prot · GE094 · 1990-10-04 00:00:00 — Ettalltför sent fattat riksdagsdagsbeslut om inrättandeav leder till för kort förberedelsetid förvalet, vilket bl.a. kan medföra ett lågtvaldeltagande.Ett annat förhållande som gör det nödvändigt attbeslutet fattas långt innan skall inledasin verksamhet, är den tid som fordras för ordnandeav lokaler och anställande av personal.Det är väsentligt att justitieministern för riksdagenredovisar skälen till den stora förseningen med enproposition om inrättande av sameting samt omregeringen avser eller inte avser att ge samerna ivårt land ett folkvalt organ motsvarande det sominförts i våra båda grannländer med samiskbefolkning.I sitt interpellationssvar angavjustitieministern att bl.a. kostnadsfrågan behövdeutredas ytterligare. Statsfinansiella skäl får enligtmin mening inte vara ett motiv som talar motinrättande av ett sameting, vilket är ett viktigt led isträvandena att utveckla demokratin och att ge vårinhemska minoritetsbefolkning ökade möjligheteratt hävda sina intressen och bevara och utveckla sinkultur i vid bemärkelse.Jag vill mot bakgrund av det anförda ställa följandefråga till justitieministern:Avser regeringen att lägga fram en proposition medförslag om inrättande av ett sameting, och i så fallnär?1990/91:33 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden iVästerbottens län:Den s.k. har i en skrivelsetill arbetsmarknadens parter bl.a. redovisat detekonomiska läget och den väntade utvecklingeninom ekonomin och arbetsmarknaden.Av skrivelsen framgår att nedgången ikonjunkturen bl.a. medfört att arbetslöshetenstiger och antalet nyanmälningar av lediga platserminskar. juni--augusti varslades10 500 personer om permittering eller avsked.Rehnbergkommissionen konstaterar vidare bl.a.att försämringarna på arbetsmarknaden kommeratt bli störst för dem som ''bor utanför de expansivaområdena''.Detta bekräftas också klart av länsarbetsnämndensprognos för arbetsmarknadsutvecklingen iVästerbottens län . Utvecklingenbedöms bl.a. medföra fler arbetslösa -- enutveckling som främst kommer att drabba kvinnor,ungdomar och flyktingar. Försämringarna ikonjunkturen bedöms också drabba inlandetbetydligt hårdare än kustområdena.Sammantaget beräknar länsarbetsnämnden attarbetslösheten i länet kan stiga med ytterligare1 500 personer.En bidragande orsak till den allt snabbareförsämringen på arbetsmarknaden är formerna förskatteomläggningens finansiering i kombinationmed de kraftiga prisstegringarna på olja och bensin.Priset på bensin har sedan nyåret på grund avskattereformens finansiering ochvärldsmarknadsprisutvecklingen ökat mednärmare /liter. Detta medför kraftigafördyringar för dem som är beroende av bil. En deltvingas sluta arbeta eller flytta från bygden.Prisstegringarna på bensin leder till storasamhällsekonomiska förluster genom en sämrefungerande arbetsmarknad. Det medför minskadeincitament till arbete och starkt ökandemarginalkostnader för att delta i arbetslivet. Alltfler tvingas till ofrivillig arbetslöshet och då särskilti län som med stora avstånd och därett stort antal invånare ej har möjlighet att nyttjaden kollektiva trafiken.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga arbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att hävdaarbetslinjen i och i andra län somhar motsvarande negativa prognoser förarbetsmarknadens utveckling?12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 oktober1990/91:48 av () till statsrådetErik om momsen på leasingavgift för bilarsom används i taxiverksamhet:Riksdagen beslöt , med ändring avpropositionen, att taxiföretag får avdragsrätt förmoms vid förvärv av personbil i taxiverksamhet.Förmodligen genom förbiseende togs inte leasingmed i ändringen, och detta leder till att vid leasingav taxibil blott av momsen blir avlyftbar.Avser regeringen föreslå att leasingbilari taxiverksamhet får full momsreduktion?1990/91:49 av () tillkommunikationsministern om skyltfonden:Angående disposition av inkomster vid försäljningav personliga registreringsskyltar för bilar.Försäljning av personliga registreringsskyltar har,vid utgången av augusti månad, inbringat 41milj.kr. och sker ett månatligttillskott på ca 1 milj.kr.Medlen disponeras av regeringen för ny ellerkompletterande verksamhet påtrafiksäkerhetsområdet som det för närvarandeinte finns utrymme för, enligt prop. 1987/88:100,Bil. 8.Några projekt har redan genomförts med medel urfonden. För att kunna gå vidare med angelägnaprojekt behövs ytterligare medel tas i anspråk urskyltfonden.Jag vill till statsrådet ställa följande fråga:Är statsrådet beredd att fullfölja tidigare beslut attskyltfondens medel får tas i anspråk för ny ellerkompletterande verksamhet påtrafiksäkerhetsområdet?1990/91:50 av () tillmiljöministern om återvinningen av papper m.m.:Avfallsmängden växer industrisamhället överhuvudet. Det utgör ett stort hot mot vår välfärd.Volymmässigt utgör papper en betydande andel avavfallet.Det finns ett intresse bland människor förkällsortering och inte minst för pappersinsamling.Återvinning av papper innebär också möjlighetertill stora energibesparingar. För varje kiloreturpapper som används för att göratidningspapper sparar man 1,5 kWh el.Returpapper som råvara är 4--5 gångerenergisnålare än motsvarande mängd papper frånved. Men återigen står vi inför situationen attpappersbruken inte tar emot allt returpapper somsamlas in. Papper läggs i stället på soptippen. Det äringen isolerad företeelse utan gäller såväl returglassom andra återvinningsbara material. Ett sådantförfarande gör att människor tappar tilltron tillnyttan av miljöinsatser och minskar viljan attkällsortera.Jag vill därför fråga miljöministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att skapafungerande marknader för återvinningsbaramaterial?13 § Kammaren åtskildes .