prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — Detta medkvaliteten gäller också sömnaden.Jag skulle vilja uppmana industriministern att ageraså, att man ser på dessa saker litet annorlunda. Detbehövs litet fler aspekter i upphandlingarna. Detgår alltså inte att bara se till kronor och ören.Dessutom måste man se till säkerheten,tryggheten. Det måste alltså finnas en industriockså som kan hantera dessa saker.Vidare måste det vara väsentligt för ett land somSverige att ha kvar en tekoindustri som kan försörjaoss med produkter på det här området liksom påandra områden.Industriministern säger att vissa delar av näringenexpanderar. Det gäller då miljösidan,filterindustrin. Men hur skall denna klara sig omden textila kompetensen försvinner? För attnäringen skall kunna leva vidare får dennakompetens inte vara hur liten som helst. Vi måsteockså tänka på alla dem som servar den härnäringen.Anf. 23 Industriminister ():Herr talman! Frågan om socialklausulen har drivitsav den socialdemokratiska regeringen i GATT-förhandlingarna. Det är dock bara att konstateraatt det inte har gått att få gehör för uppläggningeni det avseendet -- inte ens från de länders sida somär utsatta för den sociala exploateringen. Därförhar detta med socialklausulen inte varit enframkomlig väg. Mot den bakgrunden är dennafråga mer eller mindre överspelad. Det är alltså enfråga där det inte finns möjligheter till byte. Det härär mera en principfråga.När det gäller upphandlingen tror jag att vi skallvara uppmärksamma på att detta är en viktig frågai de förhandlingar som vi har med EG, där man ärutomordentligt sträng beträffandeupphandlingsreglerna. Man skall t.ex. inte gynnaden egna industrin. Börjar vi ge signaler om att vitänker införa sådana system, kommer vi att fåutomordentligt stora problem att bli accepterade iEG-sammanhang. Jag vill alltså utfärda en varninghär.Däremot kommer det naturligtvis också ifortsättningen att finnas skäl att göraupphandlingar med tanke påföarsörjningsberedskapen. Då har vi andramöjligheter, och dem har vi redan utnyttjat. Detfinns ett anslag om 2 miljoner. Förra budgetåret vardet 6,7 miljoner som det köptes för. Jag förmodar attupphandlingen kommer i gång, som brukar varafallet, omkring . Då får vi också enmotsvarande utveckling. Den här typen avmöjligheter finns alltså.Sverige går i förväg, säger . Mankan konstatera att det stora problemet för den delav tekoindustrin som har det svårast intehänger samman med att vi har gått i förväg genomatt ta bort importkvoterna. Det hänger sammanmed hela den konkurrenssituation som växer framinternationellt. Inte minst gäller det , omhänsyn också tas till . Därför löser vi inteproblemet för tekoindustrin genom att behållaimportkvoteringen. Det skulle krävas helt andrasaker. Det vi gör genom att satsa påarbetsmarknadspolitiken är att ge de människorsom har en osäker tillvaro i dessa verksamheter enbättre möjlighet att trygga sin inkomst förframtiden. Det ger också dessa bygder en möjlighetatt utveckla näringslivet på andra områden, därförutsättningarna att konkurrera är bättre än fördelar av tekoindustrin.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1990/91:7 ommatprisernaAnf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! har i eninterpellation om matpriserna i ett antal delfrågorfrågat mig när regeringen tänker ta itu med de högamatpriserna.Jag vill gärna hålla med om att desvenska matpriserna är höga. Denna fråga har förregeringen hög prioritet.Sedan några år tillbaka är livsmedelspolitikenföremål för ett omfattande översyns- ochförnyelsearbete. Utgångspunkten ärkonsumenternas behov och önskemål. Avsikten äratt uppnå lägre matpriser, en högre kvalitet och ettmer varierat utbud av livsmedel. Åtgärder för enkonsumentvänlig livsmedelspolitik är ett av destrukturprojekt som regeringen harredovisat för för att stabilisera ekonominoch begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna.Vårens livsmedelspolitiska beslut var ett första stegi reformverksamheten.En grundläggande orsak till de höga svenskamatpriserna är den prisreglering påjordbruksprodukter som tillämpats sedan lång tidtillbaka. Regleringen har drivit på prisökningarnapå mat genom sin konstruktion, t.ex. genomåterkommande prisförhandlingar -- fri prisbildninghar ersatts av administrativ styrning.Riksdagssanktionerade beslut om prisökningar harockså, bl.a. enligt livsmedelsutredning,, medfört att de senare leden sett priserna påjordbruksprodukter som opåverkbara och därmedpassivt vältrat dem vidare.Genom den nya livsmedelspolitiken förbättrasförutsättningarna avsevärt för en lägreprisökningstakt på livsmedel, främst genomeffekterna på själva prisbildningsmekanismen. Omautomatiken i systemet när det gälleråterkommande prisökningar upphör, kan detförväntas medföra ett större kostnadsmedvetandeoch ett annat beteende i hela livsmedelskedjan.En avreglering innebär också attexportsubventionerna och avsättningsgarantinförsvinner, dvs. jordbrukarna kommer inteautomatiskt att få avsättning för sina varor om deinte efterfrågas på marknaden. När marknaden iframtiden i stället bestämmer hur mycket som skallproduceras ökar effektiviteten i sektorn, vilketockså förbättrar förutsättningarna för en dämpadprisökningstakt på mat.En dämpning av prisökningstakten på mat hardessutom redan skett genom den frysning av deadministrativt satta priserna som har gjorts iSverige med anledning av GATT-överenskommelsen i fjol.Reformens andra steg tas genom att det högasvenska gränsskyddet minskas. Därigenom kan desvenska matpriserna sänkas med direkt positiveffekt för konsumenterna. Till avslutningen avGATT-förhandlingarna läggerSverige ett bud som innebär att jordbruksstödetminskar med 30----1996.En viktig del av det budet är en sänkning avgränsskyddet, som leder till sänkta matpriser. OmGATT-förhandlingarna inte leder till konkretaresultat, kommer regeringen att till riksdagenredovisa sin syn på det läge som uppstått.Vägen från jordbruket till konsumenterna är långoch kantas av olika former avkonkurrensbegränsningar. För att uppnå sänktapriser i konsumentledet krävs därför i ett tredje stegen skärpt konkurrenspolitik. Förädlings-, parti- ochdetaljhandelsleden är starkt sammanflätade ochdomineras av ett fåtal större ägargrupper. Denbristande importkonkurrensen ochetableringshinder förvärrar situationen. Målet attsänka matpriserna och förbättra livsmedelsutbudetfrämjas genom att konkurrensen skärps. Därförkommer regeringen att förelägga enproposition som syftar till att öka konkurrensen ochförstärka konsumenternas ställning.Annika tar också upp den svenskamatkvaliteten. Enligt min mening bör man göra endistinktion mellan hygien- och hälsoaspekter å enasidan och utbud och valfrihet å den andra. Denhygieniska kvaliteten är internationellt sett god. Ettviktigt medel från statens sida i det härsammanhanget är livsmedelslagstiftningen ochlivsmedelskontrollen. Genom ett riksdagsbeslutvåren skärptes dessutom livsmedelskontrollenoch både livsmedelsverket och kommunerna fickökade resurser.Vad gäller utbud och valfrihet varierar önskemålenom kvalitet mellan olika konsumenter ochtidpunkter. I det gamla regleringssystemet har detvarit svårt att hantera kvalitetsskillnader.Prisregleringen har medfört ett komplicerat ochsvårgenomträngligt system, som varit mycket dåligtpå att svara på signaler från konsumenterna.Systemet har inte heller stimulerat utveckling avnya produkter.En viktig effekt av avregleringen när det gällerkvaliteten är därför dess påverkan på utbudet.Genom att marknaden fungerar bättre ärförutsättningarna också större för attkonsumenternas önskemål når fram tillproducenterna. Producenternas intresse för nyaprodukter och alternativa produktionsformer kanförväntas öka.Viktigt är också att underlätta för konsumenterna ideras val av livsmedel genom t.ex. tydlig märkning.Med anledning av detta skärptesmärkningsbestämmelserna i fjol.För att tillvarata konsumentinflytandet fanns i deförhandlingar om jordbrukspriserna som skeddeinom ramen för den gamla livsmedelspolitikenföreträdare för konsumenterna med, den s.k.konsumentdelegationen. Med hänsyn till attdelegationens roll kommer att ändras med den nyalivsmedelspolitiken, har regeringen aviserat attformerna för konsumentdelegationens arbete skallses över.Den nya livsmedelspolitiken sätter konsumenten icentrum. Det är viktigt att de positiva effekterna avreformen kommer konsumenterna till del.Konsumentaspekterna är därför en väsentlig del idet uppföljningsarbete som myndigheterna skallgöra.Annika frågar när konsumentinflytandetskall öka. Självfallet kan regeringen inte lagstiftafram en konsumentrörelse, en sådan måsteuppkomma genom ett genuint och folkligtengagemang. Det menar säkert också AnnikaÅhnberg. Däremot kan staten genom bidrag tillolika projekt med inriktning på viktigalivsmedelspolitiska frågor stödja olikakonsumentorganisationer. I samband med attriksdagen beslutade om en ny livsmedelspolitik ivåras beslutades också om ett statligt stöd tillideella konsumentorganisationer om 2 milj. kr.En annan delfråga som tar uppgäller momsen på mat. Sänkt mervärdeskatt på mathar behandlats av flera utredningar och senast iSOU 1989:35 ''Lägre mervärdeskatt påkonsumtion''. Samtliga utredningar avvisar förslagom sänkt moms på mat. En sådan åtgärd saknarenligt utredningarna fördelningspolitiska fördelaroch medför betydande administrativa kostnader.Direkta åtgärder riktade mot utsatta grupper ärmycket effektivare metoder att förbättrabarnfamiljernas och låginkomsttagarnasekonomiska situation. Enligt utredningkommer dessutom en sänkt moms på mat sett somen isolerad åtgärd, och räknat i absoluta belopp,främst höginkomsttagarna till del. Enligt 1989 årsutredning skulle, på en aggregerad nivå,konsumenterna förlora på en finansieradmomssänkning på mat på grund av ökadesamhällsekonomiska snedvridningskostnader.Samtidigt skulle livsmedelsproducenterna göra enbetydande vinst på övriga producenters bekostnad.Vidare frågar när onödig reklamskall förbjudas och när förpackningshysterin skalldämpas.Marknadsföringslagen anger ramarna förmarknadsföringsaktiviteterna förlivsmedelshandeln liksom för andra branscher.Av hygieniska skäl behöver många livsmedelförpackningar. Jag håller med omatt många förpackningar både från kostnads- ochmiljösynpunkt är onödiga, från miljösynpunktdessutom ibland skadliga. Vissa förpackningar kanockså negativt påverka livsmedlens kvalitet ochinnebära kemiska hälsorisker för konsumenterna.När det gäller kemiska hälsorisker förknippademed livsmedelsförpackningar inneharlivsmedelsverket det centrala ansvaret för materialavsedda att komma i kontakt med livsmedel iyrkesmässig hantering. Enligt riksdagsbeslutet omlivsmedelskontroll skall livsmedelsverketöverta tillsynsansvaret för kontrollen frånkemikalieinspektionen. har idagarna inkommit med förslag till finansiering avdenna kontroll.Vad gäller miljöaspekterna har regeringen såväl iårets budgetproposition som i andra sammanhangmarkerat sin avsikt att tydligt motverkaförpackningar som belastar miljön ochavfallshanteringen. Inriktningen av regeringensarbete i det här avseendet kan förväntas dämpaanvändandet av onödiga förpackningar.Regeringen har givit direktiv till utredningar somhar lämnat förslag både till skatt påengångsförpackningar för att främja retursystemetoch avgifter på osorterat avfall för att främjaåtervinning och avfallssortering.Anf. 25 ():Herr talman! Jag ber att få tackajordbruksministern för svaret på mininterpellation.Han säger att matpriser har hög prioritet förregeringen, och det är jag mycket glad för. Detinnebär att regeringen gör samma prioritering somvänsterpartiet, och det är ju inte alltför ofta numerasom vi ser detta.Jordbruksministern säger också att maten är dyr,och jag får tolka det som ett indirekt erkännande avatt regeringen inte har varit så framgångsrik i sinaambitioner när det gäller livsmedelspolitiken. Detär också mycket riktigt så att matpriserna stigersnabbare än andra priser. Det finns många orsakertill detta. Prisregleringssystemet för jordbruket,bristen på konkurrens, den onödigakapitaliseringen i reklam och förpackningar,momsen -- världens högsta. Matbeskattning fårgivetvis konsekvenser för matpriserna.Den nya livsmedelspolitiken sätter konsumenten icentrum, säger jordbruksministern. Tyvärr gör deninte det. De flesta av de saker som jag räknade uppsaknas i det livsmedelspolitiska beslut somriksdagen fattade i våras.Jordbruksministern nämner att man anslog 2milj.kr. till ideellt konsumentarbete, och det är bra.Det var för övrigt en motion från mitt parti,, som var orsaken till det anslaget.Men det är naturligtvis otillräckligt. Givetvis kanman inte kommendera fram en konsumentrörelse.Men man kan underlätta för den konsumentrörelsesom finns.Att sänka momsen saknar fördelningspolitiskafördelar, säger jordbruksministern. Det måsteuppfattas som en mycket besynnerlig nyhet för allade människor runt om i vårt land som har svårt attfå hushållsbudgeten att gå ihop och som ser att detär svårt att få matpengarna att räcka. Det är svårtatt administrera en sådan momssänkning, ochdärför är det bättre med direkta stödåtgärder tilldem som har det svårt, säger jordbruksministern.Men skulle de direkta stödåtgärderna, t.ex. i formav socialtjänst, vara lättare att administrera? Jagtror att om jordbruksministern sätter sig in i detta,så skall han inse att det handlar om mycketkostsamma och svåradministrerade system, ochdessutom ofta förnedrande för den som blir utsattför dem.Självfallet är det bättre med en generell politik somhåller matpriserna nere. Andra länder klararfaktiskt av att administrera skilda momssatser, såjag förstår inte varför det skulle vara omöjligt förett så industriellt avancerat och välutvecklat landsom . Och för övrigt: När man nu så mycketoch så gärna talar om EG-anpassning, vilket vi frånvänsterpartiets sida inte är förtjusta i, nämner manaldrig den lilla saken att EG har lägre moms påmaten. Det kunde väl vara en EG-anpassning somvi skulle kunna ställa oss positiva till.Så säger jordbruksministern att vinsten av en sänktmoms kommer att ätas upp avlivsmedelsproducenterna. Ja, självfallet, om maninte kombinerar sänkt moms med åtgärder somstimulerar konkurrens, och med en kraftigt ökadprisövervakning från samhällets sida.Regeringen knyter stora förhoppningar till depågående GATT-förhandlingarna. Alla som ärnågot insatta i den saken vet att det inte finns såsärskilt stor anledning att vara förhoppningsfull justnu. EG har med möda presterat ett bud. Det ärmycket tveksamt, enligt andra länder, om detkommer att vara tillräckligt. Det är också myckettveksamt om det i praktiken kommer att leda tillsänkta livsmedelspriser inom en överskådligframtid.En bisak i sammanhanget, som ändå bör varaintressant för alla dem som ingår i den jublandeEG-kören och pratar om frihandel ochinternationalisering, är att EG i GATT-förhandlingarna visar sitt rätta ansikte, nämligendet protektionistiska. För var och en som vill insedet är det uppenbart att just EGs protektionistiskajordbrukspolitik är en av huvudanledningarna tillde dumpade världsmarknadspriserna, överskottenoch svårigheten för tredje världens länder att fåsälja sin livsmedelsproduktion. Att inte låtsas omdetta tyder på en ohederlighet i EG-argumentationen, tycker jag.Jag delar jordbruksministerns förhoppningar omatt Uruguay-rundan inom skall lyckas. Menjag delar alltså inte optimismen -- att det kommeratt gå så fort att det kanpåverka livsmedelspriserna.Därför tror jag att regeringen måste klara sig påegen hand ett tag. När man nu har så litet attkomma med, utöver hänvisningen till , är jurisken att den här trestegsraketen, somjordbruksministern anvisar, i stället för detflammande fyrverkeri av förbättringar förkonsumenterna som man förväntar sig frånregeringens sida blir mer av den lilla puffen somman kan få av en ''Kinasmäll''.Det behövs utan tvivel ökad konkurrens, ochregeringen aviserar nu en proposition. Då är det jumycket intressant att veta om den propositionenkommer att handla om helheten. Eller kommerden, liksom konkurrenskommitténs förstabetänkande, bara att handla omprimärproduktionen? Om den gör det, tror jag attrisken är stor att vi inte kommer att uppnå någotsärskilt bra resultat.Som ett litet exempel kan man ta brödpriserna. Ettstort block inom livsmedelshandeln märkte sinabrödprislappar redan tidigt medtillverkningsdatum. När de andra blockentvingades att göra detsamma, använde man det somskäl för att höja sina priser -- för det blev så dyrt.Det förstnämnda blocket, som redan i många århade klarat av att hålla sina brödpriser på sammanivå som andra, trots att man hade mer omfattandemärkning, höjde då också sina priser. Det visar,tycker jag, att den enda prispress som finns på denhär marknaden är pressen uppåt -- om man intefrån samhällets sida vidtar åtgärder, ser till att manstärker de myndigheter i samhället som harkonkurrensvårdande uppgifter, ser till att manpresterar en lagstiftning som gäller helalivsmedelskedjan och inte baraprimärproduktionen.Självfallet är det också bra om man kan bryta uppden typ av etablering som finns inomkommunerna. Jag tillhör inte dem som tror att manskall ta bort kommunernas möjligheter att styraetablering. Men självfallet bör man ta bort denpolitiska bildning som finns.Andra länder har gjort mer när det gäller reklamoch förpackning.Jag skulle avslutningsvis vilja se en proposition frånregeringen med helhetsperspektiv, en propositionsom rörde moms, rabatter, reklam och den skärptakonkurrensen i ett sammanhang.Anf. 26 ():Herr talman! Genom skattereformen ökar kravenpå högre löner för låginkomsttagarna. Det kan blien lönespiral av den anledningen lika väl som närdet gäller inflationen. Det kommer också att genomkrispaketet bli höjda priser på läkarbesök ochannat. Man får lägre sjukersättning , och man får lägre ersättning för vård avsjukt barn.Genom skattereformen och andra prishöjningarhar matprisernas aktualitet ökat. Jo,genom högre moms på arbetsluncher ocharbetsresor, högre hyror m.m. För människor medhögre löner -- gränsen går vid 14 000--. därnolläget finns -- kommer den minskademarginalskatten att kompensera dessa höjningar,och för en stor del av befolkningen kommerreallönerna att öka. De lågavlönade kommer att bliytterligare utsatta genom krispaketet. Matprisernasenorma höjningar den senaste tioårsperiodenkommer att slå hårt, speciellt mot stora familjer.Vad kan man då göra? Jag tycker att det är viktigtatt vi får en sådan samlad proposition som AnnikaÅhnberg nämnde i föregående inlägg. Men vi vill juslopa momsen på svensk basmat. Att genomföra endifferentierad moms innebär inga oöverstigligahinder.Vad menar vi med svensk basmat? Det är mjölk,syrade mjölkprodukter, smör, grädde och ost, köttav nöt, får och lamm samt get och vilt, fisk landadav svenska fartyg, säd och sädesprodukter, potatisoch rotfrukter, grönsaker, frukt, bär, svamp samthonung.Vi stöder inte ägg, griskött, broiler, socker ochmargarin. Undantagen för griskött, ägg och broilermotiveras med att dessa produkter övervägande tasfram på ett etiskt oacceptabelt sätt.Vi vill dessutom medvetet gynna jordbruk mednötkreatur framför jordbruk med svinuppfödning.Nötkreatur passar väl in i det odlingssystem sommiljöpartiet vill att det svenska jordbruket i storutsträckning skall anpassa sig till.Undantaget för margarin beror på attoljeväxtodlingen, som den utförs, fordrar storanvändning av jordbruksgifter. Men dessaundantag kan tas bort om vi får en miljövänligareoch djurvänligare produktion.Anledningen till att vi i betonar att detgäller svensk basmat är för att vi vill gynna enomläggning till ett robust och uthålligt jordbrukutan användning av jordbruksgifter ochkonstgödsel.Vad är det som ytterligare fördyrar maten förutommomsen? Jo, det är förpackningsindustrin. Mankan tänka sig en mycket större andel returglas.Visserligen för också dessa med sig kostnader, meni längden blir det ett uthålligare system, och framförallt är det resurssparande. Vi får alltså ett minskatantal förpackningar -- ibland är varor som vi köpertvå- eller tredubbelt förpackade -- och ettenhetssystem där returglas kan användas på ett heltannat sätt.Reklamkostnaderna är enorma, och dessa fårsjälvklart konsumenterna betala i slutändan. ISverige rör det sig om ca . per person omåret. I en större familj kan det bli 15 000--20 000 kr.Man kan också tänka sig att dämpa de kostnadersom orsakas av förädlingsindustrin. Dessakostnader uppgår till i stort sett hälften av vad vibetalar för maten. Vi behöver kanske inte ha såförädlad mat. Monopolen kan kanske rivas upp.Varför inte göra en översyn på det området.Medvetna inköp kan också bidra till att sänkamatkostnaderna.Vad som verkligen skulle få stor inverkan påmatkostnaderna vore ett slopande av momsen påsvensk basmat. Enligt åsikt kanmatkostnaderna därmed sänkas ganska snabbt.Det finns också möjligheter för olikakonsumentorganisationer att informera om det sättpå vilket konsumenten bör handla. Det kan skegenom produktinformation till skillnad frånreklam. Det är dock något som inte vi här kanbesluta om. Det skall vara en produktinformationsom lär människor vad maten innehåller. Där kanockså skolan komma in i bilden genom skolköketoch undervisning om mat. Det är bra om barn ochungdomar tidigt får lära sig vad maten innehålleroch vad de behöver för att få en fullvärdig kost.Jag stöder det upprop som miljöpartietsrepresentant och andra står bakom. Det är enligtmin mening mycket viktigt att konsumenternaväcks till insikt. Annars blir det inga förändringar.Anf. 27 ():Herr talman! Det är alldeles utmärkt att dennakvinnoaktion mot matpriserna och situationen påmatfronten i har kommit i gång. Det behövsuppenbarligen en hel del kvinnokraft i detta landför att komma till rätta med viktiga problem.Konsumentvänlig livsmedelspolitik, sägerjordbruksministern. Ja, man kan undra. Vi har juvärldens högsta matskatt, och det tycker jag intekan betecknas som speciellt konsumentvänligt. Attsänkt moms på basmat inte skulle medförafördelningspolitiska konsekvenser, förefallermycket egendomligt. Enkla omfördelningar avinköpsvanor tror jag kommer att leda till mycketstora förändringar för barnfamiljer och andra. Detkan faktiskt påverka de samlade kostnaderna förhushållet på ett effektivt sätt genom ett sådantagerande.Vad kan då vara konsumenternas grundintresse?Jo, det måste vara att få en bra och hälsosam matsom är oförgiftad. Den måste naturligtvis smakabra, se riktig ut och vara så färsk som möjligt.Maten skall kunna köpas i närheten av bostaden.Många av dessa önskemål infrias inte alls. Det finnsen stor mängd jordbruksrester i vår mat. Maten tasfram på ett som vi tycker olämpligt sätt, dvs. medhjälp av jordbruksgifter och konstgödsel. Kvalitetpå mat består inte enbart i att den har hygieniskthöga värden, utan den har också att göra med detsätt på vilket maten produceras. Det är dessafaktorer som sammantaget avgör kvaliteten påmaten.För att kunna sänka matpriserna fordras ocksåkonkurrens på lika villkor. Det är ett av de storaproblemen. Vi förde för sedan en diskussionom kvaliteten på importerade matvaror -- endiskussion om de berömda äpplena och päronen.Diskussionen handlade om att vi skulle ställasamma krav på den importerade maten som viställer på den svenska, inte enbart med avseende påhygieniska värden utan också på tillverkningssättet.Ett sådant beslut motsatte sig docksocialdemokraterna och , som intebrydde sig ett dyft om hur mat tillverkas och vaddetta verkligen betyder för människor. Därmedinleder man faktiskt en ekologisk dumpning tillandra delar av världen. Vi i finner detutomordentligt allvarligt att vi i inte ställerlikvärdiga villkor på importerad mat som på deninhemskt producerade maten. På det sättet utsättssvensk odling och svensk trädgårdsnäring för enojust konkurrens. Skall det vara konkurrens måsteden ske på lika villkor.Jordbruksministern har sagt att han iGATT-förhandlingarna skulle ta uppkvalitetsfrågorna till diskussion. Jag ser fram motresultatet av dessa förhandlingar.Vad är det då som gör maten så dyr förutom dennafantastiska matskatt?