prot · GE0915 · 1990-10-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:15Torsdagen den 25 oktoberKl. 14.301 § LedigheterTalmannen meddelade att ansökan om ledighet förFN-uppdrag inkommit fråndels () för tiden den 10november--,dels () för tiden den 12november--den 11 december.Kammaren biföll dessa framställningar.Talmannen anmälde att () ochMärtha () skulle tjänstgöra somersättare för resp. och § Återkallelse av propositioner, m.m.Talmannen redovisade att regeringen genomskrivelse 1990/91:49 återkallat1. 1989/90:100 bil. 16 (miljö- ochenergidepartementet) litt. C (energi), såvitt avsågmom. 1 och 2, med undantag av de frågor sombehandlats av näringsutskottet i betänkandet1989/90:90:NU39,2. 1989/90:125 bil. 11 (miljö- ochenergidepartementet) litt. C (energi), såvitt avsågmom. 2 och 5.Med hänvisning till det anförda anmälde talmannenatt han avskrivit dessa förslag samt de medanledning av prop. 1989/90:125 väckta motionerna1989/90:N67, N68 mom. 1, 2, 5 och 8, N69, N70mom. 1 och 4 samt N71 mom. 1 och 3 delvis.Skrivelsen lades till handlingarna.3 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:46 Nya omprövningsregler vid uppbörd avinkomstskatter och socialavgifter m.m.Motionernamed anledning av skr. 1990/91:21 Hemligteleavlyssning vid förundersökning i brottmålunder 19891990/91:Ju5 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:22 Ändring ikonkurslagen m.m.1990/91:L14 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:29Riksgäldskontorets uppgifter inomstatsskuldspolitiken och den statligafinansförvaltningen1990/91:Fi1 av m.fl. (v)1990/91:Fi2 av m.fl. (fp)1990/91:Fi3 av m.fl. (m)4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 oktober1990/91:63 av () tillkommunikationsministern om kontrollbesiktningföre försäljning av vissa begagnade bilar för attminska skadliga bilavgasutsläpp:I juli månad presenterademiljöavgiftsutredningen sitt slutbetänkande medbl.a förslag till höjd försäljningsskatt (accis) förfabriksnya personbilar. Skattehöjningen är avseddatt träda i kraft och endast omfattapersonbilar som drar per mil vidblandad körning. Dessutom skulle från sammadatum en särskild prestandaavgift utgå för bilarmed hög motorstyrka i förhållande till sin vikt.Syftet med förslaget är att nedbringa bl.a.koldioxidutsläppen från trafiken. Koldioxiden gersom bekant upphov till den s.k. växthuseffektenoch mängden koldioxid i bilens avgaser är relateradtill bensinåtgången. Eftersom förslagen endast tarsikte på kommande bilgenerationer, kommer långtid att förflyta innan önskvärd miljöeffekt uppnås.Om man på kort sikt vill uppnå väsentligamiljöförbättringar beträffande den svenskabilparken måste alltså andra åtgärder vidtas.Nedanstående två av Motormännens riksförbundframtagna diagram visar utsläppen av skadligaämnen i avgaserna från bil utan katalysator ochmed katalysator.d14p6,2 > Vid utgången av 1989 var av den itrafik varande svenska personbilsparken utrustadmed katalytisk avgasrening. Vid samma tidpunktuppgick det totala antalet personbilar i trafik tillknappt 3,6 miljoner fordon, varav alltså blott700 000 var utrustade med katalytisk avgasrening.Enligt uppgift från bilindustrin har intresset atteftermontera katalysatorer i äldre bilar varitmycket svagt, trots erbjudande om statligt bidragoch rabatter från bilindustrin.Vid utgången av 1989 var av den i trafikvarande svenska personbilsparken eller äldre.16 % av fordonen var eller äldre. Mer än enhalv miljon bilar är alltså . Dessa faktajämfört med uppgifterna i ovanstående två diagramtorde icke tarva några närmare förklaringar. på kort sikt uppnå väsentliga förbättringarbeträffande den svenska bilparken måste mandiskutera de äldsta i trafik varande bilarna. Utöverde kraftiga utsläppen av skadliga ämnen i avgasernahar dessa gamla fordon dessutom en väsentligthögre genomsnittlig bensinförbrukning än yngrefordon. Man torde utan överdrift kunna påstå attde äldsta bilarna förbrukar mer blyadbensin än vad dagens fabriksnya bilar förbrukar avblyfri bensin. Skillnaden ur miljösynpunkt ärsålunda synnerligen kraftig om man jämför engammal personbil utan katalysator som körs påblyad bensin och en nyare personbil som körs medkatalysator.Som komplement till och förstärkning avmiljöavgiftsutredningens förslag i dessslutbetänkande är det sålunda synnerligenangeläget att åtgärder vidtas för att förnya denäldsta delen av bilparken.AB har i ett remissvar påförslaget om förenklad kontrollbesiktning av yngrefordon föreslagit en obligatorisk kontrollbesiktningföre försäljning av begagnade personbilar som äräldre än . Detta förslag har framför allt enkonsumentskyddande och trafiksäkerhetshöjandeeffekt. Förslaget skulle dock onekligen ävenmedföra en tidigare utslagning av ur miljö- ochsäkerhetssynpunkt olämpliga fordon.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern följande:Är kommunikationsministern beredd att medverkatill en obligatorisk kontrollbesiktning föreförsäljning av begagnade personbilar som är äldreän ?1990/91:64 av () till miljöministernom höjning av skrotningspremier för att minskaskadliga bilavgasutsläpp:I juli månad presenterademiljöavgiftsutredningen sitt slutbetänkande medbl.a. förslag till höjd försäljningsskatt (accis) förfabriksnya personbilar. Skattehöjningen är avseddatt träda i kraft och endast omfattapersonbilar som drar per mil vidblandad körning. Dessutom skulle från sammadatum en särskild prestandaavgift utgå för bilarmed hög motorstyrka i förhållande till sin vikt.Syftet med förslaget är att nedbringa bl.a.koldioxidutsläppen från trafiken. Koldioxiden gersom bekant upphov till den s.k. växthuseffekten,och mängden koldioxid i bilens avgaser är relateradtill bensinåtgången. Eftersom förslagen endast tarsikte på kommande bilgenerationer, kommer långtid att förflyta innan önskvärd miljöeffekt uppnås.Om man på kort sikt vill uppnå väsentligamiljöförbättringar beträffande den svenskabilparken måste alltså andra åtgärder vidtas.Nedanstående två av Motormännens riksförbundframtagna diagram visar utsläppen av skadligaämnen i avgaserna från bil utan katalysator ochmed katalysator.d14p6,2 > Vid utgången av 1989 var av den itrafik varande svenska personbilsparken utrustadmed katalytisk avgasrening. Vid samma tidpunktuppgick det totala antalet personbilar i trafik tillknappt 3,6 miljoner fordon, varav alltså blott700 000 var utrustade med katalytisk avgasrening.Enligt uppgift från bilindustrin har intresset atteftermontera katalysatorer i äldre bilar varitmycket svagt, trots erbjudande om statligt bidragoch rabatter från bilindustrin.Vid utgången av 1989 var av den i trafikvarande svenska personbilsparken eller äldre.16 % av fordonen var eller äldre. Mer än enhalv miljon bilar är alltså . Dessa faktajämfört med uppgifterna i ovanstående två diagramtorde icke tarva några närmare förklaringar. på kort sikt uppnå väsentliga förbättringarbeträffande den svenska bilparken måste mandiskutera de äldsta i trafik varande bilarna. Utöverde kraftiga utsläppen av skadliga ämnen i avgasernahar dessa gamla fordon dessutom en väsentligthögre genomsnittlig bensinförbrukning än yngrefordon. Man torde utan överdrift kunna påstå attde äldsta bilarna förbrukar mer blyadbensin än vad dagens fabriksnya bilar förbrukar avblyfri bensin. Skillnaden från miljösynpunkt ärsålunda synnerligen kraftig om man jämför engammal personbil utan katalysator som körs påblyad bensin och en nyare personbil som körs medkatalysator.Som komplement till och förstärkning avmiljöavgiftsutredningens förslag i dessslutbetänkande är det sålunda synnerligenangeläget att åtgärder vidtas för att förnya denäldsta delen av bilparken. Miljöavgiftsutredningenframförde i sitt tidigare delbetänkande frånoktober 1989 förslag om en väsentligt förhöjdskrotningspremie med avsikt att stimulera entidigare utskrotning av de äldsta personbilarna.Effekterna av detta skulle bli en snabbare förnyelseav personbilsparken och därmed en minskning avutsläppen av skadliga ämnen.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågamiljöministern följande:Är miljöministern beredd att medverka till enkraftig höjning av skrotningspremien?1990/91:65 av () till finansministernom ökad prisskillnad mellan blyad och oblyadbensin för att minska skadliga bilavgasutsläpp:I juli månad presenterademiljöavgiftsutredningen sitt slutbetänkande medbl. a. förslag till höjd försäljningsskatt (accis) förfabriksnya personbilar. Skattehöjningen är avseddatt träda i kraft och endast omfattapersonbilar som drar per mil vidblandad körning. Dessutom skulle från sammadatum en särskild prestandaavgift utgå för bilarmed hög motorstyrka i förhållande till sin vikt.Syftet med förslaget är att nedbringa bl.a.koldioxidutsläppen från trafiken. Koldioxiden gersom bekant upphov till den s.k. växthuseffekten,och mängden koldioxid i bilens avgaser är relateradtill bensinåtgången. Eftersom förslagen endast tarsikte på kommande bilgenerationer, kommer långtid att förflyta innan önskvärd miljöeffekt uppnås.Om man på kort sikt vill uppnå väsentligamiljöförbättringar beträffande den svenskabilparken måste alltså andra åtgärder vidtas.Nedanstående två av Motormännens riksförbundframtagna diagram visar utsläppen av skadligaämnen i avgaserna från bil utan katalysator ochmed katalysator.d14p6,2 > Vid utgången av 1989 var av den itrafik varande svenska personbilsparken utrustadmed katalytisk avgasrening. Vid samma tidpunktuppgick det totala antalet personbilar i trafik tillknappt 3,6 miljoner fordon, varav alltså blott700 000 var utrustade med katalytisk avgasrening.Enligt uppgift från bilindustrin har intresset atteftermontera katalysatorer i äldre bilar varitmycket svagt, trots erbjudande om statligt bidragoch rabatter från bilindustrin.Vid utgången av 1989 var av den i trafikvarande svenska personbilsparken eller äldre.16 % av fordonen var eller äldre. Mer än enhalv miljon bilar är alltså . Dessa faktajämfört med uppgifterna i ovanstående två diagramtorde icke tarva några närmare förklaringar. på kort sikt uppnå väsentliga förbättringarbeträffande den svenska bilparken måste mandiskutera de äldsta i trafik varande bilarna. Utöverde kraftiga utsläppen av skadliga ämnen i avgasernahar dessa gamla fordon dessutom en väsentligthögre genomsnittlig bensinförbrukning än yngrefordon. Man torde utan överdrift kunna påstå attde äldsta bilarna förbrukar mer blyadbensin än vad dagens fabriksnya bilar förbrukar avblyfri bensin. Skillnaden från miljösynpunkt ärsålunda synnerligen kraftig om man jämför engammal personbil utan katalysator som körs påblyad bensin och en nyare personbil som körs medkatalysator.Som komplement till och förstärkning avmiljöavgiftsutredningens förslag i dessslutbetänkande är det sålunda synnerligenangeläget att åtgärder vidtas för att förnya denäldsta delen av bilparken.Kemikalieinspektionen och statens naturvårdsverkframförde ett gemensamt förslag attväsentligt öka prisskillnaden mellan blyad ochoblyad bensin. Effekten av en sådan åtgärd skulle,om prisskillnaden blir tillräckligt stor, med allsannolikhet bli ett kraftigt ökat intresse för yngrepersonbilsmodeller som kan framföras på oblyadbensin.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågafinansministern följande:Är finansministern beredd att medverka till att ökaprisskillnaden mellan blyad och oblyad bensin?1990/91:66 av () till socialministernom utdelning av sprutor till personer sommissbrukar narkotika intravenöst:Riksdagen har i sitt beslut med anledning avsocialutskottets betänkande 1988/89:SoU21godkänt en begränsad, noga kontrollerad,försöksverksamhet med utbyte av sprutor ochkanyler till narkotikamissbrukare. Avsikten meddetta är att söka vetenskapligt stöd för metodensvärde i kampen mot aids.Mot denna bakgrund vill jag riktauppmärksamheten på den verksamhet som nubedrivs i och som strider mot vadriksdagen har beslutat. Trots förbud ägnar sigläkare i åt att dela ut sprutor till personersom missbrukar narkotika intravenöst, utan attnågon ansvarig myndighet försöker förhindradetta. Denna nonchalans mot de riktlinjerriksdagen givit är helt oacceptabel!Min fråga till statsrådet blir därför:Vad gör regeringen för att begränsa utdelandet avsprutor till endast de projekt som riksdagenföreskrivit?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 oktober1990/91:135 av () tillstatsrådet om avdrag för kostnaderavseende barntillsyn:Kostnader för barntillsyn är en nödvändig utgift förinkomstens förvärvande för förvärvsarbetandeföräldrar. Därför har vi moderater föreslagiten avdragsrätt för barntillsynskostnader upp till ettvisst tak. Detta avvisas av socialdemokraterna somdärtill har ett tungt ansvar för det bristande utbudetav barnomsorg i landet.Denna hållning drabbar särskilt kvinnor, men ävenmän och barn. Socialdemokraterna har i ställetinfört ett avdrag för fackföreningsavgift. Enligtpressuppgifter har en fördubbling av detta avdragoch en avvikelse från skatteomläggningen''Symmetri'' därtill beslutats av densocialdemokratiska kongressen. Avser regeringenatt effektuera kongressens beslut på kort eller långsikt?Mot bakgrund av den socialdemokratiskaprioriteringen, som totalt avviker från denmoderata och vanliga familjers intressen, vill jagfråga statsrådet:Varför är avdrag för fack viktigare än avdrag förbarn?1990/91:136 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om möjlighet till legitimation förflyktingar med utländsk sjukvårdsutbildning:Inom ramen för den tämligen storaflyktinginvandringen harmånga läkare, tandläkare, sjuksköterskor ochlaboratorieassistenter kommit till vårt land. Allatillhör de yrkesgrupper som efterfrågas och ärviktiga för vårt land. har ett antallandsting med läkar-, tandläkar- ochsjuksköterskebrist startat ett projekt sominnehåller en intensivundervisning i svenska ochmedicinalsvenska samt undervisning om lagar ochavtal. Detta är kurser som snabbt leder fram tillsvensk legitimation.Denna verksamhet är utomordentligt bra.Inblandade myndigheter är emellertid landstingen,SÖ, AMS och . De landsting som vill driva nyakurser, exempelvis i , får frånmyndigheterna svaret att man inte är beredd att gåin med medel om inte de andra verken tillskjuterpengar. Detta har medfört att verksamhetentenderar att avstanna genom byråkratiskt krångel.Myndigheterna tycks sakna kunskap om vem somär ansvarig och landstingen är angelägna om attfullfölja en verksamhet som ger stora besparingar.Min fråga är:Vilken myndighet är i dessa fall ansvarig, och vadavser statsrådet vidtaga för åtgärder så att dennaverksamheten kan samordnas och permanentas tillgagn inte minst för landsting med låg läkartäthet?1990/91:137 av () tillkommunikationsministern om återkallelse avkörkort:Ökningen av körkortsåterkallelser har lett tillreaktioner där man har vänt sig mot att detta harskett utan att hänsyn har tagits till förhållandena iindividuella fall. Bl.a. har framhållits den betydelsesom innehav av körkort har för den enskildesmöjlighet att behålla sitt arbete.Trafikutskottet har framhållit attkörkortslagstiftningen enligt förarbetena allmäntförutsätter en individualiserad bedömning.Kommunikationsministern underströk också ipropositionen att bedömningen av frågan omkörkortsåterkallelse på grund avhastighetsöverskridande ''kan -- och bör --naturligtvis påverkas av omständigheterna i detenskilda fallet''. Utskottet har i betänkandena gjortuttalanden av samma innebörd. Vidare harutskottet förutsatt att regeringen noga skall följafrågan om återkallelse av körkort. En enig riksdaghar ställt sig bakom dessa uttalanden.Ökningen av körkortsåterkallelser på grund avhastighetsöverskridanden tyder emellertid på attriksdagens syn på användningen avåterkallelseinstitutet inte beaktas.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta medanledning av den praxis som tillämpas vidåterkallelse av körkort?1990/91:138 av () tillförsvarsministern om försvarskommitténs fortsattaarbete:Oklarhet har uppstått om försvarskommitténsfortsatta arbete.Jag vill därför fråga:Gäller fortfarande försvarskommitténs direktiv?6 § Kammaren åtskildes kl. 14.33Förhandlingarna leddes av talmannen.