prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Pressfriheten kan då hotas ochanonymitets- och meddelarskyddet kan kränkas.Jag tror att om brev till någon av våra storatidningar, t.ex. eller , skulle tas i beslag och öppnas skulle detbli ett ramaskri och en enorm debatt. När en litenoch, för många, obskyr anarkistisk tidning somBrand drabbas blir reaktionerna mera stillsamma.Det oroar mig, och det oroar också SvenskaJournalistförbundet.Mot den här bakgrunden skrev jag en motion tillriksdagen i avsikt att stärka brevhemligheten förtidningar och andra mediaföretag. Tyvärr har jagbara fått med mig på den linjen, vilketjag beklagar. Nog kunde väl utskottet ha kostat påsig att begära en översyn av de här bestämmelserna.Jag yrkar, herr talman, också bifall till reservationnr 3.Slutligen vill jag framhålla att jag självfalletkommer att stödja reservation nr 2 trots attbetänkandet kan tyda på motsatsen.Anf. 11 HANS LEGHAMMAR (mp):Herr talman! Jag har reserverat mig förmiljöpartiet de grönas räkning i tre olika fall i dethär betänkandet. Jag står givetvis fast vid de åsiktersom ligger till grund för mina reservationer, menjag tänker yrka bifall bara till en reservation,nämligen reservation 2. Den handlar om SÄPOsregistrering av politisk verksamhet. Jag blev litetförvånad över att inte fanns med påden reservationen. Jag har ett minne av att hanreserverade sig i utskottet, men han klarlade ju häratt han kommer att stödja den vid en eventuellvotering.Frågan om SÄPOs registrering har varit uppe tilldebatt i många fall, och frågetecknen kring dennaregistrering har varit många. Det tillsattes ocksåtacknämligt en . Men i och med attden kommittén tillsattes upphörde väl dettacknämliga med denna, eftersom de partier somhar kritiserat och varit föremål för misstanke närdet gäller diverse registreringar och annat inte blevbetrodda, eller åtminstone inte fick vara med idenna kommitté. Vi i har därför blivitföranlåtna att väcka en motion i ämnet, trots attpropositionen med anledning av kommitténs arbeteinte är färdig. Vi har alltså valt att motionera istället för att invänta ett betänkande. Vi har dessvärre inte sett att våra synpunkter i dettasammanhang har tagits upp eller förväntas bliupptagna i det betänkande som skall läggas påriksdagens bord.Om det nu förekommer en registrering för attskydda människor, t.ex. riksdagsledamöter ellerandra personer, mot intrång av personer som villlandet ont, vilket man säger från olika håll -- JK,och , som harutrett frågan -- tycker jag att det är ganskasjälvklart att de berörda skall få reda på att de ärregistrerade i skyddssyfte. För att dessa personerskall kunna bedriva den grundlagsskyddade friaopinionsbildningen anser jag att det är likasjälvklart att det skall vara klart för var och en vaddet finns för grund för en eventuell SÄPO-registrering. Vad har det här landet egentligenuppställt för kriterier för att en person skall ansessom en säkerhetsrisk? De här reglerna kan vi dessvärre inte debattera , eftersom de ärsekretessbelagda.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 12 ():Herr talman! Det här betänkandet rör vid en nervi vårt statsskick. Tryckfrihetsfrågorna har jugrundlagsstatus i vårt land, och intresset avoffentlighet är stort. Vi är alla överens om behovetav insyn i offentliga myndigheters verksamhet. Detär också lätt att förstå att enskilda har ett berättigatintresse av att var och en inte kan få reda på deuppgifter av privat natur som kan finnas i olikaregister och andra arkiv.Det finns mycket å ena sidan och å andra sidan isekretesslagstiftningen. Jag har tidigare i debatter idet här ämnet hävdat, och det är en uppfattningsom jag står fast vid, att det sekretessbelagdaområdet bör vara så litet som möjligt, medandäremot gränsen, alltså det man släpper ut från detområdet, skall vara mycket strikt.Vi skall som lagstiftare inte göra det lätt förmyndighetspersoner och tjänstemän i vårt land attmed hänvisning till sekretesslagstiftning ta in ochhemlighålla uppgifter som inte är oundgängligennödvändiga. Bl.a. kan man anlägga det synsättetnär det gäller beslut om skatteuttag. Det kan manse som ett av skälen till att vi inte anser att man börsekretessbelägga skattelängderna. Det bör somregel inte finnas integritetskänsliga uppgifter där.Jag kan som ett komplement till det som YlvaAnnerstedt sade säga att verkligenhar gjort en avvägning mellan å ena sidan och åandra sidan, och slutsats är ändåatt man är för offentlighet i dessa frågor.Vi har som vanligt, höll jag på att säga, avstyrkt endel propåer i det här ärendet om att dettasekretessbelagda område skall utökas. Det kan oftaframstå som skäligt, när man ser en sådan härbegäran om utökning, att i det enskilda fallet göraen utökning av sekretesskyddet. Men vi måstesamtidigt göra en helhetsbedömning med hänsyntill det stora intresset av offentlighet.I ett fall har vi den här gången sett det sommotiverat att utvidga det sekretessbelagdaområdet, och det gäller anmälningar till hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Det avser de ärendendär det handlar om ansvar eller behörighet. Detkan alltså handla om återkallande eller begränsningav legitimation för sjukvårdspersonal. Jag kanerkänna att jag tyckte att det inte var helt enkelt attta ställning i den är frågan. Men med hänvisning tillatt det vore olyckligt om människor avstod från attanmäla sådana ärenden om de inte vet att de kan fåsin anmälan sekretesskyddad har vi ställt oss bakomdet här kravet.Också reservation 3 handlar om avvägningarmellan olika intressen. har ju ganskanyligen gjort ett övervägande, och vi ser inte att detfinns någon direkt anledning att ompröva dettaställningstagande, även om detta liksom mångaandra ärenden på detta område inte är enkelt.Bo Hammar och även varbekymrade över faderskapssekretessen. Det harockså jag varit. Utskottet uttryckte ju ganskatydligt sin uppfattning i samband med att viantog , då vi sade att det nogfanns skäl att se över detta i lämpligt sammanhang.Mina informationer skiljer sig litet grand från BoHammars i detta avseende. Jag vet att man pådepartementet är medveten om de här problemenoch att man där håller på att gå igenom dem. Jagtycker alltså inte att det är nödvändigt att göra etttillkännagivande i det här läget.Även besvärsrätten för den som berörs avsekretesskyddade uppgifter har tagits upp. Jagmedger att det kan verka litet bestickande. Mensamtidigt är en av grundstenarna i dettasammanhang att besluten skall ske snabbt. Manskall alltså inte kunna segdra sådana ärenden. Omman skulle införa en besvärsrätt skulle manmotverka syftet, och det tror jag inte vore lyckligt.Sekretesslagen har fått verka under 1980-talet.När det föreslås en översyn av sekretesslagenundrar jag vad man är ute efter. Det ligger litet isakens natur att det här är en materia som manständigt får se över. Och jag tror inte att jag har felnär jag säger att vi har gjort revideringar isekretesslagen. Jag tror inte att det är något somman kan komma ifrån. Jag tror att vi får fortsättaatt fila på den här sekretesslagen. Om vi skall göraen översyn tror jag att vi skall göra en sådan dendag vi är osäkra på konstruktionen av lagen somsådan. Det tycker jag inte att vi är . Jag kan väläven tillägga att ombudsmän har följtden här frågan ganska intensivt under senare år.Det har inte minst vi i utskottet kunnat konstatera.Beträffande gallring av uppgifter i vissa register harvi faktiskt ganska fattat ett beslut ommöjligheter till en sådan. När det gäller de härbiblioteksuppgifterna, Hans Nyhage, har vi redantidigare fattat beslut om att det skall finnasmöjlighet att sekretessbelägga dem.Jag avser inte att kommentera de ärenden som ärföremål för beredning i regeringskansliet.Herr talman! Slutligen yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 13 ():Herr talman! Först vill jag säga till jag helt håller med henne när hon säger att detsekretessbelagda området skall vara så litet sommöjligt. Anledningen till att vi ändå tycker attbeslutsmotiveringarna i skattelängden kansekretessbeläggas är att motsvarande uppgifterfaktiskt är sekretessbelagda när t.ex.riksskatteverket lämnar ut förhandsbesked ellernär domstol sekretessbelägger handlingar iskattemål, därför att de anser att uppgifterna är såpersonliga att det kan vara till skada för denenskilde att de lämnas ut. Här menar vi att det finnsett samband som gör att uppgifterna också bordekunna sekretessbeläggas i skattelängderna.Alternativet är naturligtvis att taxeringsnämndenskriver olika beslutsmotiveringar: en utförligare tillden skattskyldige och en mera summarisk ochmindre avslöjande att införas i skattelängden. Mendet skulle nog innebära ett stort merarbete.Eftersom det nu finns undantag frånoffentlighetsprincipen i just det här avseendet,borde man kunna göra motsvarande när det gällerskattelängden.Ulla sade vidare att departementetkommer att titta på frågan om offentligheten avfaderskapsutredningar för berörda personer. Dåskulle jag gärna vilja höra vad hon har för uppgifterom vilken tidtabell som departementet har. Närkommer det ett förslag? I detta sammanhang passarjag på att yrka bifall till reservation 5.När det sedan gäller frågan om besvärsrätten, somvi har motionerat om, tycker jag att man härfaktiskt måste väga behovet av snabbhet motskyddet för den enskilde. I det här fallet, liksom ide flesta andra, tar ställning för denenskilda människan.Anf. 14 ():Herr talman! I all korthet vill jag bara nämna enmotion om skärpt sekretess i vapenregisterfrågor,som jag har väckt under ett flertal år. Det finnsingen reservation, därför att utskottet har skrivit såväl och vi har haft en utredning i ärendet. Vi väntarett initiativ från regeringen. Eftersom frågan harblivit väldigt uppmärksammad ute i landet vill jagbara fastställa här att vi väntar en proposition ochatt frågan nu har fallit framåt. Det är vi motionärerväldigt glada för.Anf. 15 ():Herr talman! När det gäller skatteärenden är det,, inte det enda tillfälle dåhandlingar är offentliga på ett ställe men inte på ettannat. Vi har medvetet valt den konstruktionen attsekretessen inte följer med enhandling, utan det skall faktiskt prövas i varjeinstans. Sedan tror jag att det här är ett uttryck fören grundläggande ideologisk skillnad mellan vårapartier. Det handlar om synen på äganderätten ochsamhällets möjligheter i förhållande till denenskildes äganderätt. Jag misstänker att vi aldrigkommer att hamna på samma linje i den frågan.Anf. 16 ():Herr talman! Till : Det är alldelesuppenbart att vi inte kommer att ha samma syn påäganderätten. I det här fallet tycker jag att fråganinte har med äganderätten att göra, utan den har attgöra med den enskildes skydd för den personligaintegriteten. Här tar ställning för denenskilda människan.Anf. 17 ():Herr talman! Det ligger onekligen också ettintresse hos den enskilde att insynen iskattemyndigheternas arbete är så stor sommöjligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § Exekutionsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU6 Exekutionsrättsliga frågor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Ersättning till efterlevande till två AMU-elever som omkom vid flygolyckan i Oskarshamnden 8 maj 1989Föredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU7 Ersättning till efterlevande till tvåAMU-elever som omkom vid flygolyckan iOskarshamn (prop. 1989/90:159).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )10 § betänkande1990/91:LU8 Fastighetsmäklarlagen.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )11 § betänkande1990/91:LU9 Kronofogdemyndigheternasarbetsvillkor.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Ändring i konkurslagen m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU10 Ändring i konkurslagen m.m. (prop.1990/91:22).Anf. 18 ():Herr talman! I proposition nr 22 föreslårregeringen en ny hantering av utbetalning avsmåbelopp i samband med utdelning i konkurs. Omnågon borgenär skall få ut . iutdelning skall enligt förslaget beloppet inte betalasut till borgenären, utan konkursförvaltaren skall istället fördela beloppet till övrigautdelningsberättigade borgenärer som intetillgodoses fullt ut. Om särskilda skäl finns skalldock utbetalning kunna ske.Enligt propositionen är kostnaden för varjeutbetalning hela . Den höga kostnaden angessom skäl till den nya bestämmelsen. Utskottetsmajoritet går på regeringens linje och föreslår bifalltill förslaget om en generell möjlighet förkonkursförvaltaren att låta bli att betala ut småbelopp. Det gör man trots att man samtidigtframhåller vikten av den konkursrättsliga principenatt alla borgenärer skall ha rätt att få utdelning försina fordringar i den mån konkursbos tillgångartillåter det. I betänkandet påstås att det här inteinnebär något ingrepp i den enskilde borgenärensprincipiella rätt till utdelning.Från sida vill vi hävda denna rätt tillutdelning på ett mera handfast sätt genom att säganej till förslaget. Det gör vi av två skäl. För detförsta är det viktigt att även små fordringsägareskall få behålla sin rätt till utdelning. Man tar påalltför många områden i samhället inte hänsyn tillden lilla människan med små krav. Även om detinte alltid är fråga om en liten människa eller ettlitet företag med små fordringar, är det ändå oftaså. För det andra anser vi att grunden för förslaget,kostnaden . för utbetalning, är felaktigtberäknad. Det är möjligt och rimligt att helaproceduren, att komma fram till hur storutdelningsumman är, kostar . Men det måstekonkursförvaltaren göra oavsett om beloppetbetalas ut eller inte för att veta om man kommerupp till . Självautbetalningsproceduren är inte så dyr. Dels finnsmed de moderna databehandlingssystemen i dagmöjligheter att göra det oerhört billigt, ochdessutom kan man göra det manuellt. Jag gjorde enegen studie hemma på utbetalningar. Jag räknadeut att det tar för varjeutbetalning. Räknar man med att en högavlönadekonomichef sköter utbetalningarna och ärlångsam och tar kanske på sig för varjeutbetalning, blir det . per varjeutbetalt belopp. Det är stor skillnad jämfört med 67kr. är jag fullt medveten om att denna uträkninginte är alldeles vetenskapligt oantastligt gjord, menatt skillnaden är så pass så stor mellan de beloppsom vi har kommit fram till gör att det finns skäl tillatt lägga viss vikt vid den.Från sida vill vi alltså avstyrkapropositionen i den del som innebär att man skallunderlåta att betala ut små belopp. Däremot kandet alltså finnas fall då det är oerhört mångafordringsägare och oerhört små belopp. Då kan detbli orimligt, men det skall finnas en undantagsregelsom innebär att man inte behöver göra någonutbetalning, om särskilda skäl föreligger. Menhuvudregeln bör vara att alla belopp skall betalas uttill borgenärerna.Anf. 19 ():Herr talman! Förslaget att en konkursförvaltareskall slippa betala ut små belopp som understiger100 kr. i samband med utdelningen vid en konkurskommer ursprungligen från , som ien framställan till regeringen har påpekat detorimliga i att kostnaderna vid den typen avutbetalningar ofta överstiger det belopp som skallbetalas ut.Förslaget har remissbehandlats och en nästan enigremisskår har tillstyrkt förslaget. Utskottet harsedan behandlat propositionen och den motion somElisabet har inlämnat. Utskottet finner attdet är skäligt att göra den här ändringen ikonkurslagen. Det är rimligt att sådana här mycketsmå belopp inte betalas ut. I propositionen berörsdessutom fall då det görs avsteg från huvudregeln.Det gäller fall då det vore orimligt att inte betala utde små beloppen, t.ex. fall med enbart små belopptill borgenärer som så att säga har fordringar ikonkursboet men där antalet borgenärer med småbelopp är mycket stort och där ett litet antalborgenärer har stora fordringar, som innebär attdet skulle bli en orimligt stor utdelning, om de småborgenärerna inte fick ut sin del.Elisabet hävdar att detta bryter mot dengrundläggande principen i konkurslagen att allaborgenärer skall ha rätt att få utdelning efter deregler som gäller. Det märkliga är då att ElisabetFranzén i sitt förrstahandsyrkande också menar skall tillåta att utdelning inte betalas ut, omsärskilda skäl föreligger. Här kan man alltså säga attäven gör ett avsteg frånhuvudregeln. Det ifrågavarande argumentetbortfaller således i har bortsett från enigtfunnit att det är rimligt att göra den föreslagnalagändringen. Därför ber jag, herr talman, att fåyrka bifall till utskottets hemställan och avslag påden reservation som finns i betänkandet.Anf. 20 ():Herr talman! Jag medger att det är en vissinkonsekvens i resonemanget. I vårt förslag finnsdet ett avsteg från principen om full utdelning. Detfinns emellertid fall som är orimliga. Man kan taexemplet med en större tidning som går i konkurs.Alla prenumeranter har betalat in sinprenumerationsavgift, och det kan tänkas röra sigom små men oerhört många belopp. I detsammanhanget kan det bli fråga om ettundantagsfall. Det skall alltså röra sig om speciellafall.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )13 § betänkande1990/91:SfU5 Tandvårdsförsäkringen.Anf. 21 ():Herr talman! Tandvården står inför en osäkerframtid, och det finns flera anledningar. Kariesminskar, troligen tack vare fluortandkrämen ochkanske delvis på grund av den förebyggandevården. Den förebyggande vården bland barn ochungdomar tilldrar sig allt större intresse. Denhögkvalificerade tandvården med bl.a. inplantat avtitan och keramiska material kommer att ökamycket starkt . Allt fleräldre har tänderna kvar, och människorna leverdessutom åtskilliga år längre än bara för tio årsedan. En ny grupp kommer att ställa stora krav påtandvården. Det här innebär att en omvälvningförestår och att ett stort efterutbildningsbehovföreligger inför det ändrade panoramat inomtandvården.Vår tandläkarkår har en hög medelålder, ochpensionsavgångarna blir under de närmaste årenstora. Detta gör att framtiden blir osäker i varje falli vad gäller tandläkartillgången. Vi har fått endubblering av specialistvården med parallellaorganisationer. Det finns en specialisttandvård ifolktandvården och en på tandläkarhögskolorna istorstadsområdena. Detta medför att det blir enmycket rörlig och mycket osäker bild.Vi saknar en regionvårdsorganisation för den mestkvalificerade vården. Specialistutbildningen harjust utretts, och utredarna har fastnat för bara trespecialiteter, vilket jag tror kan hotakvaliteten i tandvården. Samordningen mellanöronsjukvård och tandvård när det gälleransiktskirurgin är fortfarande oklar.Vi har här i landet just nu ett litettandläkaröverskott, men vi riskerar att få ettunderskott . Den risken accentueras avatt åtskilliga tandläkarstuderande aldrig tar sinexamen. Det finns också på våra högskolor mångautländska tandläkarstuderande, som sannoliktkommer att resa till sina hemländer när de ärfärdiga med utbildningen.Amalgamdebatten har varit aktuell. Det finns förnärvarande ganska få och dåliga alternativ, trots attett genombrott här skulle skapa en förmögenhet fördem som finner det idealiska fyllnadsmaterialet. Vihar ett märkligt regelverk på tandvårdsområdet.Inom sjukvården har den offentliga vården främsthand om allmänläkeriet, medan deprivatpraktiserande läkarna i första hand ärspecialister. Inom tandvården är det precis tvärtom.Inom sjukvården har vi fri vård närhögkostnadstaket har nåtts, i tandvården blir detbara en successiv ökning av försäkringsbidraget.Man söker förgäves efter logiken. Det finns enetableringskontroll som motiverades avsvårigheten att rekrytera tandläkare tillfolktandvården. Detta problem finns inte ,men ändå fortsätter man att förlänga denbegränsningsregel som från början skulle gälla bara1973--1975. Både privattandläkarna ochtjänstetandläkarna motsätter sigetableringsbegränsningar, och är det sannerligenhög tid att avskaffa dem. Taxan inomtandläkarvården har länge halkat efter. Bådematerial och teknikerarbete har ökat i prissnabbare än vad som motsvaras av den allmännakostnadsutvecklingen. Det är faktiskt dags för enrejäl översyn. Speciellt viktigt är detta när det gällerglesbygdsetableringarna, eftersom man iglesbygden faktiskt behöver en specialtaxa för attkunna stimulera de etableringar som skall gevalfrihet även i glesbygden. Privata specialister påtandvårdsområdet får inte använda specialisttaxaom de har etablerats efter 1972. Det stärkerspecialistmonopolet för den offentliga sektorn. Jagtror att konkurrens vore bra även här, och jagtycker att det måste vara en fördel om offentlig ochprivat vård får konkurrera på lika villkor. Det ärklar fördel om båda dessa sektorer kan erbjuda enkomplett vårdkedja, och om även tandvårdenspatienter kan få sin valfrihet.Kostnadsfri amalgamsanering får man om det finnsett klart samband, grundat på positiva kriterier,mellan sjukdom och amalgam. För den patient somupplever sig som sjuk men inte kan få detta klarasamband bevisat, krävs en lång och kompliceradutredning i tre steg för att försäkringen skall täckaen amalgamsanering. Det tycker vi är överdrivetkrångel. Här bör försäkringen kunna komma inutan detta omfattande regelverk.Slutligen vill vi ha möjlighet till en helhetssyn itandvården. Därför vill vi skapa möjligheter förfamiljetandvård -- att barn och föräldrar skallkunna gå till samma tandläkare, som har hand omhela familjens tandhälsa. Men det går inte utanmycket stora kostnader, eftersomtandvårdsförsäkringen inte täcker kostnaderna förbarn och ungdomar. Här behövs en förändring avförsäkringen, så att den omfattar även barn ochungdomar -- så att barn och föräldrar kan fåvalfrihet när det gäller vilken tandläkare de skallbesöka.Jag står bakom samtliga m-reservatioer, men jagvill bara yrka bifall till reservation 1 och tillreservationen om amalgamsanering -- reservation9.Anf. 22 ():Herr talman! Tandhälsan hos svenska folket harförbättrats avsevärt . Barn- ochungdomstandvården är heltutbyggd. Den förebyggande tandvårdens arbete påatt förbättra människors -- särskilt barns ochungdomars -- tänder har också påverkat tandhälsanpositivt.Dagens tvistefrågor -- etableringskontrollen, barn-och ungdomstandvården, rätten till specialisttaxam.m. -- har varit föremål för debatt sedan början av70-talet. Trots samhällets utveckling harmajoriteten inte förmått att bidra till ökadevalmöjligheter för svenska folket. Man frågar sigom även tandvården skall bryta samman innansocialdemokraterna är beredda till någraförändringar.Folkpartiet fortsätter sin kamp för friheten att självvälja sin tandläkare oavsett om man är vuxen ellerbarn.Herr talman! Etableringskontrollen för tandläkareinfördes när det rådde brist på tandläkare. Man kanförstå att socialdemokraterna då hade en sådaninställning. Socialdemokratin har ju alltid trott attkontroll och regleringar är den enda lösningen pågårdagens och dagens vårdproblem.I dag finns ett visst överskott på tandläkare, ochdärför bortfaller motiven för etableringskontroll.Trots detta fortsätter socialdemokraterna att hävdasamma motiv som . Risken atten fri etableringsrätt skulle medföra attkostnaderna för tandvården skjuter i höjden ärytterst liten. Ett antal utredningar på senare tidredovisar att privattandläkarna har lägrekostnader, och i andra undersökningar visas attfolktandvården väl kan konkurrera med de privatatandläkarna.Det finns motiv företableringsbegränsningar, varför kräveratt etableringskontrollen skall upphävas.Herr talman! har år hävdathusläkartanken. I samma anda anser vi också attdet är av stort värde att privattandläkare kanerbjuda familjetandvård, så att såväl vuxna sombarn kan gå till samma tandläkare. Endast iglesbygden skall enligt majoritetens meningprivattandläkare få erbjuda barn- ochungdomstandvård. Jag vill fråga utskottetsmajoritet: Vilken skillnad är det på barn i glesbygdoch barn i tätort, varför kan den ene erbjudasprivattandvård men inte den andre?Folkpartiet hävdar också valmöjligheter ochkonkurrens inom specialisttandvården. Viaccepterar inte de begränsningar som råder när detgäller specialisttandläkarnas möjligheter att utföraspecialisttandvård. Även här har vi drivit frågan imånga år.