser StenAndersson som en mycket slipad politiker som harvarit med i politiken betydligt längre än jag. Mankan verkligen undra vilken taktik som liggerbakom, men vi kan ha den debatten vid ett annattillfälle och hoppas på ett bättre resultat.Uttalandet om att byken skall tvättas ordentligt ochoffentligt vet jag att har upprepatvid flera tillfällen. En anledning till att dettauttalande inte är trovärdigt är att man inte villelämna ut . Jag har diskuterat denvid många tillfällen här i kammaren, både med StenAndersson och med , och jag harundrat och förundrat mig över att inte regeringenhar varit villig att släppa på affärssekretessen. Jaghar uttalat att det är ett tydligt exempelpå vems intressen man företräder i den här affären.Sten säger att det är viktigt att behållaaffärssekretessen eftersom den gäller för allaexportföretag och att man annars skulle mista sintrovärdighet i alla exportföretags ögon. Jag tyckerinte att det är ett hållbart resonemang eftersom dethär är en exceptionell affär där man har allanledning att befara olagligheter ochoegentligheter. Affären kom att utspelas på så högnivå -- det handlar om regeringars fall -- att det finnsall anledning att vidta extraordinära åtgärder.Dessa extraordinära åtgärder kunde ingen annanän den vidta.Det här har varit föremål för prövning ikonstitutionsutskottet vilket har lett till attregeringen senare har lämnat ut rapporten. Jaganser att det borde dra eftertankens krankablekhets skimmer över debatten. Jag vet också attdet finns en stor opinion utanför den härförsamlingen och utanför regeringen som har ställtsig mycket frågande till hanteringen.Sedan vill jag ta upp frågan om samtalen medNatwar och inkallandet av delar inte utrikesministerns uppfattning om attförfattaren är konspiratorisk. Jag tycker att han,med samma glöd som säger sig hanär det gäller att tvätta vapenbyken offentligt ochordentligt, gett sig i kast med dessa uppgifter.Frågan kvarstår ändå: Varför ställdes frågan tillAnders huruvida pengarna hade gått tillkongresspartiet? Vad har den diskussionen med dethela att göra?Jag vill naturligtvis ställa fler frågor, och det får jaggöra efter det att i nästa inlägg harsvarat på mina tidigare frågor.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vet inte om vi skall fortsättadiskussionen om nonchalans och taktisk miss. Jagskall öppet erkänna att jag såg fram mot ettupplivande meningsutbyte mellan GudrunSchyman och , men det komaldrig. Det var det som var misstaget från min sida.Det var ingen ovilja att ge mig in i debatten.Gudrun talar om eftertankens krankablekhet. Det är egendomligt, för vi har haft mångafrågestunder och interpellationsdebatter om dethär, men ibland hjälper inte lektioner. Vi har talatom precis vad det var som föranledde regeringen attinte häva affärssekretessen. Svenska exportföretaghar inte någon skyldighet -- det är inte lagligtreglerat -- att lämna uppgifter om sinautlandsaffärer, men de lämnar ändå uppgifter. Deskulle aldrig lämna uppgifter om de befarade att deskulle offentliggöras.Det är en helt annan sak om man misstänkerolagligheter, för då kommer åklagaren in i bilden.Då hävs självfallet affärssekretessen. Att vi sedanändå hävde den i det här fallet berodde på attuppgifterna redan hade kommit ut och då fanns detingen anledning att låtsas att det fortfarande varhemligt.När det gäller författaren har jag respekt för hansvilja att blotta sanningen, men jag ger inte vika entum från omdömet att han är något konspirativtlagd. En del av hans arbeten betalas dessutom avUD. Vi lever egentligen i ett underbart land.Jag kan tala om -- det var uppe på listan förrut --att en åtgärd som jag personligen bidrog till var attutreda krigsmaterielinspektörens fögderi. Jag satteen av de bästa ambassadörerna på uppgiften. Hanvisade då -- det kan jag egentligen inte tala om fördet är litet genant, men det är så få här ikammaren -- att Svenska Freds, som HenrikWestander tillhör, får anslag av UD. Det tycker jagSvenska Freds skall ha för att granska vårt fögderi,bl.a. i det här ärendet.Föreningen fick tillräckligt stora anslag för attkunna köpa utländsk litteratur där man försöketkartlägga vad som sker på vapenaffärsområdet.Organisationen fick så stora anslag att hade störreförutsättningar än krigsmaterielinspektören attfölja vad som hänt. Det ändrade vi naturligtvisomedelbart, som vi såg till att en av våraallra bästa ambassadörer blevkrigsmaterielinspektör.Varför frågade jag om pengarna, undrade GudrunSchyman. Jag skall berätta öppet om det också. Jagtog upp frågan med den 28 augusti1987. Jag hade aldrig träffat honom tidigare.Genom att jag i mitt långa politiska liv har haftmångsidig och mångfaldig beröring med människorsom jag inte har känt har jag fått en ganskastor människokännedom. Jag sade till honom attjag har kommit till den slutsatsen att han verkligenförsöker klara upp den här affären och om jag harmisstagit mig så måste han vara en av de störstaskojare som jag träffat.Jag ställde honom också införpåståendet -- ibland är det så att raka och till hälftenoförskämda frågor kan få en människa att blottasig -- att det förekom rykten om pengar som hadelämnats till . Jag hade inte detminsta belägg för, och inte har jag det nu heller, attnågot sådant hade förekommit.Det här har tagit fasta på ochgjort ett stort nummer av. Så ligger det till och intepå något annat sätt.Anf. 16 ():Herr talman! Eftersom tiderna för inlägg blirkortare och kortare så lämnar vi själva tekniken omdebattritualerna.Sten säger att om det föreliggerolagligheter så finns det anledning att ingripa. Mankan väl åtminstone tala om oegentligheter i den härfrågan. Jag menar att det finns anledning att ingripanär oegentligheterna leder till katastrofala sådanakonsekvenser som i det här fallet och när det fannsuttryckliga krav från den indiska regeringen att fåse på dessa uppgifter. säger att manhävde sekretessen, eftersom uppgifterna i alla fallhade kommit ut. Det gjorde man ju inte till enbörjan. Uppgifterna publicerades i bl.a. DagensNyheter och man vägrade hårdnackat att lämna utuppgifterna. Det var först efter en behandling ikonstitutionsutskottet som regeringen fick klart försig att man borde ha lämnat ut dem, vilket den dåockså gjorde,efter det att en majoritet avkonstitutionsutskottets medlemmar sade att det härborde man ha lämnat ut.När det gäller frågan om anslag tillfredsorganisationer, till , tycker jag att det är alldelesutmärkt att vi har den ordningen i . Denskall vi vara rädda om, och vi skall försöka spridaden internationellt. Det tror jag vi är rörandeöverens om. Att man i detta fall fick möjligheter attköpa in bättre information än KMI visar att defristående -- utanför regeringen -- som aktivtarbetar med de här frågorna prioriterarannorlunda. De tycker att vapenexportfrågan är avså stor vikt att man vill satsa mycket pengar ochresurser på den, vilket man inte tyckte inomregeringskansliet under lång tid.Man lät det hela gå med vänster hand. Det föregickockså en mängd oegentligheter där. Hade intefredsorganisationerna funnits och rotat i de härvapenexportaffärerna, skulle det vara mycket sominte kom fram. Vi kan väl vara överens om att dehar gjort ett mycket bra jobb. De har även hjälptregeringskansliet på traven, så egentligen borde dekanske få ännu mera pengar.En fråga kvarstår ändå, utrikesministern:Tycker utrikesministern fortfarande att det inte ärbevisat att agerat felaktigt när man tecknadekontraktet med nya mellanhänder efterdet att och kommit överens om attdet inte skulle få finnas några mellanhänder. Dettaupprepades också vid det aktuella mötet medNatwar Singh.Kan inte utrikesministern uttala kritik motBofors agerande i den här frågan? Tycker verkligenutrikesministern att frågan är utagerad? börjarman ju släppa fram information om konton iSchweiz. Därmed blir det kanske möjligt att se vartpengarna har tagit vägen.På vilket sätt tänker regeringen ochutrikesministern gå vidare för att få dennavapenbyk tvättad ordenligt och offentligt? Det harvarit tyst mycket länge, och därför vill jag veta hurstrategin ser ut. Det gäller ju att fåfram en vit klädsam flagga.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellationerna 1990/91:91, 92och 97 om TurkietAnf. 17 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig,med hänvisning till meddelande omundantag från vissa åtaganden under deneuropeiska konventionen om mänskligarättigheter, om har för avsikt att stoppa allhjälp och biståndet till , att låta bli att avvisakurder till , att förklara turkiska Kurdistanför krigsregim och att understödja en turistbojkottmot Turkiet.Berith har frågat mig, med hänvisning tillsamma undantagsdeklaration, om avser attvidta åtgärder inom ESK-processens mänskligadimension eller väcka talan om hosEuroparådets kommission för de mänskligarättigheterna.Berith har också frågat mig, i ytterligareen interpellation, om kommer att tainitiativ för att förmå att dra tillbaka sinreservation till Genèvekonvention ocherkänna de irakiska kurderna som befinner sig iTurkiet som flyktingar. Hon undrar därvid ocksåom regeringen kommer att ta initiativ för att förmåTurkiet att släppa in internationellahjälporganisationer i flyktinglägren och omregeringen annars är beredd att verka för att lägrenkommer under FNs ansvar och översyn.Jag avser att besvara frågorna i ett sammanhang.Det är uppenbart att frågan om kurdernas ställningär största inrikespolitiska problem.Kurdernas etniska och kulturella rättigheterbegränsas på ett sätt som inte är förenligt med enmodern demokrati. Denna åsikt har vi framfört vidolika tillfällen till företrädare för den turkiskaregeringen.Det finns dock början till en debatt om dettaproblem i . Det socialdemokratiska partietSHP har t.ex. framlagt en rapport omsituationen i sydöstra som framstår som enbalanserad genomgång av problematiken.Den turkiska regeringen arbetar på en revision avden lagstiftning som inte bara begränsar kurdernasrättigheter utan också förbjuder kommunistiskaoch fundamentalistiska partier. Det ligger även ettlagförslag i parlamentet som skulle innebäraupprättandet av ett utskott för mänskligarättigheter.Det är riktigt att har gjort en s.k.derogation enligt artikel 15 i Europakonventionenom de mänskliga rättigheterna, vilken innebär inom ett visst område vill göra undantag fråndelar av de fri- och rättigheter som fastställts ikonventionen. Artikel 15 ger allakonventionsstater en rätt att göra sådanainskränkningar vid krig eller nödläge.Derogationen gäller de sydöstra provinserna därundantagslagar gäller. Som nämnti sin interpellation omfattar den rätten till personligfrihet, rätten till domstolsprövning, rätten till skyddför privat- och familjeliv, rätten till yttrandefrihetoch föreningsfrihet.Turkiet anser sig ha handlat i enlighet med devillkor konventionen uppställer för att göra enderogation. Det förtjänar att påpekas attderogationen inte omfattar t.ex. tortyrförbudet.Enligt internationell rätt kan bruket av tortyr aldrigaccepteras, inte heller i situationer av det slag somTurkiet nu anser vara för handen.Med tanke på att frågan direkt berör rättigheter ochskyldigheter enligt om demänskliga rättigheterna är rätt forumför att behandla denna fråga. Det ankommer enligtkonventionen på den europeiska domstolen för demänskliga rättigheterna att avgöra om Turkietsderogation är berättigad och i vad mån de åtgärderman vidtagit i enskilda fall kan anses falla inom denram som artikel 15 i konvetionen anger.Mot denna bakgrund har , i likhet medövriga konventionsstater, inte på detta stadiumvidtagit några särskilda åtgärder i anledning avTurkiets derogation. Det kan också tilläggas att denturkiska författningsdomstolen för närvarandeprövar om de turkiska lagstiftningsåtgärder somderogationen hänvisar till överensstämmer medgrundlagen. Denna prövning inleddes förrafredagen, och något utslag har ännu inte kommit.Regeringen kommer självfallet att noga följautvecklingen i denna fråga, liksom av situationen isydöstra har också intresserat sig för situationen förde irakiska kurder som vistas i sedan de flyttundan den irakiska armén. De bor i tre tältläger somTurkiet upprättat. Situationen i dessa läger ingerbekymmer.Sverige har sökt stärka FNs flyktingkommissarie iden funktion han skall ha vid flyktingsituationersom denna. Det inbegriper både skydd och bistånd.För detta måste flyktingkommissarien kunnaetablera en närvaro vid lägren.Flyktingkommissarien har sökt upprätta ett lägersom skulle ersätta ett av de befintliga, i vilketförhållandena var särskilt svåra. fickman till projektet från ett antalländer, däribland . ändrade dockinställning till insatsen , och den harännu inte kunnat genomföras. Ett antal ländertillsammans med har försökt att få till stånden ändring, men försöken har misslyckats.Flyktingkommissarien har enbart givits sporadiskamöjligheter att besöka flyktingarna. hardock givit beskedet att man inte avser att sändakurdiska flyktingar tillbaka till mot deras vilja.Turkiet har framfört att flyktingarna skall gesmöjlighet till bosättning i andra länder. hartagit emot 50 sådana flyktingar . Tvåandra länder har erbjudit flyktingkvoter i dettasyfte.Men antalet kvotplatser som realistiskt kan ställastill förfogande för bosättning i andra länder täckerinte behoven. Förhoppningar i den riktningen kanleda till att ännu fler söker sig till med enlång väntetid under svåra förhållanden som följd.Sverige kommer tillsammans med andra länder attsöka stärka FNs flyktingkommissarie i hansansträngningar att uppfylla sitt mandat för enflyktinggrupp som, liksom riksdagsledamotenpåpekat i sin fråga i interpellationen, inte fårglömmas bort.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Inte förrän jaghörde utrikesministerns svar upptäckte jag att ettfel har insmugit sig i min tredje fråga iinterpellationen. Jag hade från början skrivitkrigsregion. Men står det krigsregim i frågan,och det är ju en viss skillnad. Jag förstår att jag intehar fått nåtot svar på den frågan.Ett stort antal gånger under den härmandatperioden har jag stått i talarstoloch talat i kurdfrågan. Sedan jag senast stod här hardet återigen förekommit nya angrepp, brott mot demänskliga rättigheterna, tortyr,tvångsförflyttningar, censur osv. Men varje gångjag frågat har svaret från olika företrädare förmajoritetspartiet varit att det pågår endemokratiseringsprocess och att vi därför skallavvakta och inte störa. Denna process, om denpågått, har i alla händelser inte gällt oppositionella,kommunister eller kurder -- allra minst kurder.Det finns en debatt om detta problem iTurkiet, säger utrikesministern. Detsocialdemokratiska partiet i , SHP, har lagtfram en rapport om turkiska . Den harinte jag tagit del av. Även skall vi avvakta,observera och se hur det går. Det räcker inte längre,och det är länge sedan det räckte i fall.Det pågår ett folkmord i skugga. Attdra tillbaka upprätthållandet av de mänskligarättigheterna är oerhört. Vi vet att de inte hariakttagits eller respekterats , om denågonsin har upprätthållits i . Menerkännandet av att mänskliga rättigheter officielltinte längre skall iakttas, initierar funderingar på hurförtrycket kommer att trappas upp.Herr talman! Som utrikesminister kan naturligtvisSten få alla de uppgifter som jag får,från Amnesty, olika parlamentariker ochadvokater som besöker eller har besökt ,olika organisationer osv. Dessutom kanutrikesministern ta del av handlingar som inte jaghar fått i min hand.Turkiska regeringen har fått fullmakt frånparlamentet att ensam förklara krig. ensam träffat Bush och fört alla förhandlingarmed på egen hand. Tre ministrar har avgåttpå grund av detta handlande, senastutrikesministern som inte har fått delta i sådanaförhandlingar där han rätteligen borde ha varitmed.Repressionen ökar i , läsKurdistan. Överguvernörens beslut kan inteöverklagas, vilket strider mot grundlagen samt motFNs och konvention om mänskligarättigheter.Ur en rapport från Amnesty: I sydöstra förmyndigeterna krig mot det kurdiska folket. Byarutplånas, människor grips, torteras och dödas.Barn utgör inget undantag. Hundratals kurdiskabarn, från och uppåt, har torterats efterdet att ''serihaldan'', upproret, startade i mars.Samma rapporter som har kommit frånIrak kommer frånTurkiet. Tusentals byar har förstörts, människor ärfördrivna och bor i tältläger.Jag har en berättelse om hur en by, Kuruköy iprovinsen , och dess människorbehandlades och vet att detta har upprepatstusentals gånger. Rapporten slutar: Lämna intebefolkningen i de drabbade områdena ensam! Allademokratiska, nationella och internationellainstitutioner, press och massmedia,parlamentsledamöter, intellektuella och denallmänna världsopinionen, ni måste agera och bryer om dessa övergrepp mot mänskliga rättigheteroch mot människorna i området.Herr talman! Jag vädjar, ber och kräver av StenAndersson och och vid annattillfälle av , att inte tyst skall åseett folkmord i östra , i den turkiska delen avKurdistan. sitter i tillsammansmed , är medlen i FN. Agera i deförsamlingar där har möjlighet att göra det!Världsunionen, där vi ingår, borde också tidigareha reagerat fördömande mot på kurderna i . Men harkunnat åse de lama protester världssamfundetutövat mot den grymma behandling som utövatsmot den kurdiska befolkningen i , tortyr, byförstörelse,koncentrationsläger -- barnamord; allt enligt AsiaWatch, Amnesty och rapporter från exilirakier,journalister och advokater.Stoppa folkmordet i ! Det är den slutligalösning som eftersträvat i skugganav och i skydd av tal omdemokratisering. behövs sanktioner och intei första hand avvaktan när det gäller , inte iförsta hand bättre affärsförbindelser och ökat antalsvenska turister.Sverige skall bryta sin tysta diplomati, när såuppenbara brott begås mot de mänskligarättigheterna i . Dödsstraffen, som manhotar att verkställa, gäller också hundratals kurder,men även andra turkar.Är utrikesministern och regeringen beredda attstoppa allt bistånd till ? Alla som inte är medoss är mot oss, säger generalstabschefen i Turkiet.Jag anser att vi skall vara emot denna behandling avett folk. Är berett att hjälpa byborna vilkasbyar bränns ned? Det vore bättre om Sverigeskickade bistånd dit och inte 100 miljoner tillTurkiet på grund av Gulfkrisen. Är berettatt i stället hjälpa dessa utsatta människor?Anf. 19 ():Herr talman! Jag ber också att få tackautrikesministern för svaret. Jag delarutrikesministerns uppfattning om att den kurdiskafrågan är största inrikespolitiska problem . Sedan blir jag litet beklämd närutrikesministern återigen säger att det finns enbörjan till en debatt om problemet. Det är klart attdet pågår en debatt om den kurdiska frågan. Dethar det gjort till och från ända . Men dethandlar om hur man diskuterar och vad mandiskuterar.Utrikesministern hänvisar till SHPs rapport. Det ärriktigt att två kurder, en från ochen från , har skrivit enrapport. Det gjorde de inför , därföratt så många hade sagt upp sina politiska uppdragtill följd av att sju parlamentariker blev uteslutna urpartiet när de hade bevistat en kongress i Paris.I rapporten kräver man att kurderna skall fåanvända sitt språk, men man säger inte i vilkenutsträckning, om det gäller i skrift, om det gällerhos myndigheter eller bara hemma hos sig själva.Man kräver att byvaktsystemet skall upphöra ochatt lagarna skall tas bort. Den härrapporten kom inte ens upp på . Detvå författarna är åtalade. Man kan väl kanske frågasig vilken status den här rapporten egentligen har.Utrikesministern säger att den turkiska regeringenär på väg att revidera lagstiftningen som begränsarkurdernas rättigheter. Då blir jag väldigt nyfiken.Har utrikesministern konkret information om hurde här förslagen ser ut? De uppgifter som jag harkunnat få fram säger att justitieministern heltnyligen gick ut och deklarerade att man inte allsavser att ändra lagarna. Man avser på sin höjd attmjuka upp dem, i betydelsen att våld inte skallkunna utövas mot överträdare.Vidare sägs att det skulle ligga ett förslag iparlamentet om att man skulle få upprätta ettutskott för frågor om mänskliga rättigheter. För tvåveckor sedan höll organisationen för mänskligarättigheter sitt årsmöte. En av deltagarna taladekurdiska vid mötet och en annan tolkade tillturkiska. Båda blev arresterade.Vad är det egentligen som hindrar attrealisera sina påstådda reformförslag? 250 personersitter med dödsdomar. Någratidningsredaktörer är tillsammans dömda till merän fängelse.Det finns en utbredd uppfattning i hur manskall handskas med europeisk kritik. Man skall lovaekonomiska fördelar för det aktuella landetsindustrier. Man skall underlätta för kapital- ochindustriinvesteringar. På det sättet har den turkiskastaten mutat många länder i , jag vill sägainkl. Man skapar på det sättet enberoendesituation som i sin förlängning innebär attbesvärlig kritik uteblir, tystas i Europa.En annan beprövad metod att handskas med detkritiska är att lova förbättringar ochreformer. De förbättringar som lovade ibörjan av 80-talet, när och några andraländer anmälde landet till ,väntar vi fortfarande på.Det är svårt att samarbeta med en regim som intehar samma ärlighet i sitt agerande som andra,demokratiska länder. Men skall vi år baraåse det här, när det är så uppenbart att det bara ärord utan handling, att de utlovade förbättringarnauteblir, ja, att det t.o.m. blir värre?När det gäller min andra interpellation, om dekurdiska flyktingarna från , gäller samma sak.För varje gång som västvärlden tror att man skallkomma till resultat höjer turkarna ribban. Jagundrar om inte även frågan om flyktinglägren iTurkiet kan tas upp i Europarådet.Utrikesministern säger att man noga kommer attfölja utvecklingen i dessa frågor. Jag vill då veta påvilket sätt. Man kan inte bara säga att man kommeratt följa frågorna från åskådarplats utan att hanågra idéer om hur länge man skall följa frågornaoch hur man eventuellt skall agera.Utrikesministern besvarade inte heller min frågaom att använda sig av mekanismen i ESK-processen. Jag hörde att utrikesministern här i kammaren påpekade att man hade använtsig av den när det gällde . Varför har maninte redan agerat i när det gällerTurkiets agerande enligt artikel 15 iEuropakonventionen?Anf. 20 Utrikesminister ():Herr talman! frågar varför jag ärså optimistisk att jag tror att det turkiska samhälletskall reformeras. Ja, , det är möjligtatt det är min natur, men det är också ett faktum attlika hårdhänta och brutala diktaturer med enideologi som ligger ganska nära snabbt reformerats och håller på attreformeras ytterligare. Jag tror att det sätt på vilketvi uppträder i förhållande till det som är felaktigt iTurkiet är det rätta sättet. Så länge vi tror detkommer vi att fortsätta på den vägen i hopp om attresultatet till slut skall bli lika bra där som i deländer som gått från kommunistisk diktatur tilldemokrati.Jag kan försäkra attformuleringen i interpellationåstadkom ett visst huvudbry; vi trodde t.o.m. attdet låg en tanke bakom, och det har gjort attexperterna har vänt och vridit på det. EfterRagnhild Pohankas klarläggande kan jag nubesvara samtliga de frågor som ställt. Jag kan göra det mycket konkret och tadem en och en.Svaret på den första frågan är: ger intebistånd till .