prot · GE095 · 1990-10-09 00:00:00 — Jag vill inte nu gå in påvilka steg regeringen ytterligare kan ta i den härfrågan, men jag vill markera att har varit enav de länder som drivit miljöfrågorna mycket aktivti , och med framgång, och vi kommeratt göra det i fortsättningen. Vi får pröva de olikavägar som kan visa sig vara öppna vid de tillfällendå det blir aktuellt.Anf. 118 ():Fru talman! Jag tror att jag faktiskt inte kommer såmycket längre när det gäller ett löfte, men jaghoppas att jag trots allt har gett finansministern enmycket intressant fråga att driva i Världsbankensstyrelse nu när han skall börja det nya arbetet. Närjag ställde den här frågan var nämligen inteden person som skulle sitta i styrelsen utsedd.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:10 om återöppnandeav BB i OskarshamnAnf. 119 Socialminister talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till en sådan ändring ikommunallagstiftningen att det blir möjligt förprimärkommunen att bidra till kostnaderna för attdriva BB-avdelningen i Oskarshamn.Enligt 1 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) fårkommun och landsting själva vårda sinaangelägenheter. Detta innebär bl.a. att om något,t.ex. sjukvård, är en angelägenhet för såär det inte en angelägenhet för primärkommunen.De regler som gäller kompetensfördelningen ärdock allmänt hållna och det går inte alltid att svaraett kategoriskt ja eller nej på om det är fråga om ettkompetensöverskridande i det särskilda fallet.Socialtjänstlagen (1980:620) och hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) anger ytterligare ramarför fördelning av ansvar och uppgifter mellanhuvudmännen inom resp. hälso- ochsjukvården. I vissa avseenden förutsätts atthuvudmännen själva träffar överenskommelser omden närmare uppgiftsfördelningen. Den s. k.kompetensprincipen när det gäller socialhemtjänst -- sjukvård i hemmet -- är ett exempel påen sådan överenskommelse. Länssjukvård har docksedan länge ansetts vara en renodlad uppgift försjukvårdshuvudmannen.Regeringen kommer senare i att tillriksdagen överlämna en proposition om ansvaretför service och vård till äldre och handikappade,som innebär ett utökat och samlat ansvar förprimärkommunerna. Det pågår också försök meden primärkommunalt driven primärvård inomramen för frikommunförsöken. Någotmotsvarande är inte aktuellt inom de verksamhetersom vanligen brukar hänföras till länssjukvården.Mot bakgrund av gällande principer för attbestämma vad som är kompetensenligt är jag inteberedd att nu medverka till en ändring avkommunallagstiftningen i det avseende som BirgerRosqvist angett.Anf. 120 ():Fru talman! Tack för svaret.Efter en stundtals hätsk debatt beslöt iKalmar län att BB i Oskarshamnskulle läggas ned. En bred opinion i ,alla partier, tycker illa om beslutet. Det kommerständiga propåer om att det bör finnas ett BB vidlasarettet.Det finns motiveringar. Födelsetalet har ökat. Detär trångt på de BB-avdelningar somlandstinget hänvisar blivande mödrar till. Beskedetär: ''Kom inte tidigare än absolut nödvändigt. Åkhem så fort det bara går.'' Födslar sker i taxibilar påväg till anvisat BB i eller Västervik.Anledningen till min fråga är följande. IOskarshamn är man beredd att pröva att själv ståför BB-servicen. har sagt nej ochhänvisar till att lagen gör detta omöjligt. Statsrådetsäger att reglerna om kompetensfördelning mellankommun och landsting är allmänt hållna. Ettkategoriskt svar ja eller nej går alltså inte att ge.Det sägs också att det i vissa avseenden förutsättsatt landsting och kommun själva träffar enöverenskommelse. Kan inte detta gälla ocksåhållande av BB? Om gällande principer intemedger detta är det föga tröst för den blivandemoder som känner att barnet är på väg i en taxinågonstans på eller för den medföljande makesom nervöst följer förloppet.Föda barn bör ske i en annan och lugnare miljö.Det måste vara sämre att riskera att få göra dettaunder en bilresa än att bli hjälpt på ett mindre menbra BB, i det här fallet Oskarshamn.Jag undrar om statsrådet är villig att svara på omdessa förhållanden på något sätt kan påverka ettåteröppnande av BB i Oskarshamn.Anf. 121 Socialminister talman! Som framgår av mitt svar ärparagrafen brett skriven. Men om man tittar på denhälso- och sjukvårdsutredning som föregick lagenuppmärksammar man problemet klart ochentydigt. Det framgår att man i utredningen avsågatt landstingskommunerna skulle ha ansvaret förhälso- och sjukvården, dess planering och dessdrift. Däremot framgår det också att det finnsmöjligheter att överlåta viss drift till annan änhuvudmännen. Här menar man naturligtvis drift avverksamheter i privat eller annan regi.Reglerna för kompetensfördelning är allmänthållna. Det blir ytterst en fråga för en allmänförvaltningsdomstol att pröva gränserna förkommunal kompetens. Det är klart och entydigt attutredarnas avsikt var att landstingen skall bedrivasjukvård och ha huvudmannaansvar försjukvården. Jag har ingen annan uppfattning i vadavser länssjukvård och regionsjukvård i det fallet.Anf. 122 ():Fru talman! Om lagen säger nej till en kommun iett sådant fall, har jag också erfarit att lagen intehar prövats av förvaltningsdomstol. Man kan frågasig om man skall behöva gå så långt. Skall jag tolkastatsrådet så att hon inte nu är beredd att medverkatill en ändring?En överenskommelse mellan kommun ochlandsting behöver inte vara lagstridig. Om viljanfinns på två håll, kommun och landsting emellan,kan ett uppslitande problem lösas i mitt hemlän.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:23 om rätten tillpensionstillskottAnf. 123 Socialminister talman! har frågat mig omjag avser att ta initiativ till att även de som intebegärde undantagande men inte heller betalt sinaavgifter skall få rätt till pensionstillskott.Möjligheten att vara undantagen från ATP-försäkringen upphörde med utgången av år 1981.De personer som är födda eller tidigare fickmöjlighet att behålla sitt tidigare undantagande förandra förvärvsinkomster än av anställning.En undersökning av pensionsberedningen visadeatt majoriteten av pensionärerna medundantagande inte hade sämre ekonomi änpensionärer i övrigt. Ca 4 000 hushåll hade dock enbruttoinkomst som understeg nivån för folkpensionmed fullt pensionstillskott och lägsta oreduceradeKBT.För att garantera denna grupp en god ekonomiskminiminivå beslutade att fr.o.m. den 1juli 1990 ge dessa pensionärer rätt tillpensionstillskott och KBT.Om gruppen pensionärer som inte begärtundantagande men som ändå har låtit bli att betalaATP-avgifter skulle beviljas pensionstillskott,skulle detta öppna dörren för att personer medegen rörelse helt låter bli att betala sin ATP-avgifter. Ett sådant beslut skulle ändå tillförsäkradenna grupp fullt pensionstillskott trotsobetalda avgifter.Riksdagen har också så sent som godkänt ettutlåtande från socialförsäkringsutskottet sominnebär att denna grupp inte skall hapensionstillskott och KBT som om de betalt sinaavgifter.Jag tänker därför inte ta något initiativ i denna sak.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.På dessa personers vägnar är jag inte nöjd medsvaret. fattades ett beslut som var enframgång för vissa. Men att det skulle bli en storgrupp kvar hade jag inte en tanke på . Depersoner som situationen nu gäller är mycketgamla. En person som jag har talat med är ochhade en egen rörelse som gick medförlust. Han hade helt enkelt inga pengar att betalain avgiften med. Han får arbeta för att överhuvud taget kunna försörja sig, trots att han är . Hanskulle säkert få socialbidrag om han gick tillsocialkontoret. Men som vi vet är denna generationmycket mån om att inte ta emot samhällets stöd.Jag tycker inte att det är rätt att dessa personer inteskall få något pensionstillskott.Jag förstår inte när säger, att om dessapersoner skulle ges pensionstillskott, skulle dörrenöppnas för att personer med egen rörelse skulle låtabli att betala avgifter. kan ju ingen ståutanför ATP-systemet. Av vilken anledning skullealla egenföretagare kunna låta bli att betala ATP-avgift?Anf. 125 Socialminister talman! Jag vill hänvisa till mitt svar, och jagvill också hänvisa till den utredning och detunderlag som ligger bakom beslut ivåras.Anf. 126 ():Fru talman! konstaterade attdet fanns ca 4 000 hushåll som hade denna lågainkomst. Hur många är kvar av dessa 4 000 ?Det vore kanske anledning att titta på det om maninte generellt vill ge pensionstillskott. Man kundeinom åtminstone göra ensnabbutredning för att se hur många av dessa 4 000som finns kvar och hur många i denna grupp sominte har haft råd eller inte förstått att de måstebegära undantagande när de inte kunde betala. Närdetta system var nytt var många av dessapersoner redan då något äldre egenföretagare ochkunde kanske inte reglerna eller kunde inte få hjälpmed dem.Anf. 127 Socialminister talman! När det gäller denna sista fråga kan jaglova att departementet kan seöver den punkten.Anf. 128 ():Fru talman! Det hoppas jag. Jag kommer att följaupp denna fråga. Vi kommer säkert att återkommamed motioner i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på frågorna 1990/91:26 och 28 omtidpunkten för en tobakspolitisk propositionAnf. 129 Socialminister talman! och har frågat mig när en tobakspolitiskproposition kommer att föreläggas riksdagen.Tobaksutredningen har i åröverlämnat sitt betänkande (SOU 1990:29)Tobakslag. Betänkandet har sänts på remiss.Remissyttrandena skulle komma in senast den 30september 1990. Några remissinstanser har begärtförlängd remisstid.En proposition om åtgärder mot tobaksbruketm.m. beräknas kunna läggas fram våren 1991.Anf. 130 ():Fru talman! Jag tackar socialministern å DanielTarschys och mina vägnar för svaret -- vi harkommit överens om att det är jag som skall föradebatten, eftersom våra frågor var så lika. Jag tarsocialministerns svar som ett bindande löfte -- ochinte som någon till intet förpliktande målsättning --om att komma med en proposition våren 1991.Socialutskottet förutsatte vid behandlingen av olikariksdagsmotioner att regeringen efterremissbehandling och beredning avutredningsförslagen skyndsamt skulle lägga framförslag till . Remisstiden var ganska vältilltagen jämfört med andra remisstider som vi haratt iaktta. Jag tycker att det är förvånande att intealla har klarat av att svara inom , eftersomalla inblandade parter vet vad de vill och vad de stårför; det finns inte så många nya uppfattningar här,utan vad olika parter kommer att säga är nogväntat.Det är viktigt att den här propositionen kommersnabbt. Det handlar om 11 000 för tidiga dödsfallom året. Jag har sagt tidigare här i att omde hade förorsakats av ett miljögift eller ettläkemedel hade det minsann blivit fart påpropositionsskrivandet för att göra någonting åt detoch på beslutsfattandet hos myndigheterna. Mennu handlar det om en -- självvald, ja! -- risk, menen betydande sådan.I många länder görs nu omfattande insatser för attminska sjuklighet och dödlighet i tobaksrelateradesjukdomar, och tobaksindustrin är allvarligt oroadöver den minskande försäljningen och har ocksågivit ut en skrift om hur man skall bearbetamyndigheter, beslutsfattare och politiker för attfördröja beslut av restriktionskaraktär på det härområdet. Men, som sagt, jag tolkar svaret som ettbindande löfte och väntar mig att vi får se enproposition . Tack!Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1990/91:52 om denrättspsykiatriska kliniken i LundAnf. 131 Socialminister talman! har frågat mig om jaganser det vara en korrekt förändring av denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten isödra om den rättspsykiatriska kliniken iLund skulle läggas ned och de rättspsykiatriskaundersökningarna genomföras vid häktena i formav kortare observationer.I avvaktan på beslut om avveckling avsocialstyrelsens chefsmyndighetsfunktion för denrättspsykiatriska undersökningsverksamhetenutgår jag från att styrelsen ser till att verksamhetenbedrivs utifrån gällande lagstiftning.Den beslutade lagrådsremissen ompsykiatrisk tvångsvård omfattar också förslag till nylagreglering för det medicinskautredningsförfarandet vid straffrättsliga åtgärdermot psykiskt störda lagöverträdare.Lagrådsremissen behandlas ilagrådet, och en proposition i ärendet beräknaskunna föreläggas . Påregeringens uppdrag bedrivs för närvarandeförhandlingar med berörda landsting om attsjukvårdshuvudmannen fr.o.m. den 1 januari 1992regelmässigt skall utföra de rättspsykiatriskaundersökningarna.Hur den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten i södra att läggas upp kommer alltså att bliberoende av resultatet av dessa förhandlingar.Målsättningen är att de skall vara avslutade underinnevarande år.Anf. 132 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern försvaret.Den här frågan har diskuterats vid ett flertaltillfällen här i kammaren. Det har påtalats attväntetiderna i häktet varit alltför långa innanundersökning påbörjats, vilket medfört attverksamheten inte bedrivits på ett acceptabelt sätt.De återkommande sommarstängningarnaav avdelningar har bidragit till att verksamhetenfungerat otillfredsställande.Nu skall den i stängda avdelningen om 13platser förbli stängd , och skall helakliniken göras om till en station. Eftersom det intekan skönjas någon tendens från domstolarnas sidaatt begränsa behovet av gjorda undersökningaraktualiseras naturligtvis frågan, omundersökningarna skall utföras vid häkten. I annatfall återstår långa frihetsberövanden i häkte iväntan på plats. Väntetiderna har tenderat att öka.Humanitet och omtanke om dessa i många fallsköra och sårbara personer måste vara vägledandeför hur verksamheten skall bedrivas.Påfrestningarna i samband med frihetsberövandeär mindre uttalade vid vistelse på en klinik än vidvistelse i ett häkte. Rättssäkerhetsaspekter talarockså för att undersökningar i häkte bör begränsastill vissa fall. Jag kan inte se att en överflyttning avundersökningsverksamheten till häkten är förenligmed de uttalanden som har gjort,och inte heller med uttalanden.Enligt vad jag förstår finns redan nu beslut i MBL-förhandlingar om nedläggning, främst då av enavdelning, men också om att det skall blihäkte i lokalerna i . Anser inte socialministernatt det är felaktigt att man drar ned verksamheteninnan förhandlingarna är färdiga?Anf. 133 Socialminister talman! Om man tittar på utvecklingen avantalet rättspsykiatriska undersökningar under ettantal år -- man behöver inte gå alltför långt tillbakai tiden -- kan man konstatera att den utveckling somförutspåddes vid riksdagsbehandlingen av fråganom omorganisation av det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet inte har blivit verklighet;antalet rättspsykiatriska undersökningar harminskat. Det betyder att en del av de avdelningarsom man hade tänkt ta i bruk inte har tagits i brukeller också har överlämnats eller hyrts ut tilllandstingen, bl.a. i . Den klinik somsist stod i tur att öppnas -- den i -- startadesaldrig. Man tillgodoser behovet av rättspsykiatriskservice i de fyra nordligaste länen genom denrättspsykiatriska stationen i och kliniken iUppsala.Socialstyrelsen har beslutat sig för att titta närmarepå omstruktureringen av verksamheten i . Jagkan konstatera att prövar varjeenskilt fall där frågan om eventuell rättspsykiatriskundersökning på häkte uppkommer, just för attkunna följa utvecklingen i avvaktan på attförhandlingarna slutförs.Anf. 134 ():Fru talman! Jag vill peka på att det görsutredningar på häkte i vissa fall -- det är när detgäller fritagningsförsök och hot mot personal på derättspsykiatriska klinikerna. Men frånrättssäkerhetssynpunkt är det bättre omutredningarna görs på kliniken. Det har manpåtalat från Uppsalakliniken, när man tittatnärmare på flera undersökningar som har gjorts påhäkten.När det gäller en eventuell överkapacitet vill jagfråga varför man inte integrerarundersökningsverksamheten med vård. Ligger detinte mer i linje med lagrådsremissen, av vilken detframgår att enheter där rättspsykiatriskundersökningsverksamhet kommer att bedrivasäven skall kunna meddela rättspsykiatrisk vård?Jag undrar om nedläggningarna verkligenöverensstämmer med intentionerna i denframlagda lagrådsremissen.Anf. 135 Socialminister talman! Jag kan inte härifrån talarstolen göraen bedömning av huruvida man i varje enskilt fallföljer vad som uttalats i lagrådsremissen, men detär helt uppenbart att intentionerna ilagrådsremissen överensstämmer med deuppfattningar som man har på socialstyrelsen.Framför allt skall de intentionerna styra deförhandlingar som pågår med landstingen omhur den framtida verksamheten skall se ut. Det ärsjälvklart att det skall harmonisera med denlagrådsremiss som behandlas och som såsmåningom skall övergå i proposition.Anf. 136 ():Fru talman! Jag vill peka på att väntetiderna harökat. , var det mellan sex och åttapersoner som väntade innanutredningen på en klinik kunde påbörjas. Detstämmer inte överens med den nuvarandelagstiftningen.Jag vill också visa på att det är en förutsättning förden här verksamheten att det är kvalitet i den. Omman nu drar ned innan förhandlingarna är färdiga,undrar jag vilken kvalitet man kommer att få påundersökningarna framöver.Anf. 137 Socialminister talman! Det är alldeles självklart attförfarandet vid de rättspsykiatriskaundersökningarna inte skall förändras. Naturligtvisskall inte vare sig kvalitet eller innehåll i demförsämras. Det är utgångspunkten både förförhandlingarna och för harmoniseringen mellanlagrådsremissen som pågår och det sätt på vilketverksamheten skall bedrivas efter det attförhandlaren och landstingen kommit överens.Anf. 138 ():Fru talman! Jag tar socialministern på orden närhon säger att kvaliteten på verksamheten inte skallsänkas och att det inte skall bli några försämringarframöver. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1990/91:53 om förbud mothalmbränningAnf. 139 Socialminister talman! har frågat mig om jagämnar att vidta sådana åtgärder som innebär atthalmbränningen upphör.Ur miljömedicinsk synpunkt är det naturligtvisönskvärt att utsläpp av föroreningar tillomgivningsluften minskas. Även om utsläppen frånhalmbränning är små jämfört med utsläppen vidmånga andra typer av förbränning och oftast intesker i tätorter, kan det inte uteslutas att de kanorsaka besvär, t.ex. luftvägsirritation, hos vissapersoner. Halmbränning torde dock vara ettförhållandevis litet miljömedicinskt problem.Socialutskottet behandlade i sitt av riksdagengodkända betänkande 1988/89:SoU3 frågan omförbud mot halmbränning med anledning avfrågeställarens med fleras motion 1987/88:So417och anförde då:''Hälsoskyddslagstiftningen saknar specifikabestämmelser om halmbränning. Miljö- ochhälsoskyddsnämnderna kan dock med stöd avnuvarande bestämmelser ingripa motverksamheten ifråga, om denna kan sägas medförasanitär olägenhet. Utskottet konstaterar atthalmeldning som alternativ till halmnedplöjninghar kommit att minska trots avsaknaden avgenerella förbud. Enligt utskottets mening är detangeläget att denna minskning fortsätter. kan verka för dettagenom information och upplysning. Någraytterligare bestämmelser krävs inte enligt utskottet.Motion So417 avstyrks således. ''Min uppfattning i denna fråga skiljer sig inte frånsocialutskottets.Anf. 140 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern försvaret, fastän jag är besviken. Jag är besviken överatt vi inte kan få ett slut på halmeldningen pååkrarna.Halmbränningen kan tyckas vara ett litet problem,eftersom det främst förekommer lokalt i Skåne.Men för de människor som utsätts för halmrökenkan det vara ett stort problem. Röken innehåller enrad fina stoftpartiklar, bl.a. tjärämnen som ärallergiframkallande och giftiga. Dessa ger upphovtill andningsproblem för astmatiker.Halmbränningen ökar också kväveoxidhalterna iatmosfären. Genom sotnedfall smutsar röken nedtvätt som hänger ute och bilar. Jorden blir utarmad,och i regel måste man ersätta den energi somhalmen kan ge med konstgödsel. Man borde istället se halmen som en resurs att återföra tilljorden som ett led i ett långsiktigt bevarande avmarken.Alla anser egentligen att det inte är nödvändigt attbränna halmen. Därför har kampanjer av olika slagpågått för att få ett stopp påhalmbränningen. Tyvärr har dessa gett ringaresultat. har trakterna kring och Eslövvarit särskilt utsatta. Det kan konstateras att detdagligen bränns halm på de skånska åkrarna undervissa perioder.Flera myndigheter och enskilda personer har skrivittill departementet för att få ett förbud. I Danmarkhar man ett sådant. Även har behandlatfrågan, men hänskjutit den till regeringen. stårfaktiskt hoppet till socialministern om regeringen,som har möjlighet till det, skall ge kommunernamöjligheter att meddela föreskrifter på dettaområde.Anf. 141 Socialminister talman! Om det är som säger,nämligen att alla talar för att det är rimligare attplöja ner halmen därför att det ur mänsklig,miljömässig och jordens synpunkt är detlämpligaste, är jag helt övertygad om att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna och kommunstyrelsernagenom adekvat information ändå kan övertyga deberörda om att man skall göra det som alla äröverens om.Anf. 142 ():Fru talman! Information har som sagt gått ut påmånga sätt ifrån lantbruksnämnderna. Böndernasegna organisationer är med i de här kampanjerna.Jag har här ett kort där det står: Renare luft. Plöj ner halmen, låt oss slippakvalmen. Detta kort sändes ut sedan.Det har inte hänt någonting. Vi kommer inte framinformationsvägen. Vi ser ingen annan möjlighetän att kommunerna skall ges möjlighet att ingripaom det behövs, om det är sådan väderlek att det ärolämpligt att bränna halm. Varför kan man inte gekommunerna denna möjlighet?Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1990/91:24 om den svenskaflyktingpolitikenAnf. 143 Statsrådet talman! har frågat mig omjag avser ta initiativ till förändringar av svenskflyktingpolitik i den riktning som förespråkas i entidningsartikel av förre kabinettssekreterarenSverker Åström.Det är bra att ställt den härfrågan, så kan kanske en del missuppfattningar ommin ståndpunkt som rått i pressen redas ut.Den 25 augusti intervjuade migoch bad om en kommentar med anledning avSverker artikel.Det blev en ganska fyllig intervju, dess värrebetydligt nedkortad i tidningen. , likaväl som jag, att allt man säger i entidningsintervju sällan kommer med i den färdigaartikeln. Det är dessutom journalistens sak att väljavad som skall framhävas i en kommentar. Dendelen av intervjun som handlade om minasynpunkter på enskilda förslag i artikelblev åtskilligt rumphuggen. Vad jag sade redan dåoch som redovisades i intervjun med mig var att denövergripande problembeskrivningen av svenskflyktingpolitik var utmärkt. Att jag ställde migmycket kritisk till en del av hans slutsatser kom intemed, utan endast min kritik mot förslaget om etttak för invandringen.Våra överenskommelser med internationella organsom FN, och som vi inte har för avsikt att frångå,innebär att alla de som söker asyl här skall ha sinsak prövad i . Det utesluter att ett tak förasylinvandringen sätts. Dessutom utesluter dennordiska passöverenskommelsen, framför allt denfria nordiska arbetsmarknaden, ett tak förinvandringen i sin helhet.Invandringen är reglerad i lag, och minuppfattning, liksom FNs flyktingkommissaries, äratt de som har de starkaste skyddsbehoven -- enligtFNs flyktingkonvention -- skall ges en . Dettai sig utesluter en prövning av den asylsökandesförutsättningar att kunna anpassa sig till svenskasamhällsförhållanden.Jag avser inte att ta några som helst initiativ tillförändringar av flyktingpolitiken med anledning avÅströms artikel.Anf. 144 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag tycker fortfarande att det är konstigt attstatsrådet kan beskriva artikelsom en utmärkt problembeskrivning av svenskflyktingpolitik, eftersom artikeln förutom en heldel mycket konstiga åsikter också innehåller en radsakfel.Sverker påstår t.ex. att det skulle finnas enstark motsättning mellan önskemålet omassimilering i det svenska samhället och satsningenpå hemspråksundervisning och föreningsbidrag tillinvandrarföreningar. Jag tror inte att det finnsnågra belägg för ett sådant påstående.Han påstår att det kommer miljontalsutomeuropéer som flyktingar till .