prot · GE0914 · 1990-10-24 00:00:00 — Av uttalande omorganisationsanslutningen drar jag slutsatsen atthan är absolut motståndare till den. anserhan att de enskilda själva skall få avgöra till vilketpolitiskt parti de skall ansluta sig. Jag vill redovisaatt det finns en lösning på detta problem, närmligeni form av det förslag till lag som föreligger. I det stårbl.a. : ''Enskild person får antas som medlem ipolitisk sammanslutning endast om han genomegen ansökan ger till känna att han önskar inträda isammanslutningen.'' Det är lösningen på helaproblemet.Anf. 64 () replik:Fru talman! Efter redovisningav interiörer från hans fackföreningsmöte får mankonstatera att han ju inte har varit särskilt aktiv iden här frågan, om det har dröjt ända till för någonmånad sedan innan det startades någon diskussion ihans fackförening om kollektivanslutning eller inte.Med tanke på att det var 1973 som förstagången uttalade att kollektivanslutning inte skulleförekomma, får man nog säga att ärsenfärdig.Sedan var hela hans anförande ett instämmandei och ett försvar för reservation 3. Jag föreslår atthan röstar för den vid voteringen.Anf 65 () replik:Fru talman! Till vill jag säga att detär självklart att varje individ själv skall ansluta sigtill politiskt parti. Det var precis det jag sade. Vadjag därutöver argumenterade för var attsocialdemokratin själv får avgöra hur den vill sefackföreningsrörelsen framöver och att inte statenskall gå in och bestämma vilka former somfackföreningen skall ha. Jag undrar vad det blir iförlängningen, om man griper in ifackföreningsrörelsens beslutanderätt här.Jag tycker att man skall göra mycket klart att denenskilda individen inte kan tvångsanslutas tillpolitiskt parti. Men vad en organisation gör med sigsjälv är faktiskt en annan sak. Kan man inte skiljapå dem, tror jag att man hamnar ganska snett.För kan jag berätta att mittmotstånd mot kollektivanslutningen började långtföre 1973. Det var mycket tidigare i min fackligaverksamhet som jag första gången föreslog attkollektivanslutningen skulle upphävas. Menrepresentantskapet, där socialdemokraterna haftmajoritet, har inte upphävt den, tyvärr.Nu är det att upphäva den definitivt, ochfrågan ställdes av socialdemokraterna vad som skallkomma i stället. Jag refererade att det finns ingetsom helst intresse för att gå in förorganisationsanslutning.Det förvånar mig faktiskt ganska mycket attfolkpartiet vill att staten skall lägga sig så enormtmycket i föreningslivet, säga vad de ideellaorganisationerna skall göra och inte göra. Detförvånar mig oerhört, för det innebär väldigakonsekvenser för många organisationer. Skall vireglera Svenska arbetsgivareföreningens och andraorganisationers handlande och transaktioner, vartnågonstans de skall åka, osv. ?Jag tycker att det är en farlig väg som ärinne på, att lagstifta om vad facket skall göra.Däremot skall vi hålla rent mot alla försök attansluta enskilda människor till politiska partier.Anf. 66 () replik:Herr talman! säger att vi riktaross mot vad organisationen får göra och inte göra.Jag kan bara hänvisa återigen till hur vårt förslag,som är lagrådsgranskat, är utformat. Det riktar siginte mot vad en fackförening eller en annanorganisation -- för det finns ju flera organisationersom är anslutna till partier -- får göra eller inte göra,utan det är ett skydd för den enskilde som regleraratt anslutning till politiskt parti skall ske genomegen ansökan.Anf. 67 () replik:Herr talman! skryter med sittengagemang mot kollektivanslutning och säger attdet har varit mångårigt. Men det har då inte avsattnågra spår i form av reservationer här i kammarenoch uppenbarligen inte heller i aktiviteter i hanseget fackförbund.Så undrar varför staten skall hasynpunkter på de här frågorna. Partierna är faktisktinga föreningar vilka som helst. Partierna är en delav vår demokrati här i . De är degrundläggande organisationerna för att bedrivavalrörelse och utse representanter i våra beslutandeförsamlingar. Det är minsann ingens ensak, utandet är allas vår angelägenhet.Vi tillämpar principen ''en person och en röst''. Omnu partierna i stället börjar bli korporationer ochsammanslutningar av organisationer, då betyderdet att det har skett en grundläggande förändringav sättet att utse representanter i de olika organen.Anf. 68 () replik:Herr talman! kom in på enhelt ny fråga. Hon skall reglera vad partierna skallgöra. Skall vi ha en helt ny lagstiftning för hurdemokratin skall bäras? Jag kan ge mig in i dendiskussionen, , om hur demokratinskall bäras, hur den skall decentraliseras, vem somhar reellt inflytande, vem som ger bidrag. Det kanjag diskutera ganska länge, men jag trodde faktisktatt vi diskuterade fackföreningarnas möjligheter attansluta sig till politiskt parti. Det är detta dethandlar om, och det är det ni vill förbjuda.Jag har egentligen inte polemiserat mot innebördeni det säger, utan jag har sagt att detär kanske onödigt att lagstifta, när det är tvåmånader kvar. Onödig lagstiftning och byråkratiskall vi förskonas ifrån, tycker jag. Dessutom trorjag att socialdemokratin inte gör om den här grodannågot mer. Jag tror att vi kan vara ganska säkra pådet.Man måste som sagt vidga begreppet litet, YlvaAnnerstedt, och ta upp kyrkan och övrigaorganisationer till diskussion. Vad ni vill göra är attförbjuda fackföreningarna att göra vissa saker, ochdet vill jag inte vara med om, trots att jag ärmotståndare till kollektivanslutningen.Jag skall inte framhäva min egen roll, för jag troratt den är oerhört blygsam. Men den dagen vi ifackföreningen skulle ta ställning till ett nytt systemvisade det sig att medlemmarna, ävensocialdemokraterna, inte ville vara med omorganisationsanslutning. Jag tar inte åt mig äran avdet, men det är faktiskt så.Andre vice talmannen anmälde att YlvaAnnerstedt anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 69 ():Herr talman! Som delvis har framgått av debattenhär, rör det sig i första hand om individens frihetgentemot organisationerna. Vi har en tendens attslå vakt litet väl mycket om organisationernasmöjligheter, men här handlar det om individensfrihet att gå in i föreningar, att gå ut ur föreningar,att själv välja vilket politiskt parti man vill stödjautan att behöva deklarera detta öppet.Om man är kollektivansluten till ett politiskt parti,måste man för att gå ur deklarera att man inteställer upp på det partiets åsikter. Detta strider motgrundläggande principer i vår demokrati. Detborde vara en självklarhet att det skall vara minensak vilket parti jag vill stödja och rösta på.Därför menar vi att det är rimligt att den rättengrundlagsskyddas och garanteras individen.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4.Anf. 70 ():Herr talman! Jag kan hålla med de talare som harsagt att det här är ingen ny debatt. Det är engammal bekant som återkommer år , och endel av argumenten börjar faktiskt kännas ganskaslitna.Jag skall försöka fatta mig kort, men innan jagkommenterar de olika sakfrågorna vill jagkonstatera att tonläget i vissa sammanhang är litetunderligt här. Både Hans Nyhage och YlvaAnnerstedt använde rätt så mycket av tom retorikoch en mängd invektiv. I Hans Nyhages anförandefanns ord som förföljelse, ynkedom, elände etc. Jagtror att det vore bra om vi kunde försöka att här ikammaren föra en saklig diskussion om det sombetänkandena egentligen handlar om.Låt mig börja med frågan om det utvidgadegrundlagsskyddet för den s.k. negativaföreningsrätten. Vi har en sådan inskriven ivår grundlag. Av regeringsformens fri- ochrättighetsregler framgår klart att det finns engrundlagsskyddad s.k. negativ föreningsrätt. Vadhela denna diskussion handlar om är att man iregeringsformen använt sig av en systematik sominnebär att man vill reglera den enskilda individensförhållande till det allmänna, till statsmakten. Detär detta som regleras i grundlagen. Man har ansettatt det inte är särskilt klokt och praktiskt att igrundlagen reglera en enskilds förhållandegentemot en annan enskild, eftersom sådana frågorkan lösas mycket praktiskt och enkelt genom envanlig lag. Detta är orsaken till att man har valt attgöra på det sättet.Denna fråga har varit föremål för mycketdjupgåendeutredningar och analyser, framför alltpå , när vi fick den nya fri- ochrättighetskatalogen i vår regeringsform. Utskottethar nu vidhållit denna uppfattning, och jag vill meddetta yrka bifall till utskottets hemställan på denpunkten.Kollektivanslutningen är en gammaldiskussionsfråga. Jag hänvisar här till vad Lars-OveHagberg sade, nämligen attkollektivanslutningen ju kommer att upphöra . Vi har här ikammaren diskuterat denna fråga, och jag har vidde senaste tillfällena då fått företräda vårt parti. Jaghar hänvisat till det beslut som detsocialdemokratiska partiet har fattat, nämligen attkollektivanslutningen skall upphöra helt och hålletden . Det sker alltså om tvåmånader. Det innebär att det krav på lagstiftning,som framför allt i detalj här harrefererat, blir helt tillgodosett. En sådan lag skullebli totalt onödig. Det skulle bli en lag som reglerarett förhållande som inte längre existerar. Jagkänner som en seriös och noggrannperson, som är emot onödig byråkrati och onödigalagar. Jag förstår därför inte varför han i dagargumenterar för att vi skall införa en lag som intehar någon betydelse.När det gäller de andra formerna för samverkanoch samarbete mellan politiska partier och andraorganisationer tycker vi att det är rimligt att ettpolitiskt parti och en organisation kan ha ettsamarbete. Här kommer vi in på det som varitväsentligt , nämligen det attriksdagen tidigare inte har velat införa enlagstiftning som reglerar partiernas ochorganisationernas verksamhet och inre arbete. Manhar varit rädd för att det skulle få smittoeffekter påföreningsrättens område. Det har varit orsaken tillatt har velat undvika att stifta lagpå detta område.Jag vill här understryka att detta inte är någontingsom bara socialdemokratin har ansett, utan dennauppfattning har omfattats också av vänsterpartietmen även av och . Underde år då vi hade en borgerlig majoritet i riksdagenlades det inte fram några förslag mot vare sigkollektivanslutning eller någonting annat på detföreningsrättsliga området. Då vill man inte stiftalag. Då talade man i och folkpartietmycket om att det var den fria debatten ochopinionsbildningen man skulle förlita sig till. När vinu har haft en fri debatt och opinionsbildning ochvårt parti fattat beslut om att kollektivanslutningenskall upphöra, då vill man plötsligt införa lagar ochbestämmelser, något som man alltså tidigare varväldigt rädd för, eftersom det kunde innebära riskerjust på det föreningsrättsliga området. Var finns härlogiken i handlandet?. Man bör faktiskt vara försiktig och inte klampain i det som rör föreningslivet. Jag märkte också attBengt Kindbom, som jag tror är en gammalfolkrörelseman, själv började bli litet försiktig närhan kom in på dessa frågor; han började svaja liteti argumentationen. Vi vill till varje pris undvika attreglera hur föreningar, organisationer och partierinternt skall fungera i det här landet. Det är ingenuppgift som staten eller myndigheter skall svara för,utan det är någonting som organisationernas egnamedlemmar skall bestämma över. De bör ha så passstor frihet som möjligt när det gäller att klara deegna angelägenheterna.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan under punkt 2.Anf. 71 HANS NYHAGE (m):Herr talman! uppträder här somnågon sorts renlighetsapostel. Han mästrade migför att ha använt tung retorik och hårda ord. Somalla förstår känner jag mig djupt förkrossad ochnedslagen över dessa magistrala toner från SörenLekberg.Det finns emellertid inte tillräckligt hårda ord,, för att uttrycka den reellainnebörden av att man vill tvinga människor atttillhöra ett visst politiskt parti. Det är verkligen påtiden att det går upp för och övrigasocialdemokrater att det är detta saken gäller.Efter att ha hört anförande inserjag att det inte lönar sig att med honomargumentera mot kollektivanslutningen. Men enenda fråga kan väl ändå svara på:Vad finns det för skäl för att just socialdemokratinär det enda parti i detta rike som inte vill medverkatill att den enskilda människan fritt och frivilligt fårvälja partitillhörighet? Varför det måste det vara enmassa konstigheter och krångligheter i detta medkollektivanslutningen av medlemmar i fackligaorganisationer? Varför kan inte den enskildamänniskan helt och hållet själv få avgöra detta?Svara nu exakt på den frågan!Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag anser inte att detta enbart är enfråga för socialdemokratin, utan jag tycker att manbör höja blicken och visionen något. Även omnågot annat parti inte tillämpar denna princip,skulle det kunna bli möjligt att ett annatparti känner sig frestat att slå in på den här vägen.Observera att det här inte handlar om att reglerapartiernas inre arbete utan att det handlar om att geen garanti för individen att inte bli ansluten tillnågot parti och att inte behöva deklarera sin åsikt isamband med att man begär utträde. Detta är detväsentliga -- en garanti för individen.Jag menar att detta strider mot vedertagnademokratiprinciper, som går ut på att man skallkunna tillhöra ett parti och kunna göra det utan attbehöva deklarera att man tillhör just det partiet.Jag skall kunna hålla detta för mig själv ochhemligt, men detta går inte i samband medkollektivanslutningen.Anf. 73 () replik:Herr talman! Argumenten är slitna, säger . Det är klart att de har blivit slitna på 17år, eftersom de faktiskt är desamma. Skälen till attvi vill stödja den enskilda människans möjlighet attsjälv bestämma vilket parti hon vill tillhöra utan attavslöja det är desamma, och de skälen ärfortfarande giltiga.Sören Lekberg säger vidare: Vi har en negativföreningsrätt. Och han fortsätter: Man har ansettdet oklokt att reglera förhållandet mellan enskildai grundlagen. ''Man'' är då socialdemokrater ochkommunister, som har ansett att det äroklokt. I andra delar av världen har man löstproblemet, och , ochcentern har ansett att vi behöver ha detta skydd igrundlagen. Det är faktiskt ett oändligt mänskligtlidande som döljer sig bakom de frågor som vi nudiskuterar. Det har förekommit trakasserier avmänniskor därför att de har velat gå ur detsocialdemokratiska partiet, och det har förekommittrakasserier därför att människor inte har velat varamedlemmar i facket. Det är faktiskt på det sättet.Lagförslaget är tillgodosett, säger . Men nej, det är faktiskt inte tillgodosett.Lagförslaget tar upp förbud mot bådekollektivanslutning och organisationsanslutning.Lagen är inte onödig. Vem kan säga att intesocialdemokraterna kanske rätt vad det är ändrarsig och inför kollektivanslutning igen eller att någotannat parti gör det? Vi vill att rätten för denenskilde att själv bestämma skall finnas i lagen.Sören Lekberg har tydligen inte läst lagrådetsyttrande. Där säger de, dvs. våra bästa experter påområdet, klart ifrån att lagen inte gör något somhelst intrång på föreningsfrihetens område.För är det självklart att det är denenskilda människan som skall skyddas mot bådeorganisationer och staten. Därför är det för osssjälvklart att i grundlag tillförsäkra den enskildamänniskan både rätten att själv bestämma vilketparti man skall tillhöra och rätten att gå ur enförening eller en organisation.Anf. 74 () replik:Herr talman! Argumenten är inte slitna, SörenLekberg. Så länge frågan inte är löst, är denämligen värda att återupprepa.Sören Lekberg sade att frågan om den negativaföreningsrätten kan lösas med vanlig lagstiftning.Jag sade i mitt huvudanförande att det, som vi serdet också krävs en reglering i vanlig lag. Det finnsalltså en koppling mellan dessa båda saker. Detgäller att skydda den enskilde och se till att han hardenna rättighet fastställd i grundlag. Hur detta skallgå till kan däremot, som jag sade, regleras i vanliglag.Frågan om kollektivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet är löst, och kraven på enlösning av problemet är tillgodosedda, säger . Men så är inte fallet, eftersom man nu hargått över till att diskutera andra anslutningsformer.Hade socialdemokraterna beslutat attkollektivanslutningen skulle upphöra, och hade detsocialdemokratiska partiet haft ett sådantmedlemsantagningsbegrepp som andra partier somär verksamma här i har, hade frågan varitlöst. Men lagen kan ändå behöva finnas till så attinte andra partier slår in på den vägen, antingen detär fråga om riksdagspartier eller lokala partier, sompå ett eller annat sätt försöker begagna sig av dennamöjlighet. Det är emellertid en annan sak.Herr talman! Jag vill slutligen för att vårt förslag inte reglerar förhållandenainom partier, och inte förhållandena i föreningsliveti övrigt. Förslaget innebär ett skydd för denenskilde att fritt välja politiskt parti. Blirvederbörande, direkt eller indirekt, tvingad in i ettparti, skall detta enligt vårt lagstiftningsförslag inteha någon verkan.Anf. 75 () replik:Herr talman! Socialdemokraterna har ettkrismedvetande, och de berömmer sig av att varaoerhört handlingskraftiga. Jag undrar om deraskrismedvetande sträcker sig till partiets ansvar förfackföreningsrörelsen. Om det gjorde det, skullenog och andra socialdemokrater taett resonemang med den socialdemokratiskapartistyrelsen, så att det kom en rekommendationom att organisationsanslutning inte är att föredra idet här läget. Det vore oerhört klädsamt förfackföreningsrörelsens skull. I annat fall kan detsom sagt slå ganska slint.Jag tycker över huvud taget att den här debattentangerar en för fackföreningsrörelsen och ideellarörelser oerhört farlig diskussion. Som verksaminom fackföreningsrörelsen vet jag inte vilken frågaborgerligheten nästa gång kommer att ta upp. Jagvet inte i vilken utsträckning jag får ge bidrag,stödja en enskild händelse, stödja ett parti enenskild gång eller om jag får vara med och utse folki ABF. Det är en farlig principiell hållning attlagstifta mot organisationsanslutning.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag skall börja med Hans Nyhage.Hans Nyhage har tydligen inte satt sig in i vadfrågan gäller och inte tagit reda på vad som harhänt. Jag har vid upprepade tillfällen och vidtidigare års debatter i denna fråga sagt att detsocialdemokratiska partiet har fattat beslut om attkollektivanslutningen skall upphöra. Den kommernu att upphöra helt och hållet . Detbehövs alltså ingen lag för att stoppa den. Vi harfattat beslut om det, och det kommer attgenomföras . Då måste också HansNyhage lita på mitt ord!Claes Roxbergh sade att det är bra att beslut harfattats och att man inte har behövt ta till lagar menatt det kan vara bra med en lag i något slagspreventivt syfte, så att man inte i framtidenkommer på dessa idéer. Då är vi inne på det som vihar försökt diskutera och somLars-Ove också har varit inne på i dagensdebatt, nämligen detta med det föreningsrättsliga.Under alla år har en mycket stor majoritet iriksdagen varit rädd för att behöva använda lagarsom skulle innebära att vi skulle inkräkta påföreningslivets självständighet. Efter vad vi harhört i debatten finns det emellertid partiersom inte är främmande för detta. och70-talet var det bara som ville gå inoch lagstifta mot organisationer, mot partier ochmot föreningar, men har tydligenmoderaterna helt och hållet fått sällskap avfolkpartiet och . Även miljöpartiettycks ha sådana tankegångar.Detta, herr talman, är en mycket skrämmandeutveckling. Det innebär att en organisation självinte skall få bestämma vad den skall få göra, hurden skall få fördela sina pengar och om den kanskeskall få göra ett uttalande i en politisk fråga. Jagtror att vi skall vara mycket varsamma då det gälleratt komma på idéer på lagstiftningsområdet som kaninkräkta på föreningslivet.Anf. 77 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Om socialdemokraterna hadetillämpat den demokratiska metoden att låta denenskilde fritt och frivilligt själv få avgörapartitillhörighet, hade frågan om en ny lagstiftningaldrig behövt aktualiseras. Men harsocialdemokraterna bevisligen använt en metodsom rycker undan möjligheterna för mångamänniskor att fritt och frivilligt välja parti.Det förhållandet att man nu säger att detta skallupphöra i och med utgången av detta år ändraringenting i sak när det gäller behovet av att i lagfastställa att detta är något som skall avgöras av denenskilde själv. Vad är det som är så farligt med enlagstiftning om att den enskilde själv skall få avgörapartitillhörigheten, ? Ni har ju nusjälva avskaffat kollektivanslutningen, enligt vad nisäger. Då kan ni vara med på lagstiftningen,eftersom det vore helt ofarligt.Herr talman! När man nu avskaffarkollektivanslutningen i dess nuvarande form,arbetar man för att få en annan form av kollektivanslutning, nämligen att ansluta organisationerna.Sedan sitter de enskilda medlemmarna i dessafackliga organisationer i precis samma båt somtidigare. De tvingas att med sina medlemsavgiftervara med och stötta en partipolitisk verksamhetsom de inte ansluter sig till. Detta är intedemokrati, ! Försök att begripa attdet är där som skon klämmer och försök attmedverka till det mycket enkla att man ej heller fårlov att ansluta facklig organisation ellerorganisationer över huvud taget till politiskapartier. Det finns människor i dessa organisationersom inte tillhör det parti som anslutningen sker till,och därmed bryter man mot demokratins regler.Anf. 78 () replik:Herr talman! krävde att vi skallvara insatta i frågan. Jag tycker att han borde varainsatt i vad som står i utskottets betänkande. Det ärinte de förslag till lagstiftning som kom som vi diskuterar utan det förslag sompresenterades i en centermotion och somprövats av lagrådet. Lagrådet har sagt att dettaförslag är förenligt med föreningsrätten, ochdärmed uppnår lagen sitt syfte.Centerpartiet har inte med detta förslag tilllagstiftning riktat sig mot föreningslivet eller motden inre verksamheten i en förening eller ett parti.Det är ett förslag som syftar till att ge den enskildefrihet att själv välja politiskt parti.Anf. 79 () replik:Herr talman! Kollektivanslutningen skall upphöra,säger , och det behövs ingen lag.Men lagförslaget behandlar också frågan omorganisationsanslutning -- den nyakollektivanslutning som socialdemokraterna harhittat på. Det innebär att den enskilde numera intehar någon reservationsrätt, men ändå skall haneller hon tvingas att ekonomiskt stödja detsocialdemokratiska partiet.Även övriga fri- och rättigheter i grundlagen syftartill att skydda människor mot övergrepp och hindraalla planer som eventuellt kan finnas på att berövamänniskor deras mänskliga rättigheter, t.ex. rättenatt själv välja parti eller rätten att utträda ur enförening.Sören Lekberg säger vidare att den föreslagnalagstiftningen går in på det föreningsrättsligaområdet. har tydligen inte lästlagrådets yttrande. Där säger man klart ifrån attdetta lagförslag inte på något sätt inkräktar påföreningarnas frihet.Sören Lekberg sade tidigare att det minsann intekom några förslag . Det var under en borgerlig regeringsom majoritet uttaladeatt kollektivanslutning inte skulle få förekomma.Vi trodde att socialdemokraterna ändå skullelyssna på uttalande, men det gjorde deinte trots upprepade uttalanden från riksdagen.Det dröjde innan socialdemokraternabestämde sig för att avskaffa kollektivanslutningen,och det berodde på att fackföreningsrörelsen höllpå att fullständigt rämna på grund avkollektivanslutningen.Organisationerna skall inte få bestämma, sägerSören Lekberg. Avsikten med det lagförslag somnu ligger är att skydda den enskilde. Det är dettasom är vitsen. Verkligheten visar ju att det är denenskilda människan som behöver skydd både motorganisationer och mot staten. Det står folkpartietför.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag tycker att härägnar sig litet grand åt vulgärdebatt. Det har aldrigvarit fråga om att inskränka vare sig föreningarseller organisationers rätt att verka.