prot · GE0931 · 1990-11-23 00:00:00 — Sedan ärdet en annan fråga att man i enskilda fall kan haolika uppfattningar om hur saken skall redas ut,vem som skall ha huvudansvaret för spaningarna.Siw vill väl inte att jag skall ingripa i deenskilda fallen. De måste lösas mellan de två,ibland tre, myndigheter som i så fall är inblandade.Jag har svarat på det som jag tycker att det finnsanledning att svara på, . Jag kan inte gåin och diskutera det enskilda fallet. Det skulle varagrovt felaktigt av mig om jag försökte göra det. Jaghar i mitt svar till försökt utveckla varjag tycker att de stora principiella frågor som rörsamarbetet mellan polis och tull ligger. Dit hör bl.a.hur vi skall hantera det här med den internationellasituationen . Om inte att jag försöker ta upp en del litet störresaker som rör samarbetet beklagar jag. Det varfaktiskt en artighet mot , eftersom justden här frågan inte diskuteras så ofta.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tackar naturligtvis för artighetenfrån civilministerns sida att han tar upp saker somjag inte har ställt frågor om. Jag hoppas attministern begriper att det hade varit trevligare omhan hade svarat på mina frågor. Jag begriper precislika väl som ministern att han inte kan diskuteraenskilda fall. Så var inte heller frågan ställd, utandet var ett underlag. Jag förutsätter att ministernförstår lika väl som jag att detta var ett fall avmånga som gjorde att tålamodet var slut. Deninformationen har jag fått.Men avgörande för samarbetet måste väl vara attmyndigheterna gör samma tolkning avsekretesslagen. Det har jag alltså inte fått någotsvar på av civilministern. Hur tolkar mangeneralklausulen i sekretesslagstiftningen? Ansercivilministern att tull och polis har sammamöjligheter att arbeta? Det är en avgörande frågasom jag gärna upprepar.Anf. 55 Civilminister ():Fru talman! frågar huruvida jag anseratt polis och tull gör samma tolkning avsekretesslagen. Det skall de göra. Det är inte minuppgift att göra det. Beträffande sekretessreglernakan jag säga följande -- om det nu är det som SiwPersson i första hand vill diskutera: Sekretessengäller såväl polisens som tullens verksamhet när detgäller att förhindra brott. Då gäller det i principäven mellan myndigheterna. Men det finns sombekant undantagsregler i sekretesslagstiftningen,som gör att man kan utbyta uppgifter mellanmyndigheterna efter en intresseavvägning i detenskilda fallet. Så är det mellan polis och tull i derasbrottsbekämpande verksamhet. Det hindrar i allanormala fall inte att polis och tull kan samarbeta.Om polis har tillgång till uppgifter som tullenbehöver, så kan polisen lämna ut dessa till tullenoch vice versa. Däremot kan sekretess endast isällsynta undantagsfall hindra att polisen och tullenlämnar uppgifter till varandra inom ramen för denbrottsbekämpande verksamheten. Här skall detinte finnas några bekymmer när det gäller attsamarbeta kring narkotikabrottslighet. Jag tror inteheller det är där som i så fall problemen ligger.Anf. 56 ():Fru talman! Jag får tolka det så att civilministernunderstryker att detta gäller i samtliga fall. Det somgör mig orolig är att ministern säger att ''normalafall'' skall det fungera mellan tull och polis. Då skallinte sekretesslagen lägga några hinder i vägen. Dethar varit det stora problemet. Tullen gjorde först entolkning, och sedan efter långa diskussioner kompolisen fram till samma tolkning. Det som gör migfrågande i det här sammanhanget är dendiskussion, konflikt, som har uppkommit -- vibehöver inte leka med orden, men det haruppkommit en dispyt mellan två myndigheter.Först har den ena myndigheten kommit fram till entolkning, sedan efter mycket diskuterande kom denandra myndigheten till precis samma tolkning. Närjag då frågar om man har skickat informationenvidare, får jag svaret att man ''utgår från'' attinformation har gått vidare.De jag har haft kontakt med inom tullen uppleverdet som har hänt som problem i derasarbete. Jag hade naturligtvis hoppats på attministern hade understrukit allvarligt att det intefår uppkomma några kompetenskonflikter omsjälvklara saker som faktiskt sekretesslagen visarpå är självklara.Jag tolkar ministerns svar som att det trots allt finnsen gråzon i det hela. Vi kan inte fortsättadiskussionen , men jag lovar ministern medtanke på de kontakter jag har och det intresse jaghar för narkotikafrågor att jag naturligtvis kommeratt följa frågan. Jag får väl säga så här: jag hoppasatt jag slipper återkomma. I så fall visar det på har löst problemet. Tyvärr finns detfortfarande uppenbara problem inarkotikabekämpningen.Anf. 57 Civilminister ():Fru talman! Jag tycker inte det här handlar omsekretesslagstiftningen. Där kan båda parter få entolkning av vad som gäller. Det har man fått genomatt jag har svarat på frågan där direktkoncentrerade sig på sekretesslagstiftningen.Däremot tror jag att det alltid kan uppkommaproblem när två myndigheter arbetar på sammaområde, där tullen i princip arbetar vid gränsen --och naturligtvis följer upp fall där man har kommiti kontakt med narkotika -- och där polisen sedanhar sina uppgifter. Därför har jag i mitt svar sagt attdessa frågor inte är lösta en gång för alla. Jag gavexempel på där vi kan ställas inför problem som ärstörre än det här, nämligen hur vi skall ställa oss isamspelet mellan tullen och polisen när vi har enannan situation som kanske gäller gränser.Det tycker jag det finns all anledning att diskuteravidare. Jag tycker inte det finns anledning för migatt gå in och diskutera det enskilda fallet, något somSiw faktiskt begär av mig.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1990/91:59 om statligalån till och m.m.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! har ställt följandefråga till mig:Vilka konkreta kriterier avser finansministern atthålla sig till, när kommunens utveckling skallbedömas, eller blir det som i samband med detextra skatteutjämningsbidraget i princippartipolitiska avgöranden som bestämmer vem somfår och inte får bidragen/räntefriheten?Jag vill bestämt avvisa påståendet att det skulle varapartipolitiska avgöranden som bestämmer vem somfår och inte får extra skatteutjämningsbidrag. Detär en parlamentariskt sammansatt nämnd --skatteutjämningsnämnden -- som läggerfram förslag till regeringen hur bidragen skallfördelas. Denna nämnd har, såvitt jag erfarit, alltidvarit enig i sina förslag. Regeringen har endast iundantagsfall ändrat nämndens förslag. Det har dåvarit fråga om tillägg utöver vad nämnden harföreslagit. har en svåruppgift och gör ett förtjänstfullt arbete. Det finnsingen grund för kritik mot denna nämnd.När det sedan gäller lånen till ochMalmö kommuner har regeringen beslutat att följaupp deras ekonomiska utveckling genom ett antals.k. Till den första -- som är eninformationskontroll -- har material begärts in tillden . Inlämningstidpunkten kommerdock av vissa tekniska skäl vad gäller dekommunala budgetbesluten för att försenasnågot. Jag vet således ännu inte vad detta materialkommer att innehålla.Regeringen har begärt in följande material av debåda kommunerna:-- en sammanfattande beskrivning och bedömningav den ekonomiska ställningen ochförutsättningarna att uppnå en varaktig ekonomiskbalans,-- en sammanställning över vidtagna ellerplanerade åtgärder och vilka ekonomiska effekterdessa medfört eller kommer att medföra,-- resultaträkningar, finansieringsanalyser ochbalansräkningar med tillhörande kommentarer förvardera åren 1990--1993 och-- en sammanställning över vissa ekonomiskanyckeltal för åren 1988--1993 enligt enkompletterande skrivelse till kommunerna frånfinansdepartementet.Jag anser att det begärda materialet bör räcka föratt få en uppfattning om kommunernasekonomiska utveckling. Den analys som kommeratt göras vid denna första kontroll får sedan utgöragrund för det underlag som kommer att krävas ininför beslutskontrollen , då frågan omeventuell räntefrihet för år två skall avgöras. SomMargit mycket riktigt påpekat harregeringen bemödat sig för att få ett fullgottbeslutsunderlag inför kommande beslutstillfällen.Slutligen vad avser de kultursatsningar som enligtvad uppger i sin interpellationdiskuteras i utgår jag från att kommunen ärkapabel att fatta de beslut som är förenliga med engod ekonomisk utveckling.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Allan är ju ganska ny i politiken och nysom finansminister, så han kanske inte känner migsärskilt väl. Men jag tror att jag är känd för att läsapå min hemläxa ordentligt. Däremot är jag faktisktinte känd för att vara demagog. Som politiker är jagantagligen alldeles för litet demagog -- jag brukarbli citerad mera i fackpressen än i dagspressen ochdet är inte särskilt bra för en politiker.Jag tog faktiskt mycket kritiska ord i min mun närjag sade att det fanns partipolitisk ''bias'' vidfördelningen av skatteutjämningsbidraget. Jaguttalar mig inte om varje särskilt år, utan jag uttalarmig om hur det var när vi hade en borgerlig regeringi . Naturligtvis var jag helt kunnig omskatteutjämningsnämndens arbete, om vad manhade för underlag för sina bedömningar osv. Två årsenare gjorde jag faktiskt en summering. Jag skrevså här 1988:Vilka kommuner som skall få extraskatteutjämningsbidrag fastställs med hjälp av ettindex, där man väger samman skattesats,låneskuld, finansieringskapital, sparande, in-/ resp.utflyttning och arbetslöshet. Med hjälp av dettaindex rangordnas de svenska kommunerna. 1986kom på plats 17. Plats 1 innebär ekonomiskjumboplats. Plats 200 visar på mycket godekonomi. Det socialdemokratiskt styrda Botkyrkauppnådde plats 200.Och vad hände då? Jo, fick inte någotskatteutjämningsbidrag. fick det, fastänt.ex. hade arbetslöshet och Botkyrka1,. var känt för sina storastrukturproblem och hade landets högstasocialbidragsutgifter.Indragningarna motiverades med att man hadesänkt skatten, vilket var en strukturell anpassning.Över huvud taget brydde man sig inte om det indexsom man hade använt tidigare -- så var det alltsåmed objektiviteten!Nu kommer vi in på samma problem igen, och detär därför som jag har frågat om dessa saker. Det ärju väldigt viktigt att vi , innan beslut fattas,faktiskt vet hur det här talen och de uppgifter somskall lämnas in till skallsammanvägas.Det finns frågetecken. Jag kommer att ställaytterligare ett par frågor: Vad menas egentligenmed varaktig ekonomisk balans? Och hur skall dehär sakerna vägas samman?Skuldbördan exempelvis i den budget som skallantas fortsätter att öka. Man hamnar på146 miljoner.För 1991 planeras en budget utan några som helstreserver. rörde det sig om 47 miljoner.Löneökningarna är fastställda till noll.Trots regeringslånet har finansnettot försämrats.Utan nämnda åtgärd skulle finansnettot ha varitminus 87 miljoner.Rörelsekapitalet är nu nere i 529 milj.kr. En sådanhär utveckling är väldigt intressant att studera. Jagmåste fråga: Vad är det då som kommer att göra möjligen drar in räntebidraget? Är detacceptabelt att t.ex. budgetera med förlust?Några exempel på andra saker som kommer attgöras vid fastställandet av budgeten:Man kommer att försöka få igenom en kommunalföräldraförsäkring -- vi hade inte råd att ha enutökad föräldraförsäkring i , men mankommer alltså att ta upp den saken här.Socialbidragsutgifterna är uppe i 360miljoner -- och detta i slutet i en högkonjunktur.Som ledamot av stadsrevisionen måste jag säga attdet inte bara är sociala strukturproblem som liggerbakom, utan det är också sådant som kallasadministrativ ''slack'' av mycket hög potens som göratt det ser ut som det gör. Vidare handlar det omorganisatorisk oordning, dålig arbetsledning osv.Hur beaktar man sådana saker när det sedan gällernyckeltalen?Kostnaderna för kollektivtrafiken har ökat med 75miljoner . Dessa kostnader uppgår nu tillmer än en kvarts miljard. Hur ser man på sådanasaker? höjs taxorna, så kostnaderna kommersäkert att bli ännu högre.Så något om byggnadsrätterna. Man kommer attsätta i gång med investeringar som kommer attinnebära driftskostnader. Men ingenting av dettakommer att synas i budgeten. Hur kommer man attta hänsyn till sådana saker? Och hur kommer manatt ta hänsyn till sådant som åläggs av staten? Dethandlar om normer beträffande höjdabostadsbidrag som kommer att kosta Malmömycket pengar.Det är beträffande sådana sammanvägningar, herrfinansminister, som jag vill ha svar på mina frågor --detta för att jag inte skall beskylla er, om ni nu blirkvar i regeringsställning förstås, för att försökafatta beslut med partipolitisk ''bias''.Anf. 60 Finansminister ():Fru talman! Jag vill understryka vad jag sade i mittsvar om kritiken mot skatteutjämningsnämnden.Denna gör ett bra arbete. Regeringen inkl.finansministern -- oavsett om denne har hetat eller -- har lyssnat noga pånämnden. Dessutom har enpartivän som sitter med i den nämnden och som hardeltagit i besluten.När det gäller frågan om kommun och lånenhar jag begärt in det material som jag har beskrivit.Jag har också begärt att få nyckeltal, t.ex. resultatetföre extraordinära poster, förändring av egetkapital, relationer mellan nettokostnad ochskatteintäkter, resultat efter skatteintäkter ochfinansnetto, relation till nettoinvesteringar,soliditet, försäljning av anläggningstillgångar ochlångfristig låneskuld.Jag har för avsikt, att när vi har fått in materialet,göra en samlad bedömning utifrån det underlagsom då finns. Jag är inte beredd att nu gå längre ipreciseringar beträffande dessa kriterier. Jag är inteheller beredd att diskutera Malmös budget i ett lägedär kommunen ännu inte har fattat beslut omdenna.Anf. 61 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag tror att detinte går att, med de dåliga utgångspunkter somskatteutjämningsnämnden har haft, uttala sig omhuruvida man har gjort ett bra arbete eller inte osv.Här fanns klara signaler om att hänsyn skulle tas tillskattesänkningar. Men det fanns ingenreservation -- det är jag väl medveten om. Manhade väl inte den vanan. Jag vidhåller dock att dethar varit partipolitisk ''bias''.För att vi skall kunna komma bort från sådanamisstankar -- hustru skall ju inte kunnamisstänkas -- skall man redan på ett tidigt stadiumuttala sig inte bara om vilka nyckeltal t.ex. somskall tas fram utan också om hur man tänker sig attgöra sammanvägningarna. Jag beklagar attfinansministern inte är färdig med sitt tänkande ochinte kan lämna mig svar på den här frågan. Det är väsentligt att ge rätt signaler till dekommuner som annars kan råka ut för extrapålagor i en redan mycket ansträngd ekonomi. Jagtänker inte på politikerna i första hand. Jag tänkerfaktiskt på medborgarna, som islutändan måste betala detta, antingen med högreskatter och högre avgifter eller med sämre service.Det blir inte högre skatter pågrund av skattestoppet.Det var därför jag gav konkreta exempel. Hurkommer man att väga samman sådanakostnadsökningar som kommunernas majoriteterhar dragit på sig av alldeles egen vilja eller sådanasom är opåverkbara för kommunerna? Hurkommer man att väga samman sådana fakta som redan från början budgeterar med underskott,vilket vi inte tyckte så bra om vid kommunallagensberedning? Det är de sakerna som måste uttalas nu.Då kan vi fatta beslut objektivt. Får man inte svarpå detta, om regeringen inte har tänkt igenom det,kan man i ett visst läge fatta beslut på ettpartipolitiskt eller opportunistiskt sätt. Det ärdärför jag skulle vilja ha några synpunkter frånfinansministern. De är inte bindande, men jagskulle vilja veta litet grand om hur finansministerntänker i den här frågan. Något tänkande har väländå startat på finansdepartementet.Anf. 62 Finansminister ():Fru talman! När jag lyssnar på kanjag få intrycket att ägnar sig åttvetalan gentemot skatteutjämningsnämnden -- omjag skulle tolka det till det sämsta. Men jag är envänlig natur och vill tolka det till det bästa. Då tarjag fasta på uttalandet om attskatteutjämningsnämnden har gjort ett bra jobb.Jag tycker att vi skall vara överens om det och gedem som utför det arbetet det erkännandet. Därförtar jag fasta på den delen av kommentaren.När det gäller sakfrågan vill att jagnu skall ge mig in på kommentarer som inte skallvara bindande. Men det är en kompliceradsituation. Om jag skulle uttala mig blir detnaturligtvis bindande för mig och för regeringen.Av det skälet vill jag hålla mig till de goda reglersom finns, att vi först skall vara klara med detunderlag vi har begärt in, göra en seriös prövningav detta och sedan kunna ge besked. Det är inte rätttid att nu diskutera enskildheter.Anf. 63 ():Fru talman! Låt oss gå tillbaka tillskatteutjämningsnämnden. Jag hade diskussionermed dem som satt där också. De hade detta index,men de visste egentligen inte hur de skulle användadet. Det enda vägande skälet till attskatteutjämning inte beviljades var att hadesänkt skatten, vilket var en finanspolitiskstrukturförändring. Där fanns också mångenpolitisk debatt i bakgrunden. Dessutom hade maninte från fått riktiga signalerom hur man objektivt skulle använda dessa siffror.Det är de konstateranden jag har gjort.Sedan vill jag faktiskt efterlysa detta tänkande. Jagförstår inte att man inte kan vara så intellektuelltvidsynt att man funderar kring detta mycket svårametodproblem. När jag säger att synpunkterna inteär bindande menar jag att ingen skulle hängafinansministern om det senare kom fram attregeringen har tänkt om i ett eller annat avseende.Men det vore mycket bra om man i alla fall antyddevilka metodproblem som finns i detta fall. Hur skallman hålla isär förändringar i nyckeltal som beror påav kommunen icke påverkbara kostnader ochpåverkbara kostnader? Det är oehört svårt. Detfinns säket ingen exakt riktig lösning på detproblemet. Men jag tycker att man borde diskuterade här frågorna och fundera över hur det skall vara.Såvitt jag förstår beror oviljan att ge sig in i endiskussion på att man egentligen inte har tänktfärdigt. Man har över huvud taget inte riktigtbeaktat dessa svåra metodproblem.Min interpellation kan ha en viss nytta med sig,skulle jag tro. Det är att man börjar tänka igenomdessa problem och talar om hur mankommer att väga samman detta. Det är viktigt förkommunernas planering. Jag skulle tro attkommunerna skulle vara oerhört mycketförsiktigare om de visste vilka åtgärder de skullekomma att mötas av. Det är därför jag hoppas börjar tänka igenom metodproblemen ifinansdepartementet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Sf9--Sf11 till socialförsäkringsutskottet1990/91:Kr1--Kr5 till kulturutskottet1990/91:T6 och T7 till trafikutskottet1990/91:Jo32 och Jo33 till jordbruksutskottet1990/91:N13 och N14 till näringsutskottet1990/91:A6 och A7 till arbetsmarknadsutskottet1990/91:Bo15 till bostadsutskottet1990/91:Sk22--Sk29 till skatteutskottet11 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop 1990/91:52 Användning avgenteknik på människa, m.m.:1990/91:So24 av m.fl. (mp)1990/91:So25 av ()1990/91:So26 av m.fl. (v)1990/91:So27 av ()1990/91:So28 av m.fl. (c)1990/91:So29 av och ()med anledning av prop. 1990/91:54 Kvarvarandefrågor i reformeringen av inkomst- ochföretagsbeskattningen, m.m:1990/91:Sk30 av ()1990/91:Sk31 av ()1990/91:Sk32 av m.fl. (mp)1990/91:Sk33 av m.fl. (m)1990/91:Sk34 av förste vice talman och ()1990/91:Sk35 av m.fl. (fp)1990/91:Sk36 av m.fl. (s)1990/91:Sk37 av m.fl. (v)1990/91:Sk38 av ()1990/91:Sk39 av ()1990/91:Sk40 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:56 Tillfällighöjning av fastighetsskatten, m.m.:1990/91:Sk41 av m.fl. (fp)1990/91:Sk42 av m.fl. (m)1990/91:Sk43 av m.fl. (mp)1990/91:Fi32 av m.fl. (mp)1990/91:Sk44 av ()1990/91:Sk45 av m.fl. (c)betänkanden1990/91:FiU3 Höjning av kvot iInternationella valutafonden, m.m.1990/91:FiU4 och den statligafinansförvaltningenKonstitutionsutskottets betänkanden1990/91:KU9 Vissa kyrkliga frågor1990/91:KU14 betänkanden1990/91:SkU2 Ändring i lagen om allmänenergiskatt, m.m.1990/91:SkU4 betänkanden1990/91:LU11 Avskaffande avmedborgarskapskrav i aktiebolagslagen m.m.1990/91:LU12 Ändring i övergångsbestämmelsernatill lagen om handelsbolag och enkla bolagUtrikesutskottets betänkanden1990/91:UU6 Mellanöstern1990/91:UU12 Svenskt medlemskap i för återuppbyggnad och utvecklingKulturutskottets betänkanden1990/91:KrU4 Vissa konstfrågor1990/91:KrU6 Skydd för ortnamnTrafikutskottets betänkanden1990/91:TU6 om linjesjötrafikpå Gotland1990/91:TU7 betänkanden1990/91:JoU9 Strålskydd1990/91:JoU11 Förlängd tid för registrering avlicensområden för älgjakt1990/91:JoU12 Ändring i rennäringslagen, m.m.Näringsutskottets betänkanden1990/91:NU4 Värdepappersfonder1990/91:NU6 Näringspolitiska frågor1990/91:NU10 Krigsmaterielindustrin1990/91:NU18 Finansieringsåtaganden för Fondenför svensk-norskt industriellt samarbete12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 november1990/91:104 av () tillbostadsministern om bostadsrättsföreningsstämmobeslut:I förslag till ny bostadsrättslag som för närvarandeär ute på lagrådsremiss finns inga ändringarföreslagna när det gäller giltighet av stämmobeslutom ändring av villkoren i en bostadsrättsföreningsstadgar. Menar bostadsministern att t.ex.Riksbyggen skall få fortsätta att ha vetorätt mot ettstämmobeslut trots att inte har någonform av ekonomiskt ansvar i eller emotbostadsrättsföreningen? Detta är ettomyndigförklarande av föreningens medlemmaroch måste strida mot andan i lagstiftningen. Lagenföreskriver faktiskt att det ekonomiska ochadministrativa ansvaret uteslutande åvilarbostadsrättsföreningens styrelse och stämma. Medanledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor:1. Hur vill bostadsministern förklara rätten fört.ex. att inlägga veto motstämmobeslut vid avhändande av del av enbostadsrättsförenings fastighetsbestånd och motlikvidation av förening, vilket skett helt enligt lagaordning?2. Hur vill bostadsministern förklara att detföreligger skyldighet för en bostadsrättsförening attsluta avtal med enbart och ingen annanöver huvud taget när det gäller att biträdaföreningen?1990/91:105 av () till statsrådetMargot satsas på reklam,marknadsföring och annonsering för att sälja mervaror eller tjänster. Det förekommer olikauppgifter om hur mycket pengar det rör sig om ochfrågan är naturligtvis vad som skall räknas tillreklam resp. marknadsföring, menuppskattningsvis ligger summan snarare över änunder 30 miljarder.Skatt utgår på reklam och annonser med 11 resp.4 %. Staten tar in drygt 1 miljard i sådanskatt.Kommunerna ansvarar förkonsumentrådgivningen. Det är inte enobligatorisk, utan en frivillig uppgift. Enligtuppgifter från fanns det förraåret konsumentrådgivning i nästan alla kommuneroch det skulle endast saknas i tolv. Det låter ju bra,men börjar man granska hur det ser ut iverkligheten visar det sig att det inte finns så värstmycket innehåll i de fagra siffrorna.På flera håll har man konsumentrådgivning endastpå papperet. Dessutom är konsumentnämndernaoch/eller konsumentrådgivningen bland det förstasom får stryka på foten när kommunerna nu tvingasskära ner på utgifterna.Jag vill påstå att väl fungerandekonsumentrådgivning lönar sig, både för denenskilde konsumenten och samhället. är detockså bra för producenterna med kunnigakonsumenter.Konsumentrådgivningen fyller följaktligen viktigabehov. Arbetsuppgifterna är många, alltifrånvägledning inför stora köp till hjälp vidskuldsanering. De kommunalakonsumentvägledarna är bästakanaler ut till människor. De kan -- om resurserfinns -- göra ett mycket bra förebyggande arbete.I våras beslutade bl.a. om nykonsumentköplag. På flera sätt stärker denkonsumenternas ställning, men kännedomen omkonsumentköplagen och dess innehåll är dålig.Konsumentrådgivarna har en stor uppgift att se tillatt kopnsumentköplagen verkligen efterlevs ochkonsumentens rätt tas till vara.Jag vill med anledning av ovanstående frågastatsrådet:1. Delar statsrådet bedömningen attkonsumentrådgivningen är eftersatt på många hålli landet?2.