prot · GE093 · 1990-10-03 00:00:00 — Nukommer krisen, och statsministern och andra inomsocialdemokratin är helt tysta.Man kan diskutera vilka som är de viktigasteuppgifterna för en regering. Det finns sådant somär mer eller mindre viktigt, men en regering sommisslyckas med den ekonomiska politiken så grovtsom den socialdemokratiska har gjort sedan 1982har förverkat sitt förtroende och både sin rätt ochsina möjligheter att fortsätta att styra landet. Dethade varit mera klädsamt om statsministern hadevarit intresserad av att gå in i en sakdiskussion omde ekonomiska problemen. försöker han pånågot sätt att skylla den ekonomiska krisen på denborgerliga splittringen, eller hur man nu skall tydadet. Men här finns en underliggande kris, som maninte kan tala sig bort ifrån genom politiskapiruetter.Statsministern ställer ständigt samma fråga till migangående skatterna. Jag brukar svara på ungefärsamma sätt varje gång. Jag ser gärna att vi fortsättermed denna diskussion, för det ger mig en möjlighetatt säga det igen. Vi kommer från moderat sida attfortsätta att lägga fram förslag om att sänka skatteroch att minska skattetrycket. Vi vill mildrabeskattningen av boendet, av sparandet och avföretagandet. Vi vill sänka det totala skattetrycketi . Ifall statsministern anser att detta är attriva upp den heliga socialdemokratiska principenom att ha världens högsta skattetryck vill jag säga:Ja, den principen vill vi riva upp, och den måsteockså rivas upp, om vi skall klara Sverigesekonomiska problem.Statsministern var vidare litet irriterad över att jagom socialdemokratin sade: har så mångavarit så osams om så mycket . Hantillade att också ni på den borgerliga sidan hardelade meningar. Ja visst har vi det. Men låt migpeka på en central fråga i de senaste månadernasdebatt, där ni i arbetarrörelsen var djupt splittrade.När LO går ut och kräver devalvering är det illa förlandet och för tilltron för arbetarrörelsen och försocialdemokratin. Det blev ett tumult när såskedde, och satte regeringen kyrkanmitt i byn. Det var bra, men den typen avdjupgående splittring i de allra mest centralafrågorna för landets välfärd är inte bra för Sverigesinternationella trovärdighet.Förvisso lyckades ni med alla voteringar ochdebatter -- uppenbarligen felrefererade, enligt vadjag har förstått -- uppnå enighet påvissa punkter. Den mest bedövande enighet som nilyckades åstadkomma på den socialdemokratiskapartikongressen var enigheten om att fördubblaavdragsrätten för fackföreningsavgifter. Ettimponerande bidrag till att lösa Sverigesekonomiska problem!Anf. 9 () replik:Herr talman! Låt mig börja med ,som ställde några frågor om energipolitiken. Detsom jag sade i debatten , vilket LarsWerner lätt kan kontrollera i protokollet, var attdet inte räcker att behålla kärnkraften föratt klara koldioxidmålet, utan att det därutöverockså behövs bl.a. att vi försöker minska utsläppenfrån biltrafiken och att vi inte satsar på fossileldadebränslen utan på andra bränsleslag. Men självfalletunderlättar det om vi har kvar kärnkraft ett tag till.Fram till 1995 är det inget tvivel om att kärnkraftenär nödvändig för att vi skall kunna undvika ökadekoldioxidutsläpp.Det avgörande i det långa loppet är ju om detföreligger konflikter mellan de energipolitiska ochmiljöpolitiska och för all del ocksåsamhällsekonomiska mål som vi har satt upp ochhur vi i så fall vill lösa de konflikterna. Det kundevara intressant att höra redovisa hur niinom vill lösa dessa konflikter, omdet visar sig att det också i det längre perspektivetfinns sådana. Vilka mål är ni beredda att ge avkallpå, om det föreligger målkonflikter under periodenfram ?Olof fortsatte att kritiseraskattereformen. Jag skall inte ha någon längredebatt med om den saken. Men detsom han säger om att vi skall sänka skatten påboende, turism, mat och resor tycker jag ändå ärintressant. Den summa som vill sänkaskatten med är ungefär 10 miljarder. De pengarna,säger man, skall tas ut på olja, kol och uran. Mankan lätt få det intrycket att människor skall slippabetala skatt. I stället skall något råmaterialbeskattas som så att säga längtar efter att få betalaskatt. Men den någon skall ändå betala skatten påkol, olja och uran -- jag höll på att säga kolja, somkanske också kan tas med som ett skattesubjekt isammanhanget. Min fråga är:Vem skall betala, så att vanliga människor, som fårbära de skatter som socialdemokraterna och vi harkommit överens om, skyddas? Vilka är det alltsåsom skall straffas därför att vi är överens om att detbehöver komma in lika mycket skatt för attfinansiera skattereformen? Då är det ocksåspännande att veta vilka det är som skall drabbashårdare. Några miljoner människor -- alla som bor,reser och äter -- skall ju slippa undan skatt. Detskulle således vara intressant att höra OlofJohansson utveckla några synpunkter på detta.Så till statsministern. Allt är bra, sägerstatsministern i sin sammanfattning. Men allt kanväl ändå inte vara riktigt bra när har så storaproblem. har ju den lägsta tillväxten iEuropa, den högsta inflationen, de störstalönekostnadsökningarna osv. Det kan väl inte varaså, att allt detta har inträffat helt oberoende av denregering som vi har i det här landet och som ju ändåär ytterst ansvarig för den ekonomiska politiken.Vi skall sänka ohälsotalet, säger tycker jag är mycket bra. Jag håller tummarnaoch hoppas att regeringen lyckas åstadkommadetta. Man tycks t.o.m. ha sådan tur att någontingär på väg ner alldeles av sig självt, utan regeringensåtgärder, och det är mycket positivt. Men skälet tillatt det har blivit så nödvändigt att sänka ohälsotaletär ju att ni har drivit upp detta till en mycket högnivå. Förtidspensionärerna är fler än någonsin.Arbetsskadeförsäkringen har fullkomligtexploderat och fram tillnu. Genom de sjukförsäkringsreformer somsocialdemokraterna har genomdrivit har ocksåantalet sjukskrivna ökat mycket kraftigt. Det ärklart att det har blivit en nödvändighet att sänkaohälsotalet. Men detta har blivit nödvändigt pågrund av den politik som regeringen har fört.Är det något fel med samarbete? Nej, självfallet inte. Det är nästan fånigtatt ställa frågan till mig, eftersom vi har haft ett sågott samarbete på flera områden. Jag hoppas att detblir mer samarbete . Men det allvarligaär att vi inte vet vad regeringen vill. Jag talar omett SOS från regeringen -- May-day kanske passarbättre i det här sammanhanget. Men regeringen vetju inte vad den vill. Regeringen skall inte förhandlautifrån någonting som innebär att vi vet varregeringen står.Vad tycker regeringen om reklam-TV? Vad ärregeringens linje? Det som den socialdemokratiskakongressen har beslutat är att regeringen skall få ettförhandlingsmandat.Och vad tycker regeringen om energipolitiken? Detman beslutat är ett förhandlingsmandat. Man harinte tagit ställning i några sakfrågor, utan man harsagt till regeringen, vilket kanske är klokt:Förhandla gärna och försök komma fram till enklok lösning som gör att vi får så litet splittring sommöjligt i vårt eget parti.Till sist, herr talman, något om det här med löften.Det är skillnad på olika löften. Det föreliggernämligen en oerhört stor skillnad när man, och dågår man ut med helt ohållbara löften, fram till envalrörelse säger att reformer skall finansieras ochman sedan i valrörelsens hetta säger: Nej, detbehövs inte. Vi klarar oss utan finansiering. Då kanman tala om rent taktiska skäl, och det är sådantsom är värt moraliskt klander.Det är väldigt allvarligt när man går ut och säger attkärnkraften skall stängas av 1995 utan atteffekterna därav analyserats för att sedan tvingas geupp och frångå sin ambition. Det är bra att man harskjutit upp reformer. Vidare är det bra att man intestänger av kärnkraften . Men det var dumt attgöra ett uttalande på den punkten.Ännu värre är det att avge oseriösa löften som manaldrig tänkt förverkliga. Det gäller t.ex. pånaturvårdsområdet. Man har ju gettNaturskyddsföreningen löften som man aldrig haftför avsikt att förverkliga. Man gick emot saker påvåren 1988, och man gick mot samma saker så fortvalet var över.Detsamma gäller löntagarfonderna. Aldrig har niinnerst inne tänkt att de var ''steget''. Därförkänner ni er nu fria att komma med nya förslag.Den typen av löften tycker jag faktiskt att man harrätt att moralisera över.Under detta anförande övertog förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 10 () replik:Fru talman! var bra närasanningen när han talade om sänkt skatt på koljaoch höjd skatt på olja.Jag tänker inte läsa upp hela motionen. Jag vet attBengt är noggrann även när han läserandras dokument. Det finns alltså en partimotionfrån . Det handlar om fyra sidor och tabellermed alla siffror när det gäller vårtfinansieringsalternativ.Men debatten gäller egentligen en annan sak, somär nog så viktig. Det handlar om fördelningen. Jaghar naturligtvis fäst mig vid att det står skrivit -- detär då fråga om skatteutskottet -- t.ex. när det gällerriksdagens beslut att man i samband medoförutsedda händelser är beredd att omprövaskattereformen, i varje fall delar av den. Denmotiveringen användes för att avslå bl.a. våra ochmoderaternas förslag.Nu har dock en oförutsedd händelse inträffat -- förni hade väl inte förutsett ? Det här sätter ytterligare en press påkostnadsutvecklingen för vanligt folk. Ett av erahuvudargument har ju varit breddad och lika momspå all konsumtion. Alla skall belastas lika. Ingapekpinnar får användas -- det skulle vara förkastligtenligt dessa momsens generalister. Så ser alltså dengrå teorin ut. Men verkligheten är annorlunda. måste konsumera hela sin inkomst därför attden är låg. Andra konsumerar inte allt och harsåledes möjligheter att spara. Momsen slår alltsåhårdast mot dem som inte kan spara, och därmedblir momsuttaget olika i förhållande till inkomsten.Sedan nästa olikhet. De som har höga inkomsterkan bättre hävda sig på arbetsmarknaden; dettakänner vi till. De kan lättare kompensera sig förprisstegringar både när det gäller den indirektaskatteeffekten och vanlig s.k. underliggandeinflation. Det borde vara en grund förlåglönesatsningar i en avtalsrörelse, vilket bl.a. StigMalm har framfört. Men då opponerar sigarbetsgivarna: ingen kompensation, ingenomförhandling utöver vad marknaden motiverar.Det betyder att den som har hög inkomst kan ökadenna ytterligare. Dessutom blir det vinster genommarginalskattesänkning.Om man inte har enhetlig moms straffbeskattas endel konsumtion medan annan subventioneras,säger momsgeneralisterna. Vi säger ju att maten,bostaden och möjligheterna att resa till jobbet ärviktigare än t.ex. att man kan köpatyngdlyftningsutrustning, som väl kräver mycketmat för att man skall kunna hantera den, ellerparabolantenner. Och fortfarande tycker vi --maten behövs ju för att man skall kunna lyfta skrotoch bostaden behövs för att man skall kunna seTV -- att maten och bostaden är viktigare än sådanahär tillbehör som en del har råd med. Även detminsta barn inser att momsgeneralisternasargument är till för dem som har valmöjligheter ochtillräckligt höga inkomster.Är det någon som tror att det finns konsumentersom väljer skivstång och parabol men avstår frånmat och bostad eller att den som måste klara matoch hyra kan avstå från bilen för arbetsresor när detinte finns några alternativ? Sådant här aktualiserasav den kostnadsutveckling som vi har haft undersenare tid och som beror på dels skattereformen,dels Mellanösternkrisen.Med eftertryck vill jag konstatera att generell ochlika moms, som också gäller nödvändigkonsumtion, är orättvis. Den bidrar till attklyftorna ökar mellan låg- och höginkomsttagaresamt mellan den som kan kompensera sig påmarknaden och dem som inte kan det. Därför ärdet bra säger finansministern när att lönetrappanskall sopas uppifrån. Men bakgrunden till detuttalandet är naturligtvis att så inte sker . Dethär handlar alltså i hög grad om fördelningspolitik.Jag hoppas att , som utlovat,kommer tillbaka till den ekonomiska politiken ochgärna också till fördelningspolitiken. Det är enviktig debatt för människorna med tanke på derasvardagsekonomi. Jag behöver nog inte beröramiljön och energifrågorna särskilt mycket.Statsministern var ju vänlig nog att i varje fall delvisredogöra för våra synpunkter.Så till en annan sak. Det är naturligtvisfascinerande att lyssna till den här debatten, somibland har karaktär av pajkastning mellanmoderater och socialdemokrater. ger nifaktiskt intryck av att förutsätta varandra såmycket, att om inte den ena fanns, behövdes inteden andra heller.Jag skulle inför den kommande valrörelsen viljarekommendera att ni funderar påflerpartisystemets villkor. Ni skall nu föra debattertillsammans ute i kommunerna under tre fyramånader. Men vi vet att det finns en del saker somni är hjärtligt överens om. Det är väl därför ni harlagt debatterna på kommunnivå. Jag tänkerspeciellt på det kommunala skattestoppet. Detkommer det säkert inte att bli någon debatt om.Anf. 11 () replik:Fru talman! har gjort mångaturer i fråga om kärnkraften ochkärnkraftsavvecklingen under de senastemånaderna och har under de senaste veckornaaccelererat. Jag vill erinra om att i en debattartikel i : Vårt mål är fortfarande att kärnkraftenskall vara avvecklad . harhan en debattartikel i . Då är2010 inte längre något självklart mål. Han säger: Vivill över huvud taget inte diskutera några tider. Minfråga är: , det har gått fyra dagarsedan dess, vilken är och BengtWesterbergs uppfattning om det bortre strecket förkärnkraftsavvecklingen ?Jag vill återkomma till en sak, som jag snuddade vidi inledningen. Jag ställde frågan till statsministern,om vård och omsorg inte kunde undantas från detkommunala skattestoppet. Jag ställde frågan motbakgrund av att landstingens ekonomi under hela80-talet har försämrats mycket kraftigt.Landstingsförbundet har beräknat att staten underåren 1982--1990 har dragit in 15,5 miljarder frånlandstingen. Detta innebär att landstingen nu gårmot en mycket svår situation och man tvingas ta lånför att täcka driftkostnaderna.Vad innebär den konkreta situationen förkommuner och framför allt landsting? Jo, deninnebär med all säkerhet att det blir nedskärningari vården. Den innebär högre taxor och nya avgifter.Tidigare avgiftsfria tjänster som mödra- ochbarnavård kan komma att beläggas med avgift.Likadant blir det för besök hos distriktssköterska,mammografiundersökningar och även förlossning.Tidigare har sådan sjukvård ansetts som såangelägen att den enskilde inte skulle behöva göranågra ekonomiska överväganden i vårdsituationen.De tjänsterna kan komma att avgiftsbeläggas omdet kommunala skattestoppet tillåts att verka. Jagvill upprepa frågan till : Ärregeringen beredd att medverka till att vård ochomsorg undantas från det kommunalaskattestoppet?Några ord till . I en sådan här debattdiskuteras huvudsakligen regeringens politik; detligger i sakens natur. Men jag tycker också att detär naturligt att ställa frågor om hur situationenskulle te sig om det största oppositionspartietspolitik skulle vara gällande. Det kan ju gå så illa attni hamnar i regeringsställning.När recenserar andra partier -- det alltid och det gör vi andra också -- varförredovisar han inte de olika moderatförslagenseffekter? Hur skulle det se ut med statsbidragen tillkommunerna och vad skulle hända påenergiområdet,d om ni skulle ha regeringsmakten?Hur länge skulle ni skjuta på besluten omkärnkraftsavvecklingen? Kan ni ge ett årtal? Om niskulle ha regeringsmakten, skulle ni då stoppastatsbidragen till skolorna och nedrusta dem? Nivill sänka skatten och möjligen statsbidragen tillskolorna, men säger ni att ni vill ha enbättre skola. Hur går det ihop? Skulle ni stoppastatsbidragen till barnomsorgen? Ni säger att ni villförbättra barnomsorgen, men ni vill skära nedstatsbidragen. Hur skall ni då ta ansvar för att detskall kunna bli bättre? Skulle ni avskaffautjämningsskatten mellan kommunerna, den s.k .Robin Hood-skatten? Det är den skatt som tas frånde rika kommunerna och ges till de fattiga. Hurmycket skulle ni skära ned ?Hur mycket skulle ni höja avgifter och taxor ikronor räknat, ni som säger att ni vill sänkainflationen? Hur mycket skulle avgifterna stiga?Har ni något ansvar för en sådan politik som höjertaxor och avgifter i kommunerna? Skulleskolbarnen betala för skolmaten även igrundskolan?Jag vill också ta upp en fråga som tyvärr diskuterasför litet. Det är frågan om arbetsmiljön. Om niskulle få igenom era motioner, skulle det innebäraatt ni bidrar till att skjuta upp och försena åtgärdermot dåliga arbetsmiljöer genom att hävda att detegentligen inte finns några storaarbetsmiljöproblem. I en motion om arbetsmiljönhävdar ni att det är fel i statistiken. Det är för lättatt få en skada klassad som arbetsskada. Ni påstårockså att det ökade antalet arbetsskador beror påatt tidigare hemmafruar nu går ut påarbetsmarknaden. Tror ni att tidigare hemmafruarär immuna mot arbetsskador? Jag menar att dettatyder på att ni ägnar er åt verklighetsflykt.Människor skadas faktiskt på arbetsplatserna i dag.Det hjälper inte att blunda för damm,cancerframkallande ämnen och farliga ångor, somni gör i moderata samlingspartiet. Ni har väl ändåhört talas om buller och högt tempo. Ni känner vältill förslitningsskador. Jag skulle vilja att detta litet, även om han har ont om tidi den här debatten.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag blir bekymradnär jag hör statsministern tala om regeringenshandlingskraft. Vad är det egentligen han beskrivernär han talar om handlingskraften? Jo, hanbeskriver de olika politiska sveken. Han skryteralltså över raden av svek. Det gör mig bekymrad.Var har vi hamnat i politiken om man i en debattkan säga att vi är tuffa i vårt parti, vi kan minsannstrunta i det vi har sagt tidigare?Jag har aldrig varit med i den här typen av debatttidigare, men jag blir litet trött av att höra på detständiga talet om splittring inom borgerligheten.Det beror helt enkelt på att socialdemokraternasjälva har valt modellen att försöka vara ettstatsbärande parti och inrymma alla olika åsiktersom finns i samhället inom det egna partiet. Det harockså visat sig komplicerat. Ta som exempel allamänniskor inom socialdemokratin som är djuptengagerade i miljöfrågorna. De är grymt besviknaefter kongressen.Jag skulle vilja komma tillbaka till frågan omösteuropéers frihet och rätt att resa i . Jagtycker att det är synd att ingen av företrädarna förde andra politiska partierna, inte ens en sådan härdag när östtyskarna vad gäller visum m.m. fårsamma möjligheter som vi svenskar att resa, kansvara på om ni tycker att någon som kommer frånBukarest skall ha samma möjligheter som den somkommer från att resa i Sverige.Den här frågan behandlades i riksdagen.Den ställdes då inte lika konkret som jag ställer dennu. Det handlade mer om ett principuttalande förösteuropeérs lika rätt att resa i Sverige.Moderaterna ställde inte upp på den linjen. Jagskulle vilja fråga och : Vadbetyder egentligen ert tal om mänsklig frihet, omden friheten bara skall gälla västeuropéer och inteösteuropéer?Jag måste också ställa en fråga till statsministern.Jag fick inte något svar på hur det ligger till medlogiken i att ni i regeringsförklaringen klart sägeratt ni vill avveckla kärnkraften ,som ni väljer att förhandla med ett parti,, som har sagt att man kan tänka sig attskjuta upp avvecklingen och inte avveckla till år2010. Det logiska måste vara att förhandla med departier i som verkligen vill avvecklakärnkraften.I mitt inledningsanförande berörde jag frågan omvad den gröna friheten innebär. Jag sade attfriheten för en person inte skall gå ut över någonannan människas frihet. Vi har ett typiskt exempelpå det inom omsorgs- och utbildningssektorn.Dagens skola går ut på att ge alla exakt sammautbildning och exakt samma undervisning. Detkallar man för rättvisa. Tänk er en skolakonstruerad för fiskar där både fåglar och fiskarskall lära sig simma på samma sätt och lika snabbt.Skolan är ett typiskt område där vi själva betydligtmer borde få välja vad vi vill lära oss. Vi bordeockså få välja vilken typ av skola vi vill gå i ochvilken pedagogik som skall tillämpas.Bengt talade i sitt anförande omfristående skolor, och det tycker jag är enjätteviktig sak. Regeringen har chansen tilllitet nytänkande i den proposition om statsbidragentill skolan som skall läggas fram för . Låtmig fråga : Vad kommer med i denpropositionen? Har ni tänkt om i frågan om defristående skolorna, och vill ni ge dem sammamöjligheter att verka som de vanliga kommunalaskolorna?Låt mig också säga några ord om barnomsorgen.Ett annat löfte från regeringen var att alla barnskulle få en plats i barnomsorgen . Nuhar det visat sig att det löftet inte kommer att hållas.Men kanske finns det här möjligheter till enbredare politisk uppgörelse dåregeringsförklaringen visar att en del positivt är pågång. Det gäller t.ex. satsningen påpersonalkooperativa dagis, något som vi imiljöpartiet verkligen välkomnar. Vi vill överhuvud taget satsa på många nya former avbarnomsorg utöver de vanliga kommunaladaghemmen. Det kan vara att man själv tar handom sina barn, och det kan som sagt varaföräldrakooperativ, som vi är speciellt positiva till.Vi har lagt fram ett förslag om att man skall kunnafå dagbarnvårdarlön för att ta hand om sitt egetbarn. De borgerliga partierna har en annorlundakonstruktion i form av ett vårdnadsbidrag. Kanskefinns det möjligheter för oss att diskutera med bådede borgerliga partierna och socialdemokraternaoch . Med kan vikanske diskutera eftersom man just nu håller på attskriva om sitt partiprogram och det därför finns enviss flexibilitet i uppfattningarna. Med deborgerliga partierna kan vi kanske diskutera,eftersom de vill satsa på fler alternativ ibarnomsorgen. Med socialdemokraterna kan vikanske diskutera, eftersom vi ser en klar öppning iregeringsförklaringen och eftersom vi alla kan se attlöftet om att ge alla barn en plats på dagis senast1991 inte kommer att kunna hållas.Så ett litet förslag. Kanske vi skulle ta initiativ tillatt tacka nej till lönehöjningar . BengtWesterberg sade att folk är beredda att avstå frånlönehöjningar om de ser att också andra gör det. Vihär i skulle kunna föregå med gottexempel.Anf. 13 Statsminister talman! Låt mig börja med att besvara en avde frågor som inledningsvis ställde,nämligen om regeringen kommer att arbeta för attkvalitetsnormer införs i miljölagstiftningen. Den frågan övervägs av enkommitté i vilken ingår som ledamot.När kommittén lämnar sin första rapport kommerregeringen att ge tilläggsdirektiv.Samtidigt måste jag faktiskt med viss skärpaprotestera mot senaste inlägg. Honsäger att det jag redovisade av handlingskraft frånregeringen var samtliga frågor somhandlade om svek mot tidigare ståndpunkter. Var ide åtgärderna låg sveket i EG-frågan? Var lågsveket när det gäller skolan? Var låg sveket när detgäller skattereformen? Var låg sveket när det gällerlivsmedelspolitiken? Var låg sveket när det gälleratt ta fram 15 miljarder till arbetsmiljön? Man skallinte ena sekunden stå här och tala ompolitikerförakt för att i nästa stund vara en av defrämsta exponenterna och orsakerna till dettaförakt. Det var faktiskt vad gjordesig skyldig till. Någon ordning på argumentationenmåste det också vara i riksdag.Till vill jag säga, att tanken på attundanta vård och omsorg från det kommunalaskattestoppet är orimlig och omöjlig. Har man ettkommunalt skattestopp, så har man det. Det gårinte att göra undantag på det sätt som antyder.När i debatt efter debatt gör sig tillförespråkare för löntagare genom att säga att viskall höja de nominella löneökningarna, så är intedet ett sätt att företräda löntagarnas intressen. Vihar haft löneökningar på . Det äralltså inget fel på nivån på lönehöjningarna. Feletär att dessa höjningar inte leder tillreallönehöjningar. Vi måste se till att få en lägreinflation. Det är det våra åtgärder skall inriktas på.Därmed är jag inne på den ekonomiska politiken.Jag hade förberett ett anförande som innehöll ettlångt avsnitt om den ekonomiska politiken. Hadejag hållit det anförandet hade jag inte kunnat svarapå frågor som ställts och bemöta de påståenden somgjorts i debatten.