prot · GE0913 · 1990-10-23 00:00:00 — Regeringens beslut följdenaturvårdsverkets rekommendation.Naturvårdsverket är den myndighet som skallgöra prioriteringar inom ramen för det anslagdet har till sitt förfogande och som för övrigtför höjdes mycket kraftigt från40 milj. kr. till 100 milj. kr. 97 ():Herr talman! Sist men inte minst vill jag påpekaatt en hel bygd kan drabbas och slås ut därföratt man drar undan möjligheten tillarbetstillfällen. I en glesbygd såsom den iinlandet i finns det inte så mångaarbetstillfällen. Skogen är en basnäring. Vi ärrädda att detta i en förlängning kommer att ledatill att staten snart får tillskjuta medel på detsociala området.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:101 om ökadeftermontering av avgasrenareAnf. 98 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag överväger att vidta för att ökaantalet eftermonterade avgasrenare.Sedan den 1 juli 1989 utgår ett bidrag med 1 000kr. till den som i efterhand installerar sådanutrustning på sin bensindrivna personbil, somminskar utsläppen av kväveoxider, kolvätenoch koloxid var för sig med . Det ärfrämst eftermontering av katalysatorer som äraktuell, men bidraget är enbart beroende avreningseffekten och inte av vilken utrustningsom används.Katalysatorer kan bara eftermonteras på bilarsom kan köras på blyfri bensin. Det finnsuppskattningsvis 500 000 bilar av 1985 årsmodell eller nyare på vilka det är möjligt atteftermontera katalysatorer. Den totalakostnaden för att förse samtliga dessa bilar medkatalysatorer i efterhand uppskattades år 1989till . överbilarnas återstående livslängd är potentialen förminskade utsläpp kväveoxider.Kostnaden för att reducera ett kilo kväveoxiderblir . beroende påbilarnas återstående livslängd.Trafiken är ett av dagens allvarligastemiljöproblem. Framför allt vägtrafikensläpper ut miljö- och hälsofarliga föroreningar ibetydande mängder. Åtgärder som kanreducera utsläppen bör därför noga beaktas.Regeringen analyserar just nu förslag sominkommit från myndigheter och utredningarinom trafikområdet. kommer senareatt få ta ställning till dessa förslag.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern försvaret. I förra numret av tidningen bilägareredovisade en representant för svenskbilprovning att bara ungefär 300 bilar hadeblivit utrustade med avgasrening av det slag somministern har redogjort för. Det är en ganskahäpnadsväckande låg siffra. Om man skall talaom en stimulansåtgärd för att uppnånågonting, är det alldeles uppenbart attinformationen har varit för dålig och detekonomiska bidraget för lågt för att man skall fånågon verklig effekt.Flera av de stora bilmärkena har genom sinaförsäljare ganska förmånliga villkor föreftermontering av katalysatorer. Tillsammansmed rabatten på . från samhället blir dettrots allt en ganska blygsam kostnad för denenskilde bilägaren. Om man jämför vad bilägarekan betala på marknaden för att förse bilen medlättmetallfälgar och annan kromglans, kanman undra vilka funderingar bilägaren har somleder till sådana rangordningar. Jag undrarhur vi skall bära oss åt för att ändra attityden såatt det bidrar till en minskning av miljöfarligautsläpp.Den sista delen av ministerns svar, som handlarom att regeringen just nu analyserar förslagsom inkommit från myndigheter ochutredningar, gör mig nyfiken. Vilka åtgärderkommer det att bli fråga om, och när kommerriksdagen att få ta ställning till förslagen?Anf. 100 Miljöminister ():Herr talman! Får jag först ge en upplysning. Vihar kontrollerat de aktuella siffrorna när detgäller hur många katalysatorer som hareftermonterats. Antalet uppgår nu till 950 ochinte 300. Vi har fått denna uppgift från sammakälla som hänvisar till. 950 är ju ioch för sig inte heller många. Men det är ingenhemlighet att detta var något som riksdagenkrävde men som både ochregeringen var tveksamma till av flera skäl. Vitrodde inte riktigt på effekten av detta. Jagdelar uppfattning att dethandlar om en blygsam kostnad för bilisten ochatt bilisten hellre borde göra detta än att försebilen med ytterligare glänsande symboler. Församhället är det emellertid inte enkostnadseffektiv åtgärd.Genom den hastighetssänkning som hargenomförts på vägarna , harkväveoxidutsläppen minskat med . Ommotsvarande minskning skulle kunna ske genominstallation av katalysatorer krävs det att70 000--75 000 katalysatorer installeras. Detblir en kostnad för samhället på 400 milj. kr.,medan kostnaden för hastighetssänkningen ärhögst obetydlig. Det är naturligtvis sådanaöverväganden som vi har gjort. Vi prövar nuolika insatser och deras effektivitet. Regeringenplanerar att i den miljöpolitiska propositionsom skall redovisa nästa steg när det gällerinsatser mot luftföroreningar lägga fram förslagbaserade på myndigheternas förslag och våraöverväganden.Anf. 101 ():Herr talman! Det var alldeles utmärkt att fåhöra det. En åtgärd som inte ärsamhällsekonomiskt kostnadseffektiv och somde enskilda inte vill ha kan man väl nästanöverväga att ta bort helt för att i stället inriktaansträngningarna på annat. Förhoppningsvisfår vi förslag om detta framöver.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1990/91:104 om exportenav miljöfarligt avfallAnf. 102 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att föreslå några lagändringar föratt skärpa reglerna för export av miljöfarligtavfall. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifterom export av miljöfarligt avfall till Polen.I förordningen om miljöfarligt avfall föreskrivsatt miljöfarligt avfall får föras ut ur landet endastom det kan styrkas att avfallet slutligt kan tasom hand på ett från hälso- och miljösynpunktgodtagbart sätt.Enligt vad jag har inhämtat från statensnaturvårdsverk har inga tillstånd om export tillPolen beviljats.Den utförsel av miljöfarligt avfall som detredogörs för i Greenpeacerapporten, ''Polandthe waste invasion'', rör sig i så fall om illegalexport. Några författningsändringar löser såledesinte detta problem.Regeringen ser mycket allvarligt på deuppgifter som förs fram i Greenpeacerapporten.Jag har personligen diskuterat frågan medPolens miljöminister förra veckan.De polska myndigheterna har redan vidtagitåtgärder som syftar till att skärpa importreglernaför miljöfarligt avfall.Nu pågår ett intensivt arbete inomregeringskansliet, ochkommunerna med att följa upp och genomföradet avfallsprogram som godkände ivåras. Redan fr.o.m. den 1 januari 1991kommer kommunerna att ta framheltäckande avfallsplaner och görainventeringar av avfallsmängder ochavfallsflöden. Inom pågårförberedelser för information och råd tillkommunerna om planeringsarbetetsuppläggning. Avfallsplanerna kommer attväsentligt förbättra samhällets överblick ochkontroll över avfallshanteringen ochavfallsströmmarna.Regeringen har dessutom tillsatt en utredningsom bl.a. syftar till att förbättraomhändertagandet av miljöfarligt avfall.Anf. 103 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret. Jagtycker att det är mycket positivt att ministern såsnabbt har tagit upp frågan med Polensmiljöminister. Det är toppen.Men jag tycker att det som sägs i svaret om att ingatillstånd för export just har beviljats interäcker. Jag visste faktiskt inte om det när jag ställdefrågan, och jag hade inte heller kontrollerat det.Men det är intressant att få veta. Det kan ju ändåkrävas ändring i lagtexter eller i några föreskrifter.Men det är väl framför allt i förordningen som dettabehandlas. Tillsynsreglerna finns nämligen meddär. Och det är ju enligt dessa som det kan krävasen bättre tillsyn. Det kanske helt enkelt är det sominte fungerar.Jag undrar därför om regeringen funderar på attgöra något åt själva tillsynsbestämmelserna? Mankan ju inte bara strunta i en sådan fråga när man seratt stora mängder avfall exporteras illegalt. Kan detvara ett problem att det är fråga om brott mot tvålagar, dels brott mot lagen om kemiska produkter,dels brott mot lagen om straff för varusmuggling?Där finns det en oklarhet som kan göra att tillsyneninte fungerar. Eller kan det bero på atttillsynsansvaret hos länsstyrelse och kommuner äroklart? Jag anser att förordningen till lagen omkemiska produkter är mycket dunkel på dennapunkt.Vi har i vår riksdagsgrupp gjort en enkätsom vi har skickat till 100 olika kommuner för att tareda på litet grand om hur lagen om kemiskaprodukter fungerar i praktiken. Det har dåframkommit att kommunerna ser det som ett stortproblem att ansvarsfördelningen är oklar. Jagundrar om regeringen funderar på att göra någraändringar i tillsynsbestämmelserna för att klara utdenna fråga?Anf. 104 Miljöminister ():Herr talman! Det pågår som väl vetett omfattande arbete först och främst för att få enbättre samordning och skärpning av våra lagar. Ochi de beslut som vår partikongress fattadestår det att lagarna skall skärpas och samordnas i enmiljöpark just i syfte att man skall klara ut dessafrågor.När det gäller frågan om miljöfarligt avfall pågårdet ett särskilt arbete, bl.a. i den utredning somRune leder.Slutligen vill jag säga att om, vilket man ännu intehar kunnat leda i bevis, expert till avmiljöfarligt avfall skulle ha förekommit, är detfråga om en illegal utförsel som är att betrakta somvarusmuggling. Straffet för varusmuggling är bötereller fängelse i högst . Grov varusmugglingkan ge fängelse till . Det här äralltså ett fall för polisen och åklagarmyndighetenatt klara ut.Anf. 105 ():Herr talman! Jag uppfattar ministerns svar på detsättet att om det är sant att det har skett såomfattande illegal utförsel av miljöfarligt avfall börtillsynsbestämmelserna skärpas på något sätt ochatt ministern också är positiv till att något görs åtsaken i miljöskyddskommittén där jag själv sittermed. Detta arbete känner jag därför väl till.Jag har också fått uppgifter frånGreenpeace i om att man faktiskt har fåtttillstånd att föra ut kvicksilverhaltigt material tillPolen och att det avfallet inte har kunnat tas omhand på ett bra sätt i . Jag undrar om detta ärnågot som miljöministern känner till och om honhar tittat på detta.Anf. 106 Miljöminister ():Herr talman! Inför det här svaret har jagkontrollerat uppgifterna om . Och som jaganförde i svaret har sagt att deticke har givits några tillstånd till export till har blickarna riktade på hela detta storaproblemkomplex, den internationella hanteringenav miljöfarligt avfall. Vi har aktivt verkat förBaselkonventionen, som vi för övrigt inte tycker ärtillräckligt långtgående bl.a. när det gällerkontrollmöjligheter. Vi verkar på olika sättinternationellt i dessa sammanhang sedan lång tidtillbaka och har tagit en rad internationella initiativ.Vi tror inte att det räcker med bara den nationellalagstiftningen, utan vi måste få en striktareinternationell regim på det här området.Anf. 107 ():Herr talman! Jag tycker att det är väldigt bra attregeringen tar upp en skärpning avBaselkonventionen, för det behövs verkligen. Jagundrar ändå om ni i regeringen ser positivt på att vii miljöskyddskommittén försöker skärpatillsynsbestämmelserna när det gäller export avmiljöfarligt avfall.Att det är svårt att konmmentera frågan omSpanien förstår jag mycket väl. Jag tänkerundersöka frågan litet närmare, för det går inte attsvara på en fråga om man inte har vetat om den iförväg. Jag skall som sagt undersöka om det är såatt tillstånd verkligen har givits, och sedan kan jagta upp det i en ny frågedebatt.Anf. 108 Miljöminister ():Herr talman! Det följer av direktiven att kommitténhar det uppdraget.Anf. 109 ():Herr talman! Då tackar jag så mycket för detklargörandet. Vi skall i kommittén göra vad vi kanför att skärpa tillsynsbestämmelserna när det gällerexport av miljöfarligt avfall.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:42Anf. 110 Miljöminister ():Herr talman! har ställt eninterpellation till mig om glasbruket i . Pågrund av svårigheter att bereda plats för svaret idenna kammare vid den föreslagna tidpunkten,dvs. , kan jaginte besvara interpellationen inom den föreskrivnatiden. Jag avser därför att besvara den vid ettsenare tillfälle, nämligen den 16 november.32 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:48 till utrikesutskottetRedogörelse1990/91:2 till finansutskottetMotionerna1990/91:T3--T5 till trafikutskottet1990/91:Jo1--Jo22 till jordbruksutskottet1990/91:Sk4--Sk6 till skatteutskottet1990/91:Jo23--Jo25 till jordbruksutskottet1990/91:L3--L13 till lagutskottet33 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /91:UU1 ochUU2Kulturutskottets betänkanden /91:KrU1 ochKrU3Jordbruksutskottets betänkanden /91:JoU4--betänkande1990/91:AU1Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU634 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:47 Vissa frågor inför allmänfastighetstaxering år 1992Motionernamed anledning av prop. 1990/91:19 Ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, m.m.1990/91:Sk7 av m.fl. (mp)1990/91:Sk8 av m.fl. (fp)1990/91:Sk9 av ()1990/91:Sk10 av ()1990/91:Sk11 av m.fl. (v)1990/91:Sk12 av ()35 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställts:den 22 oktober1990/91:59 av () tillfinansministern om statliga lån till ochMalmö m.m.:I proposition 1989/90:65 föreslog regeringen attGöteborgs och kommuner skulle erhålla lånför att kunna återupprätta den ekonomiskabalansen i kommunerna. Under de tre första årenav lånens löptid skulle regeringen kunna beviljaräntefrihet under förutsättning att kommunernauppfyller vissa för lånen uppställda villkor.Villkoren preciserades inte i propositionen utanförst i ett regeringsbeslut av den 26 april 1990.Riksdagen beslutade att godkänna förslaget ipropositionen och anvisade ett anslag på 1 500 000kr., varav erhållit 900 milj.kr. och Malmö600 milj.kr. i form av ett lån med tioårig löptid.Räntebetalningen skall ske i efterskott ochmotsvara statslåneräntan för femårigaobligationslån.Enligt det ovannämnda regeringsbeslutet skallprövningen av räntefriheten ske så attkommunerna får besked om huruvida ränta skallerläggas eller inte inför varje nytt påbörjat år avlånets löptid. Räntefrihet har således förnärvarande beviljats t.o.m. den 30 juni 1991.I regeringsbeslutet heter det vidare attkommunernas ekonomiska politik och ställningskall bedömas utifrån redovisningar av genomfördaoch planerade åtgärder jämte resultaträkningar,finansieringsanalyser och balansräkningar somhuvudsakligt underlag. Vid bedömningen skalldessutom särskild vikt läggas vid det egna kapitaletsutveckling och extra ordinära posters inverkan påresultatutvecklingen.Det material som således skall användas vidvärderingen av kommunens utveckling är i stort settdetsamma som tidigare använts vid bedömningenav om en kommun skall tilldelas extra kommunaltskatteutjämningsbidrag. Kraven på ett fullgottbeslutsunderlag har således fått en ambitiösutformning, men detta har, när det gällt tilldelningav extra skatteutjämningsbidrag, inte hindrat attfördelningen i vissa fall fått en klart ''partipolitiskbias''. Detta framgår också av tidigare fråge- ochinterpellationsdebatter här i riksdagen.I princip är de räntefria lånen till ochMalmö endast en ny form av ''extraskatteutjämningsbidrag''. Det tidigare bidragetmotsvaras av räntefriheten. I Malmöfallet innebärdetta ett bidrag på 69 milj.kr. Men detfinns en väsentlig skillnad mellan den tidigarebidragskonstruktionen och räntefria lån. Ilånealternativet späds de två kommunernaslikviditet på med . De får''lättillgängliga pengar'', något som sannolikt inteunderlättar den nödvändigastrukturrationaliseringen. De ekonomiskaproblemen kan för beslutsfattarna kännas mindrepåträngande när akuta finansiella problemåtminstone temporärt fått sin lösning. Till dettabidrar inte minst den bristande preciseringen av vaden ''otillfredsställande ekonomisk utveckling''egentligen innebär. Kan det egna kapitalet varanominellt oförändrat vid en inflation på 10--?Kommer statsmakten att ta hänsyn till attkommunernas räntebörda kan komma att ökahögst väsentligt med nuvarande finansiella oro? Ärdet diskvalificerande att realisera kommunalatillgångar som inte behövs för verksamheten och påså sätt klara en allt tyngre räntekostnad? Det ärmånga frågor som är obesvarade och dettauppmuntrar helt klart en viss låt-gå-mentalitet.Det som påtalats bestyrks enligt min uppfattningav den senaste kommunalekonomiska utvecklingeni . Vi har fått en ny visionärkommunstyrelseordförande som -- och det ärnaturligtvis tacknämligt -- önskar återskapaMalmös ''storhet''. Förslag har lagts fram omkommunal föräldraförsäkring, något somkommunen under rådande ekonomiskaförhållanden inte skulle haft råd till. fickförslaget skrinläggas, inte på grund av ekonomiskaöverväganden utan därför att det var juridisktogenomförbart.Ett nytt förslag är att kommunen skall överlåtabyggrätter vederlagsfritt till större byggföretag motatt dessa i stället uppför anläggningar för att förnyaMalmös kulturliv. Det sammanlagda värdet fördessa transaktioner har sagts vara 1 miljard kronorunder en femårsperiod.Den här typen av överlåtelser -- om de är juridisktgenomförbara -- skulle i princip inte synas i deekonomiska nyckeltal som kommunan skallredovisa till vid dekontrollstationer som skall föregå beslut omräntefriheten för de tidigare nämnda lånen.Miljardsatsningen på kulturen i skulleknappast påverka de planer som skall läggas frami samband med de olika kontrollstationerna enligtregeringsbeslutet. Men de ekonomiskakonsekvenserna skulle trots detta bli betydandeefter . Investeringar föder driftskostnader.Detta lärde sig kommunerna på ett påtagligt sätt,inte minst under 60-talet.Anta slutligen att kommunens ekonomiskasituation försämrats ytterligare beroende på egnaåtgärder eller på yttre förhållanden. Staten finnerpå grund av detta att räntefriheten inte kan förnyas.Kommunen får då en lånekostnad som 1990/91beräknats till 69 milj.kr. men som sannolikt ärbetydligt högre 1991/92, i alla fall om man skall utgåfrån dagens ränteläge.Med hänvisning till vad som anförts ovan ber jag attfå ställa följande fråga till finansminisern:Vilka konkreta kriterier avser finansministern atthålla sig till när kommunens utveckling skallbedömas, eller blir det som i samband med detextra skatteutjämningsbidraget, dvs. i princippartipolitiska avgöranden som bestämmer vem somfår och inte får bidragen/räntefriheten?36 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 oktober1990/91:123 av () tillkommunikationsministern om Rödkobbsleden:Enligt pressuppgifter uttalade en företrädare förkommunikationsdepartementet redan i slutet avseptember att ''mycket talar för att Rödkobbsledengenomförs'', med hänvisning till de storatrafikmässiga fördelarna. Detta vore naturligtvisoacceptabelt ur miljösynpunkt. Det är också viktigtatt andra sätt att avlasta Sandhamns- ochFurusundslederna, t.ex. överföring av trafik tillKapellskär och vägs in i bedömningen.Kommer, gjorda uttalande till trots, miljöhänsynenatt tillmätas en avgörande betydelse vid prövningenav den föreslagna Rödkobbsleden och alternativamöjligheter att avlasta befintliga leder att vägas invid bedömningen?1990/91:124 av () tillstatsrådet om de fattigaländernas skuldbörda:Det mest orättvisa, omoraliska och kanske ocksådet för världsfreden farligaste av dagens problemgäller skillnaden i standard mellan de fattiga och länderna. Biståndsministern har själv i ett FN-tal diskuterat problemet och dåspeciellt givit några idéer om hur den oerhörttyngande skuldbördan skulle kunna lättas.Eftersom och andra långivare givitlån på kommersiella grunder, är problemet inteenkelt. Det är också så att man i vissa länder tvingasgöra allvarliga ingrepp i naturen för att klaraskulderna. Ett exempel är att man hugger nerregnskogar för att sälja virket som flis eller för attkunna intensivodla på den sparsamma myllanunder , innan öknen tar över. Det är i helavärldens intresse att sådan miljöförstöring inte ägerrum; det är också av vikt för ägarna tillVärldsbanken att förhindra detta.En naturlig väg erbjuder sig: Man skulle helt enkeltkunna efterskänka lån i den mån det skuldsattalandet inför skyddsåtgärder för globalanaturresurser.Är biståndsministern beredd att i lämpliga organföra fram detta som ett förslag?1990/91:125 av () tillsocialministern om kulturella skillnader i synen påbarnafödande:Att föda barn hör till livets höjdpunkter. Alltmersatsas på alternativ förlossningsvård, vilket germodern möjlighet att själv välja och på ett aktivt visdelta i förlossningen.Sverige har många invandrarkvinnor somkommer från olika kulturer. Varje kultur har sinsyn på förlossningen. Det är därför oerhört viktigtatt barnmorskor och övrig förlossningspersonalenkelt kan informera sig om de olika kulturernassyn på barnafödandet.Jag vill därför fråga socialministern:Vilka initiativ tar regeringen för att få framinformation till berörd personal?1990/91:126 av () tillutrikesministern om finansieringen av SIPRIsbehov av ökade resurser:I utredningen (SOU 1990:69) föreslås attSIPRIs verksamhet ska finansieras medUDs F3-anslag. Detta innebär att SIPRIs ekonomiska förbättras med hjälp av det anslag som använtstill fredsorganisationer och till fredsforskningen.Jag vill fråga utrikesministern om han anser detrimligt att SIPRIs behov av ökande resurser skalltas från fredsorganisationer som Svenska freds- ochskiljedomsföreningen, Kristna freds ochArbetarrörelsens fredsforum!37 § Kammaren åtskildes kl. 18.53.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 18 § ochav tredje vice talmannen från 19 § tillsammanträdets slut.