prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — Jag har försökt att inte upprepa såmycket av vad som sades i debatten , menjag har försökt med det sagda markera att jag villyrka avslag på samtliga reservationer och bifall tilltrafikutskottets hemställan i betänkande 2 i desshelhet.Anf. 100 i (m):Herr talman! Om man har t.ex. körkort för tunglastbil då har man dokumenterade kunskaper omhastighet, om överlast och hantering av farligt gods.Mer behövs inte. Man skall inte behöva blidiskriminerad som lastbilsägare därför att mankanske har tillfälliga problem medskattemyndigheterna. De har inte ett dugg medyrket att göra. Man kan fråga sig om detta baraskall gälla för egenföretagare. Borde det inte ikonsekvensen namn även gälla för anställda somhar problem med myndigheterna av och till?Jarl talar här om lika villkor. Då måste jagfråga honom: Kommer han eller hans parti attföreslå att en egenföretagare, ensamåkare, somarbetar litet mer än andra och tack vare detta kanpressa taxorna jämfört med stora lastbilsföretagskall stoppas därför att han bedriver osundkonkurrens? Har ni sådana planer, ?När det gäller verksamhet i egen regi har viexempel på hur huvudmän har dumpat prisernadärför att de kan ta ut det någon annanstans tillförfång för fri konkurrens och framför allt förmänniskorna.Allra sist, herr talman, skall jag läsa upp det citatfrån som jagrefererade till i mitt huvudanförande: ''Allerfarenhet talar nämligen för '' -- betonadeförbundet -- att samhällets kostnader ientreprenadfallet vida understiger kostnaderna iden offentligt drivna trafiken.'' Jag tycker ändå attJarl som representant för det åtminstonehitintills största partiet i borde kunna svarapå frågan om han eller hans parti ställer sig bakomdetta påstående.Anf. 101 ():Herr talman! började med att säga attdet har gått vi diskuterade dessa frågorsenast och att utskottsmajoriteten har exakt sammauppfattning som . Jag skulle dåvilja säga att vi har blivit äldre men inte ettdugg klokare.Jarl hade funderingar över glesbygdstaxioch undrade varför vi vill ha ökadedispensmöjligheter där. Jo, ökadedispensmöjligheter vill vi ha därför att vi tycker attdet skall vara företagsmässigt möjligt att drivataxirörelse där även i fortsättningen.Om bara 10--av en taxibils användning avserresor med taxameter, blir den här investeringenvåldsamt dyr. Inte alla taxibilar i glesbygden har juså särskilt mycket körning. De företagsekonomiskamöjligheterna att fortsätta är därför beroende avatt man inte belastas med sådana här kostnader.Jarl ville tolka detta så att det i glesbygdeninte behövs kvitton och arbetsredovisning. Det ärinte alls det som det handlar om. De här kvittonakommer i alla fall inte till stånd om man bara körskolresor osv. Vad vi vill är att gränsen förmöjligheten att få dispens förskjuts på sådant sättatt man kan ha en del körning med taxameter utanatt behöva ha denna utrustning. Då får ju förslagetom dispens inte alls den betydelse som låta påskina, utan man kan följa helt vanligaregler i övrigt.Herr talman! Jag tycker att det är oerhört viktigt förde människor som lever i glesbygd att kunna få entaxiresa dels ganska snabbt, dels till en rimligkostnad -- och det får man bara om taxin finns påhemorten.Anf. 102 ():Herr talman! Jag måste återigen hålla med LennartBrunander beträffande taxibilarna och kravet pådessa taxametrar. tar i väldigt vad gällerresultatet av förslaget om dispens för dessataxibilar, särskilt i glesbygd. Det betyder tydligeninte mycket att man kan räcka en hjälpande hand åtdem som behöver hjälp därför att de är ekonomisktsvaga. Och påståendet att de taxibilar som fåttdispens inte skall få utföra körningar från tätortenverkar för mig som nonsens. Dispensen kan jugöras tidsmässig, så att man kan ge vederbörandelängre tid på sig för att skaffa en sådan härtaxameter.Jag tycker att det är mycket konstigt attglesbygdsborna skall vara en så ointressant gruppför . 103 ():Herr talman! Vi ser tyvärr i det här ärendet attsocialdemokraterna hanterar det precis som allaandra förslag -- med stor nonchalans mot demänniskor som kommer med alternativa förslag.Jarl hade egentligen inte några argumentmot reservationerna 1, 2 och 3. De sveptes undanmed förklaringen att frågorna bereds och utreds.Ja, det är det gamla vanliga när regeringen inte harnågon vision om vad det är man vill, när regeringeninte vågar visa flagg, inte talar om vad detegentligen är för politik vi skall ha. Frågorna baraläggs i en byrålåda, och skyfflas allaförslag åt sidan.Vi kan inte gå längre i avreglering, sade JarlLander. Men avser då att också företagsom tillhandahåller biljetter, livsmedelshandlareoch andra företagare skall åläggas alla de extraregler för att få etablera sig som vill hainom kommunikationssektorn? Det finns reglermot den som inte följer skattebestämmelserna; dettar skattemyndigheter och åklagare hand om. Detfinns regler för avtal med arbetstagarparten omlöner osv., regler om livsmedelskontroll, om hurbilar skall se ut, och om allt möjligt. Man skall inteförbjuda etablering, utan det skall naturligtvis varalika villkor i samtliga branscher.Då säger : Ja, men en företagare måsteju inte vara bra på att köra buss eller lasta en lastbilsnabbt. En företagare i bussbranschenser ju till att han har förare som kan köra buss, ochen företagare i taxibranschen ser till att han harförare som kan köra bil och hitta väl i staden ochpå landsbygden. Vi skall inte förbjuda företagare inågon sådan bransch för att han har nyafinansieringsidéer eller inte går i av staten anvisadskola. Men det är vad vill.Vi anser i att vad som är viktigt ärsäkerheten för kunderna, att man kan uppfyllasådana förpliktelser som gör att säkerhetenfungerar. står fortfarande fast med ettben i regleringens träsk. Tala i stället om vad det ärregeringen förbereder och utreder i sitt kansli, ochvisa flagg för oss här i kammaren!Anf. 104 ():Herr talman! Både i ochAnders Castberger är tydligen inne på att man skallsläppa all verksamhet fri i landet -- då blir alltingbra, och då fungerar allting.Vi säger att vi vill ha den lilla typ av reglering kvarsom gör att alla har samma förutsättningar att skötaföretagsverksamhet. Det är nog det som skiljer ossåt. Vi kan inte acceptera att även den som inte är sånoga med att betala in arbetsgivaravgifter, betala inskatt eller fullgöra andra skyldigheter gentemotsamhället, skall kunna fortsätta och driva t.ex.bussverksamhet eller yrkestrafik. Hur bra han än ärpå detta måste han också känna samma ansvargentemot det övriga samhället som de andra, somär mera seriösa inom branschen.Får jag också säga några ord till angåendetaxiverksamhet i glesbygd. Jag vill direkt vända migmot , som säger att jag inteskulle känna något ansvar för människor iglesbygden. kanske inte vetatt jag kommer från ett verkligt glesbygdsområde.Och det är just därför som jag tar upp det härproblemet. Det är där vi har problemet med s.k.frifräsare, som håller på att slå ut all seriöstaxiverksamhet. De räknar med att ochmiljöpartiet skall se till att de inte behöver hakvittoskrivande taxametrar i bilarna. Jag anser attså måste ske -- att sådana taxametrar skall finnas --om vi skall få någon ordning på taxiverksamhetenute i glesbygden.Anf. 105 ():Herr talman! säger att alla skallspela på lika villkor. Det är precis det som vi ifolkpartiet föreslår, det är precis det som jag harupprepat gång på gång: Villkoren skall vara lika föralla. Det är bara det att vill införa enmassa extra villkor som alla skall uppfylla -- villkorsom inte gäller i några andra branscher.Socialdemokraterna har ju infört näringsförbud förden som inte sköter skatter och konkurser på ettriktigt sätt. Ett sådant etableringshinder, som gällerandra branscher, finns alltså redan. Varför är intedet nog när det gäller transportbranschen?Nej, det är ju så, , om sanningen skallfram, att socialdemokraterna ännu inte riktigtkunnat smälta att det är avreglering som gäller. Destatens hänglsen, som skall sättas på allt och allaenligt socialdemokratiskt sätt att se, klipper vi nuav. Då måste inse detta, och kommamed en politik som följer upp detta i samhälletockså när det gäller transportsektorn.Anf. 106 ():Herr talman! påstår att dekvittoskrivande taxametrarna skulle vara till för attskydda glesbygdstaxin, så att inte ''frifräsare'' skallta hand om de få taxiresor som förekommer där.Det tyder på att majoriteten i utskottet inte har sattsig in i hur situationen är för de här taxiägarna, ochheller inte har pratat med dem. Situationen är ju enhelt annan.Det rör sig inte om något större antal, så''frifräsarna'' skulle nog bli ganska magra om dehade att leva på det här. Jag är övertygad om att deinte skulle hålla på särskilt . Jag har nämligeninte upplevt att de finns i särskilt stort antal.Snarare är de ett problem i mera tätbefolkadeområden, där de har möjlighet att få litetinkomster. På landsbygden och i glesbygd ärmänniskorna beroende av att det finns taxiägare attvända sig till. Man skall inte behöva rekvirera enlångväga taxi. Men den risken finns om manfortsätter att driva frågan på det sätt som man nugör och inte medger dispenserna i fråga.Överläggningen var härmed avslutad.12 § BeslutFöretogs till avgörande lagutskottets betänkanden1990/91:LU1, LU2, LU3, och LU4 samttrafikutskottets betänkanden /91:TU3, TU1och betänkande 1Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande 2Mom. 2 (differentierad rösträtt)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 39för reservation 1 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 4 (förvärv av egna aktier)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 32för reservation 2 av och . 5 (miljöredovisning i företag)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17för reservation 3 av momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande 3Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande 4Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande 3Mom. 1 (trafikpolitikens mål och inriktning)Först biträddes reservation 3 av 20 röster mot 17 för reservation 4 av RoyOttosson. 265 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls reservation 2 av med 33 röster mot 27 förreservation 3 av . 244 ledamöteravstod från att rösta.Därpå biträddes reservation 1 av . med 100 röster mot 55 för reservation 2 avElving och . 149 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 99 för reservation 1 av . 49 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (samhällsekonomisk analys avinvesteringar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 6 (avreglering)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (sjöfart)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande 1Mom. 1 (telepolitikens inriktning)Utskottets hemställan bifölls med 207 röster mot 95för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (ökad kapacitet i telenätet)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 2 av m.fl., delsreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 3 (taxefrågor)Utskottets hemställan biföll med 285 röster mot18 för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 8 (telefonautomater i glesbygd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande 2Mom. 1 (lämplighetsprövning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 3 (huvudmannatrafik i egen regi)Utskottets hemställan bifölls med 203 röster mot100 för reservation 3 av m.fl.Mom. 7 (kvittoskrivande och registrerandetaxametrar)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot132 för reservation 5 av m.fl.Mom. 8 (uthyrningsrörelse med tyngre bussar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 11 (cykeltransportställ på bussar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av och -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.13 § betänkande1990/91:SoU1 Handikapp.Anf. 107 ():Herr talman! Dagens betänkande SoU1 är detförsta från socialutskottet under detta riksmöte.Det behandlar handikappfrågor.Uppfattningen om alla människors lika värde är enav hörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. Detinnebär att människor med funktionshinder harsamma rättighet som icke funktionshindrade att fåta del av välfärden, och att de skall kunna leva ettfritt och oberoende liv som ger möjlighet tillsjälvförverkligande.Handikappade finns i alla samhällsgrupper, ochderas livssituation växlar på samma sätt som andramänniskors. strävan att ökamänniskors frihet gäller inte minst dem vars frihet är mycket begränsad. Hit hör dehandikappade. Många av dem tillhör vad vi ifolkpartiet kallar ''det glömda ''.Till dagens betänkande är fogade 29 reservationerav vilka inte mindre än 11 bär folkpartinamn. Jagskall kommentera några av dem.I förarbetena till socialtjänstlagen sägs att engrundläggande förutsättning för att samhället skallfungera är att man känner till människors situation,problem och behov. I kommunerna fattar man i dagbeslut som har stor betydelse för de handikappadesvälfärd. Det kan gälla hemtjänst, avlösarservice,ledsagarservice, färdtjänst osv. Utan en långsiktig,väl fungerande planering i nära samarbete medhandikapporganisationerna kan inte målen uppnås.Därför borde alla kommuner göra enhandikappinventering.Herr talman! Under en följd av år har vi frånfolkpartiets sida framfört att handikappade börkunna få personliga vårdare eller assistenter,människor som de lär känna och ha förtroende för.Jag kan bara konstatera att utskottsmajoritetenföljer gamla invanda mönster. Man hänvisar tillhandikapputredningen. Tyvärr hjälper inte det dehandikappade.I reservation 8 tas det upp ett gammaltfolkpartikrav, som gäller vilka som skall få skydd avomsorgslagen. Redan vid lagens tillkomst 1985uttalade sig socialutskottet för en utvidgning av denpersonkrets som bör omfattas av lagen. Våren 1988uttalade utskottet, mot bakgrund av den dåaviserade och arbetandehandikapputredningen, att utskottet förutsatte attutredningsarbetet skulle bedrivas så, att ettdelförslag angående en utvidgning avpersonkretsen snabbt skulle kunna tas fram. Ännuhar inget förslag kommit. Det är angeläget att inteminst boendefrågorna när det gäller handikappadeungdomar som inte omfattas av omsorgslagen fåren lösning.I dag talas det mycket om rehabilitering. Då menarman oftast människor som av en eller annananledning gått sjukskrivna och måsterehabiliteras, förbättra eller helst återställakroppsfunktioner som har försämrats på grund avsjukdom eller annan skada, för att sedan kunnaåtergå till förvärvsarbete.Men även handikappade som inte kanförvärvsarbeta kan behöva rehabilitering, och demåste ha rätt till behandling, oavsett om detföreligger möjlighet till förbättring eller om detendast är fråga om ett bibehållande av funktioner.Många handikappade behöver vid sidan om enkontinuerlig rörelseträning och regelbundnaintensivperioder pårehabiliteringsklinik med möjlighet tillsjukgymnastik och genomgång av hjälpmedel.Habilitering avser åtgärder för barn, som frånfödseln eller unga år på grund av sjukdom ellerskada behöver anpassning. Habilitering betyderalltså att utveckla en förmåga som inte harfunnits.Insatserna kan vara olika, t.ex. sjukgymnastik, stödfrån logoped och psykolog. Genom att dessaresurser samordnas når man dels bättre kvalitet,dels slipper föräldrarna och barnet ha kontakt medmånga olika instanser som kanske är belägna långtifrån varandra. anser att det ärväsentligt att en ökad samordning avbarnhabiliteringen kommer till stånd.Även vuxna handikappade har behov av ensamordnad habilitering. upphör inskrivningeni den samordnade habiliteringen i tjugoårsåldern.Det är en känslig fas i den unge handikappades liv.Då flyttar han kanske till ett eget boende och skallskapa sig en egen tillvaro och identitet. Här kan ensamordnad vuxenhabilitering göra stora insatsermed praktiskt och psykologiskt stöd. Folkpartietanser därför att en samordnad habilitering ocksåbör erbjudas vuxna.I dagens betänkande finns det också ett kapitel omhandikapphjälpmedel. I partimotionSo227, som till stor del återfinns i dettabetänkande, behandlas också ett avsnitt omhjälpmedel, där vi bl.a. skriver att rätten tillhjälpmedel skall garanteras i lag ochhuvudmannaskapet vara samlat. Vi har också enkläm i motionen, men av någon anledning är dettamotionsyrkande hänvisat tillsocialförsäkringsutskottet. Av misstag finns vi intemed på berörda reservationer, nr 16 och 18, varförjag vill betona att dessa är i överensstämmelse medfolkpartiets uppfattning.Herr talman! Ett nytt och bättre bilstöd infördesden . Det förekommer titt och tättuppgifter i pressen om att det är sämre än dettidigare och orättvist. Jag tycker att det är felaktigtatt säga att det har försämrats, men anser inte helleratt det till alla delar är tillfredsställande.Folkpartiet har i sin partimotion föreslagit en radförbättringar. Vi anser t.ex. att ävenförtidspensionärer som aldrig kommit ut påarbetsmarknaden och som erhållit bilstöd före 49års ålder skall kunna få förnyat bilstöd upp till 65år.När jag läser utskottsmajoritetens förslag kan jaginte bedöma om det är positivt eller negativt -- etttillkännagivande till regeringen med mångakrumbukter. Jag tycker att det vore bra om JanAndersson kunde tala om för mig och övriga sominte förstår vad som menas med skrivningen ibetänkandet.För att få rätt till bilstöd måste funktionshindretvara varaktigt och medföra väsentliga svårigheteratt förflytta sig på egen hand eller anlita allmännakommunikationer. De här bestämmelsernatillämpas olika. Reglerna bör därför ses över.Nytt är också att föräldrar med handikappat barnkan få bilstöd. Förutsättningen är att föräldernsammanbor med barnet. Men alla gravthandikappade barn bor inte hos sina biologiskaföräldrar, en del bor hos fosterföräldrar.Fosterföräldrarna kommer inte i åtnjutande avbilstöd, även om alla andra villkor för stödet äruppfyllda. anser att reglerna börändras, så att även fosterföräldrar som varaktigtvårdar handikappat barn får rätt till bilstöd. Tyckerinte att också detta är ett rimligtkrav?Även med ett förbättrat bilstöd behövs en välfungerande färdtjänst. har liksomtidigare föreslagit att färdtjänsten ges sammahuvudman som den övriga kollektivtrafiken. hänvisade utskottet till att frågan varunder beredning i . I dagensbetänkande hänvisar man till 1989 årshandikapputredning. Det kommer aldrig att blinågra förbättringar på handikappområdet omutskottet varje gång frågorna tas upp hänvisarantingen till eller till sittandeutredningar.Omsorgen om människor som lever i vad vi ifolkpartiet kallar det glömda ligger ossfolkpartister varmt om hjärtat. Vi kommer aldrigatt ge upp kampen utan ständigt återkomma medkrav på förbättringar för dessa människor.Herr talman! Vi stöder givetvis alla folkpartietsreservationer, liksom reservationerna nr 16 och 18,i detta betänkande, men för att spara tid yrkar jagbifall till endast nr 5, 8, 13, 19, 21 och 25.Anf. 108 MARGÓ ():Herr talman! mål förhandikappolitiken är fortfarande långt borta. Detbetraktas inte ännu som en självklarhet attsynskadade skall få del av samma information somvi seende får. Allmänna kommunikationer är sällanallmänna i den meningen att de kan användas avalla människor, trots beslut i om attkommunikationerna skall anpassas.Döva människor utesluts från beslutsprocesser pågrund av att det inte finns tolkar, och föräldrar tillutvecklingsstörda barn får allt för ofta driva en hårdkamp för att barnen skall få tillgång till sådant somär en självklarhet för andra barn och ungdomar.Den sittande handikapputredningen visar attklyftorna nu knappast minskar mellan människorsom har något funktionshinder och oss som inte harsådana hinder.I den situationen väljer socialutskottets ordinarieledamöter att inte ha någon stor debatt, som det harsagts, om betänkandet som rörhandikapppolitiken. För att uttrycka mig milt skalljag säga att jag tycker att det är ett felaktigt beslut,och jag tror att det t.o.m. kommer att uppfattassom utmanande av handikapporganisationerna.Men jag förstår att om det beslutet har fattats isocialutskottet är det nog inte lätt att få till endebatt här och om handikappolitiken i vidaremening. Jag nöjer mig då med att koncentrera migpå den motion där jag själv finns med sommotionär. Vi begär en utredning om situationen förhandikappade föräldrar som har fått ickehandikappade barn.Det har visat sig att barnen till handikappadeföräldrar löper en stor risk att bli socialthandikappade, inte för att de har olämpligaföräldrar utan för att samhället inte inser att de härföräldrarna har extra behov och får extra behov ioch med att de får ett barn, behov som de inte hadeförut. Det gäller ofta enkla praktiska , t.ex.att få tillräckligt med färdtjänstbiljetter för att deskall kunna följa med sitt barn till dagis som andraföräldrar.Det här är en sexpartimotion, och när vi skrev denbedömde vi det som att det fanns godaförutsättningar för att vi skulle få ett enigt utskottatt ställa upp på vårt blygsamma krav. Men icke.Utskottet har, tycker jag, slaktat vår motion på ettganska nonchalant sätt.Det är möjligt, herr talman, att socialutskottet i sinambition att spara tid åt har bestämt sigför att inte läsa hela motionerna. Ledamöternaläser kanske bara en sammanfattning eller halvamotionen. Man kan tro det när man ser svaret.Utskottsmajoriteten hänvisar till att socialstyrelsenavser att ge ut en rapport om föräldrar medbegåvningsnedsättning och deras barn, och därskall då tas upp vissa frågor som rör de härföräldrarnas problem och behov. Det är givetvisbra, men en mamma som sitter i rullstol har inteexakt samma behov som debegåvningshandikappade föräldrarna och behöverinte heller exakt samma råd. Hon är alltså intehjälpt av det här.Vidare håller på med att tafram en , och det kan väl vara bra med ensådan handbok, men det är ju inte det vi harefterlyst i motionen. Vi vill ha en översyn av hurmånga de här föräldrarna är och vad som är derasegentliga problem.Avslutningsvis hänvisar utskottsmajoriteten till densittande handikapputredningen och säger attutskottet utgår ifrån att utredningen kommer attbehandla de funktionshindrade föräldrarnas behov.Enligt vad jag har hört efter hoshandikapputredningen finns det inte alls någradirektiv som säger att utredningen skall gå in på ensärskild grupp på det sättet.Handikapputredningen har den inriktningen av sittarbete att den tittar på behovet ,behovet vid arbete, osv. För atthandikapputredningen verkligen skall göra enkartläggning av funktionshindrade föräldrarsbehov behövs det alltså ett tilläggsdirektiv.Jag yrkar därmed, herr talman, bifall tillreservation 28.Anf. 109 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagyrkar bifall till reservationerna 6, 8, 11 och 17 vidsocialutskottets betänkande 1.Anf. 110 ():Herr talman! Handikappolitiken utformas utifrånövertygelsen om alla människors lika värde, attvarje människa är en tillgång isamhällsgemenskapen. Därför måste var och en gesmöjlighet att leva och verka utifrån sin förmåga ochsina förutsättningar. Var och en måste ocksåtillförsäkras en ekonomisk trygghet och ettinflytande, inte bara över sin egen situation utanockså över det som sker i samhället i övrigt. Var ochen skall ges möjlighet till personlig utveckling ochgemenskap med andra.Det är människornas behov och inte derasbetalningsförmåga eller deras förmåga att på annatsätt göra sig gällande som skall styra fördelningenav de gemensamma resurserna. Detta vårt synsättpå handikappolitiken gör att vi rent allmänt på detområdet och på andra områden förordar engenerell välfärdspolitik som innebär att alla eftersina behov får ta del av samhällets insatser menockså att alla efter förmåga får bidra till attinsatserna kommer till.Handikappaspekter finns inom praktiskt taget allasamhällsområden.