prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — kan vara en brabas att starta från, och en bra semesterort, renareoch mindre överbefolkad än , menSverige är ändå ganska ointressant när huvuddelenav verksamheten och marknaden ligger utanförlandet.Att kommer att uppge den nationellasjälvständighet som vi haft sedan säkerligen inte storföretagen, lika litetsom det tycks bekymra de grå partierna i dennakammare. Företagsledare har i allmänhet ringaintresse för historia. Hur är det månne medriksdagsledamöter?Att demokratin i stora stycken sätts ur spel när allatunga beslut flyttas från till Brysselbekymrar naturligtvis inte hellerstorföretagsetablissemanget. Företagsledare haringen personlig erfarenhet av demokrati, de är juvana att leva i ett hierarkiskt system där den starkebestämmer. Storföretagens ledare har inte någotbehov av demokrati, de kan hävda sig under olikaregimer. Det är de svaga i samhället, de med småeller inga resurser som behöver demokratin.Företagsledarna har ringa intresse för demokrati;hur är det med riksdagsledamöterna? Efter dagensdebatt har jag starka tvivel.Storindustrin är däremot framstående när det gällerförhandlingssystem. Den praxis som utvecklat siginom EG med tusentals lobbyister i passarden förträffligt. Man skall nämligen inte tro att frikonkurrens på en fri marknad är något ideal förstorföretagen annat än i högtidstalen.Fru talman! Jag bör kanske tillägga att miljöpartietser industrins ansvar på ett helt annat sätt. Vimenar att folkens öden skall styras demokratiskt,att nationella beslut av det slag som fattas på sinhöjd ett per århundrade, såsom att uppge dennationella självständigheten, skall fattas av helafolket efter en omfattande debatt och genom enbeslutande folkomröstning. Vi menar också att denövergripande miljöpolitiken och den ekonomiskapolitiken bör fastställas på demokratisk väg. Och vimenar att de besluten skall präglas av långsiktigsolidaritet med de svaga: med naturen, medkommande generationer, med och medde svaga grupperna i vårt eget land.Fru talman! Vi kräver folkomröstning om EG. Detär ett demokratiskt minimikrav.Anf. 310 ():Fru talman! Det känns bra att ha kommit in i denhär debatten när talarna har börjatdiskutera väsentligheter.Låt också mig för kammaren påpeka att tillståndet ivärlden inte är gott. Nuvarande utveckling kommerom den fortsätter till att leda till att entredjedel av nu odlad mark kommer att varaförstörd, en miljon djurarter att vara utdöda,jordens klimat irreversibelt förändrat och till attjordens befolkning ökats med 1 miljard människor,dvs. Det är antalet människor som lever näraeller under svältgränsen som kommer att ökasmest.Tillståndet i världen är alltså inte gott. Det tenderarinte heller att bli bättre med nuvarandeekonomiska politik. En fundamental anledning äratt ekonomi, som egentligen betyder läran omhushållning, kommit att alltmer bli läran om hurman på effektivaste sätt kan utnyttja resurser ocharbetskraft för att ge snabba och tydligaförändringar, förändringar som ger intryck av attvara förbättringar. Utmärkande för processen ärkortsiktighet, dvs. motsatt kännemärke än det somutmärker hushållning.I historisk tid har världsekonomin dominerats avenstaka länder; under de senaste seklerna har detvarit och därefter som varit sådominerande att deras finanspolitik, derashandelspolitik, ja, t.o.m. deras valuta accepteratspå den globala scenen. Detta har inneburit enekonomisk maktposition för och ett flöde avresurser till det dominerade landet.Delvis har scenen ändrats. Ett antal länder ellerblock av länder har intagit starka positioner.Delvis har scenen inte ändrats: är detett flöde av resurser från fattiga länder till rikaländer, ett flöde som tycks öka snarare än minska.Den omfördelningen är inte moraliskt acceptabel,och den innebär också en risk för den globalastabiliteten.Fru talman! Det är lätt att se problemen i dagensvärld, men viktigare än kritik är att analysera hur vivill att världens ekonomi skall utvecklas under denärmaste decennierna. Jag vill här framlägga någragrundprinciper för en utveckling som kan leda bättre värld, och sedan vill jag fråga i vad månSverige inom resp. utanför EGs ram kan bidra tillatt främja dessa principer.Principerna är:1. Dominansen av multinationella företag måstebrytas2. Handelssamarbete mellan världens ländermåste främjas3. Framtida generationers intressen får inteförsummas4. Miljön måste uppskattas till sitt fulla värde1. Dominansen av multinationella företag måstebrytas.När det gäller EGs fyra friheter kan man läggamärke till att den frihet som först genomförs, ochsom praktisk taget redan har genomförts, ärkapitalets frihet. Den fria rörelsen av varor,tjänster och arbetskraft är underordnad kapitaletsfrihet, som genom valutaavregleringen redanpåbörjats och som kommer att fullbordas i och medden planerade gemensamma valutan. Föga kan idet skedet göras för att stoppa de multinationellaföretagens utnyttjande av olika länder för att fåbillig arbetskraft, gynnsamma skatteregler ochinbringande marknader. Lokala ekonomiskavillkor slås sönder i en sådan konkurrens.2. Handelssamarbete mellan alla världens ländermåste främjas.EGs vilja att samarbeta med världens olika länder ifråga om handel illustreras med önskvärd tydlighetav de avbrutna GATT-förhandlingarna, där EGstullskydd och jordbrukssubventioner utgjorde ettavgörande hinder för överenskommelser -- svenskamedlingsansträngningar till trots.3. Framtida generationers intressen får inteförsummas.Det ansvar som vi i börjat visa för attbevara vårt land så att kommande generationer kanha lika hög livskvalitet som vi motsvaras troligen avliknande ambitioner och ansvar i de flesta andraländer, inom eller utom ekonomiska maktblock.Det motsvaras troligen inte alls av något intressefrån resp. maktblocks sida gentemotmedlemsländer. Man får förutsätta att EG-blocketslojalitet även ligger där den verkar liggai dag: hos de ekonomiska krafter vars resultat kanmätas i ecu eller andra myntenheter.4. Miljön måste uppskattas till sitt fulla värde.I pågår just nu ett mycket intressant arbetemed att söka inkludera naturvärden i mått liknandebruttonationalprodukten. Liknande arbetenförsiggår vid UNDP (Förenta nationernasutvecklingsprogram). Det är viktigt att sådana dataligger till grund för ekonomisk politik i såväl globalsom regional skala. Av den anledningen som av såmånga andra är det viktigt för att kunnautöva sin roll i det internationella sammanhanget.Insatser inom EGs ram skulle visserligen också varaav värde, men en friare internationell ställningskulle ge bättre förutsättning inom dettafundamentala område.Slutligen vill jag ställa frågan om bättre kanbidra till en förbättring av världens ekonomiutanför än innanför EG.Förts och främst har vi med traditionella måttmätt en ganska sund ekonomi. 1986 (senastejämförbara statistik) hade vi enbruttonationalprodukt per capita , jämfört med per capita inomEG-länderna. Vi är alltså rikare. Dettakommer givetvis att ändra sig. Det är osannolikt attbruttonationalprodukten kommer att plötsligt fallamed -- sådant tar tid -- men om EG alls har enutjämnande effekt kommer vi att se medsjunkande välfärd. Troligen kommer vi då att hafullt upp att göra med att söka upprätthålla denvälfärd vi vant oss vid och att bekämpa denarbetslöshet som kan väntas. Den positivainställningen till hjälpverksamhet, såväl bilateralsom genom internationella organ, kommer att ta enandra plats. kommer troligen liksom detnuvarande EG-blocket att söka upprätthålla enosolidarisk mur av handelshinder mot länderutanför blocket.En intressant belysning av hur inriktningen avsvensk ekonomi kan komma att styras utifrån gesav det krav som uppkommit i EES-förhandlingarnaatt skall bidra till regionalpolitiska åtgärderinom det gemensamma området med upptill 1miljard kronor. Detta kan mycket väl vara en riktiginvestering, men det otäcka är att det inte är visjälva som bestämmer den; det är inte vi som kanavväga den mot egna regionalpolitiska behov, motinternationella satsningar i tredje världen, motsatsningar i Östeuropa.Fru talman! Jag har alltså fört fram fakta som visarhur ekonomiskt sett kommer att få enförändrad ställning vid en EG anslutning och hur vikommer att vara i en sämre position att ta vårtglobala ansvar. Det är min övertygelse att dessafakta inte är tillräckligt kända bland folk --annars hade den nuvarande ganska positiva EG-vinden inte blåst. Min första prioritet är att enfolkomröstning i frågan företas, en folkomröstningsom skulle föregås av en objektivinformationskampanj.Anf. 311 ():Fru talman! ''Varje land har sin armé -- sin egeneller någon annans.'' Nog minns vi de orden från enannonskampanj häromåret.Nu skall det tydligen bli ''någon annans''.Förvarningen kom närmoderatledaren talade om ett försvarssamarbetemed . Med utrikesutskottets betänkandenr 8 kommer ett entydigt besked från de fyra störstapartierna. är berett att överge sin alliansfriapolitik. Vi skall ansöka om medlemskap i medbibehållen neutralitetspolitik.1988 års försvarskommitté lämnade ettbetänkande: ''Svensk säkerhetspolitik i enföränderlig värld''.Jag citerar därur: ''Neutralitetspolitiken är denfrämsta garanten för vår fred och vårt oberoende.Sverige kommer därför, som fastslogs senast isamband med försvarsbeslut, att orubbligtfullfölja en alliansfri politik syftande till neutraliteti krig. ''När jag lämnade kommittén som protest mot bristenpå nytänkande kunde jag väl aldrig ana attutrikesutskottet skulle ändra grundbulten i svensksäkerhetspolitik utan att enshöra försvarsutskottet -- kommittén har ju gett upp.Riksdagen föreslås nu uppmana regeringen att sökamedlemskap i alliansen . Detta är för galet! EGhar en klar målsättning att utvecklas till enfullständig ekonomisk och politisk union ellerfederation.Jag känner från historien inte till någon sådan därdelarna kunnat driva egen utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitik. I dagens läge när ekonomiskkrigföring ökar i betydelse är det helt orimligt atten sådan federation skulle kunna nyskapas. MångaEG-ansvariga säger, som vi hört ,också det klart. EG samordnar sinförsvarspolitik via sidoorganisationernaVästeuropeiska unionen och NATO.EG-medlemskap syftande till neutralitet i krig --låter detta trovärdigt?Nej, grunden för vår försvarspolitik blir heltförändrad. Detta måste påverka vårförsvarsplanering.Jag förstår att vår storindustri ser fördelar i EG ochstor hemmamarknad. Men vårt störstaindustriprojekt är JAS 39 . Passar JAS iEG? Mellan raderna i FMVs senaste rapport läserjag att projektet hotas av tekniskt och ekonomisktfiasko -- vill att staten skall börja ta störrerisker. Kan JAS konkurrera inom EG? Det är svårtatt tro, men kanske kan det avvecklas med äran ibehåll om vi får ett samarbete med Rafale- ochEFA-projekten inom EG. Kanske kunde också EGinnebära en chans för vår hotade försvarsindustri iallmänhet?Kanske kan vi komma lindrigare undanekonomiskt om vi har en annans armé i landet --kanske kan tyskarna betala eller kanske räcker detmed ett franskt kärnvapenparaply?Men nog är det bra synd att när hela nuöppnar sig så skall vi låsa oss för en västeuropeiskunion.Man kan undra över mycket när man bytersäkerhetspolitisk dogm dettasekel. Flera utskott har yttrat sig med anledning avdetta betänkande men inte försvarsutskottet.Fru talman! Det är hög tid att riksdagensförsvarsutskott får grundligt betänka den nyadoktrinen: ''EG-medlemskap syftande tillneutralitet i krig'' innan vi går till beslut i dettaärende.Jag yrkar liksom Per återremiss.Anf. 312 ():Fru talman! President i den östligaeuropeiska unionen,skulle man kunna säga, harmyntat det mysiga begreppet ''det europeiskahuset''. talar man allt oftare om Europaspolitiska arkitektur. Tillåt därför en arkitekt ochledamot av bostadsutskottet att också hasynpunkter på detta med en svensk EG-anslutning.Vi lever med i en rasande förändring av Europa.Den s.k. politiska arkitekturen ändras nästan dagför dag, och vi kanske lever för nära händelsernaför att riktigt förstå vad som sker. Framför allt ärjag övertygad om att de partier som vill hastafram en anslutning till EG inte har hunnit analyserarätt vad man är i färd att göra med gamla Sverige.Lyssna därför på den lilla men godaparlamentariska opposition vi utgör.Jag uppfattar att man medvetet eller omedvetethåller på med en gigantisk nedmontering av detcivila folkstyrets fundament. Det ekonomiskasystemets företrädare håller definitivt på att taöver. Då passar inte längre de historiska länderna,gränserna, språkgrupperna och de mångfaldigakulturyttringarna.Vi gröna bejakar en gränslös värld där människorsmöjlighet att fritt röra sig, arbeta och utbilda sig ärväsentliga rättigheter. Det får dock inte innebäraatt vars och ens del i det politiska livet rycks undan,vilket nu uppenbarligen sker på alla plan.Den politiska arkitekturen, liksom den riktigaarkitekturen, består av struktur och gestalt. Men depolitiska strukturerna och gestalterna är alltmerformlösa och svåra att begripa sig på. Övertungabyråkratier, i såväl som i , svararför att besluten tas så långt från människorna sommöjligt och i så mystifierade former att det ipraktiken är omöjligt för den enskilde att hängamed.Den politiska arkitekturen rivs på alla plan såledespå alla plan och inget nytt gott byggs upp.I förra veckan tog beslut om att ytterligaförstärka länsstyrelsernas roll. Man klärförändringen i fagert tal om ökatförtroendemannainflytande; kannämligen utse en rad nämnder med lokaltförtroendevalda från de två, tre största partierna.Men egentligen förstärker statsmakten sin styrningöver historiskt ganska självständiga landskap.Alltmedan människor drömmer om störresjälvständighet för regionen eller landskapet, påNordkalotten, som vi kunde läsa om ,i , som jag representerar en del av såväl somi , , eller på Korsika.Alldeles i slutet av skall vi fatta beslutom folkbokföringen skall dras in från de lokalapastorsexpeditioner där den alltid har skötts, lokaltmen med internationell ära och berömmelse.Förändringen är en central databyråkratiskklåfingrighet som väl bara kunnat genomförasgenom att hänvisa till den i och för sig olyckligakopplingen till religion och statskyrka.Ett tusentals arbetstillfällen, nästan alla deltidsjobbför kvinnor i gles- och landsbygd, dras in tillskattekontoren i centralorterna, alltmedan 400centralbyråkrater planerar denna EG-anslutninghär i krokarna. Skall man ha kvar jobbet hemma påpastorsexpeditionen på orten, kan man tvingaspendla i vardera riktningen ellernaturligtvis flytta och glesbygden blir glesare.Förändringen hotar den grundläggandeindelningen av landet i socknar. De lokalagränserna suddas ut ur folks medvetande ochhistorielösheten hotar att sprida sig än mer.Landets minsta byggbitar och därmed arkitekturmister sin betydelse.I dag och skall vi hux flux ta ställning tillregeringens plötsliga idé om att ansöka ommedlemskap i . Låt mig sammanfatta. Inomloppet av skall vi således bestämma ossför att fortsätta stärka centralmaktens grepp överlänen och landskapen, centralisera folkbokföringensom den sista borgerliga uppgiften frånförsamlingarna till centralorterna och dessutominleda en process för att uppge stora delar av vårsuveränitet till en för folkflertalet absolut anonymcentralmakt på kontinenten någonstans.Vad vägleder regeringen och majoriteten i alldenna dumdristighet? Ja, det kan knappast varanågon omsorg om folkstyret och den enskildamänniskan, det som klassiskt sätt har varitdemokratins grundbultar.Nej, ni kålsupare, ni är i händerna på detinternationella kapital som kan förmerasig inom snäva nationsgränser och som medpengamakt kräver en avpolitisering av samhället.Så enkelt är det nog.För har avpolitisering länge varit ettuttalat huvudämne och honnörsord. Hursocialdemokraterna däremot viljelöst drivs med idetta spel är för mig en gåta.Den politiska arkitekturen, fru talman, medfolkstyre och överblick för den enskildemedborgaren är på väg att bryta samman tack vareen tanklös politisk medlöparkader. Ett minimaltanständighetskrav i denna situation är att ändå låtafolk få säga sitt i en folkomröstning. Blir resultatetatt vi skall gå med i EG och därmed öka konfliktenmellan ett välmående och ettmiserabelt , då får vi gröna göra så gottvi kan i den situationen. Men jag hoppas att densituationen inte uppstår, och att vi i stället säger jatill hela Europa.Fru talman! 313 ():Fru talman! Jag skall i den här sena timmen talalitet grand om arbetsmiljön och EG.Arbetsmiljön är svår nog att överblicka inom vårteget lilla land. Det finns så många olikaarbetsmiljöer, och varje arbetsmiljö påverkas avden yttre miljön. Den påverkas av chefer ochkamrater, av hjälpsamhet och mobbning, avsnatterier och pausgympa, av barnskrik på nätternaoch ergonomiskt riktiga stolar, av ensamhet ochbuller osv. Alla delar påverkar varandra.Därför vill jag här först se på hur de svenska kravenpå en god arbetsmiljö troligen kommer att påverkasav EG-kraven, men därefter också lägga till någratankar om samspelet mellan den egentligaarbetsmiljön och den inre och yttre miljön.Till att börja med vill jag betona vikten av attarbetsmiljön alltid måste komma före ambitionernaom full frihandel. Denna fria handel är ju enförutsättning som kommer till godo oavsettvåra krav.Oenigheten om den sociala delen är stor inom EG.Man har knappast kommit fram till någragemensamma överenskommelser. Visserligen harSverige fått löfte om att behålla sina regler vadgäller miljö, hälsa och säkerhet, men till dettakommer regler om kontraktsanställningar, deltidm.m. kommer troligen förslag ombarnarbete, strålning, temperatur, buller m.m.Vilka friheter för våra regler blir då intakta? Detvet ingen i dag.Lagstiftningens harmonisering som bl.a. går ut påatt avskaffa alla gränser för varor får direktakonsekvenser för arbetsmarknad och arbetsmiljö.Våra skyddsföreskrifter ersätts av EGs. Väsentligasäkerhetskrav bestäms i EG-direktiven. Tekniskaspecifikationer om hur säkerheten skallkonstrueras utarbetas i europeisk standard. Giftigaoch cancerframkallande produkter måsteklassificeras och märkas enhetligt i alla länder. Vikommer bara att ha rätt att lägga oss över EGsminimikrav i vissa fall.EGs påverkan på arbetsmiljön förstärks genom denekonomiska integrationen. Alltför avvikandebestämmelser om arbetsmiljön får ej förekommaom kostnaderna för arbetsmiljön blir högre än ikonkurrentländerna. Man riskerar då att slås ut.Detta har tydligen inte svenska myndigheter tagitställning till, inte ens arbetarskyddsstyrelsen.Troligen ökar arbetslösheten här hemma fyragånger om. Detta påverkar naturligtvisarbetsmiljön. Pressen av att ha hotet omuppsägning över sig och lägre spritpriser bäddar förmissbruk, mänskliga katastrofer, arbetsproblemoch ökade sociala kostnader.Här är exempel på några mer preciserade problemsom borde diskuteras innan beslutet om ettnärmande till EG tas. Den största EG-frågan är denom vår okunnighet om följderna, ovilligheten attställa dem under diskussion och den fullkomligabristen på allsidig information. Det märktes inteminst under gatuaktiviteter. Denvanligaste reaktionen då var: Så bra medinformation, det behövs verkligen.Att många lösningsmedel som är förbjudna iSverige åter kommer att kunna användas är ganskaväl känt. Därtill kommer rapporten från , TaskForce, som talar om en försämring av luftkvalitetenmed . Det blir förödande för astmatiker ochandra med känsliga luftvägar. Där har vi ettpåtagligt exempel på att yttre och inre miljö intekänner av några gränser.Jag går inte in på de sociala problemen -- AnitaStenberg har redan talat om dem -- men naturligtvispåverkar de också arbetsmiljön. harnämnt en billigare arbetskraft via invandring ochfackets troligen försvagade ställning.Europeisk standard tillåter asbestbetong enligtCassis de Dijon-principen måste en vara som ärtillåten i ett land också vara tillåten i alla andra EG-länder.Sverige har beslutat att avveckla CFC dvs. freon isnabbare takt än EG. Vi måste alltså förbjudaimport av CFC-haltiga produkter. Det ärju handelshinder.På transportområdet får vi ett större problem medtrafikmängden på våra vägar och tillhörandeutsläpp. kör ungefär 70 miljoner bilar här.Man räknar med att antalet skall ha ökat till 200miljoner . En regel säger att lastbilarnaskall kunna ta upp last i vilket land som helst,eftersom många lastbilar annars skulle tvingas köratomma -- och det är dyrt. Men avregleringen harnackdelar. Synen på förarnas kör- och vilotider iEG är olika mot dem i . I EG talar manenbart om den kortare körtiden medan man iSverige självklart räknar med hela arbetstiden,alltså även lastning, lossning, service m.m. Omdetta säger transportarbetarförbundet: Skulleenbart körtidsbegreppet accepteras även i Sverigekommer förarnas arbetsmiljö att till stora delarraseras. Det kommer även att medföra atttrafiksäkerheten på ett avgörande sätt påverkasnegativt. Det kan bli en ny omgång av utflaggning,som tidigare skett inom sjöfarten.Inom EFTA blir det svårt att få stöd för fortsattakrav på en god arbetsmiljö. EFTA är ju en renodladhandelsorganisation där arbetsmiljö och andrasociala frågor kommer i andra hand. Nordisktsamarbete kan bära bättre frukt. Inom harvi i stort sett samma syn på vad god arbetsmiljöinnebär. Att stödja den idé som ärmamma till -- om ett europeiskt arbetsmiljöinstituti -- vore ett steg framåt mot ettgemensamt och därmed ett starkareförhållningssätt i kampen för en god arbetsmiljö.Aktiva insatser från vore också attexportera miljövänliga lösningar och produktersamtidigt som vi måste stärka det lokalaarbetsmarknadssamarbetet. Det kan vi göra utanatt vara medlemmar i . Vi måste våga varasjälvständiga på lokal nivå. Självtillit är etthonnörsord som förs fram allt oftare i tredje-världen-sammanhang. Den grundstenen kommeralla vår gräsrötter på arbetsmiljöområdet också attbehöva, antingen vi kommer med i EG eller ej.Fru talman! Ju mer man arbetar med EG-frågornadesto mer övertygad blir man om att det voreolyckligt att blint gå med -- efter det första skedetslånga hemlighetsfulla tystnad och det andra skedetskorta och oförklariga brådska -- utan att någraalternativ diskuterats t.ex. ett FN. Mångamänniskor utanför det här huset är upprörda överärendets behandling. De beklagar att de inte fåtttillräckligt mångsidigt underlag för att kunna taställning. Ge oss det och låt oss folkomrösta, föregrundlagsändringen, om ett ja, antingen till EGeller till hela Europa.Anf. 314 ():Fru talman! Jag skall tala om deframtidsmöjligheter som och svenskaföretag kan få i ett regionernas med frihandel inom och mellan dessa regioner och medresten av världen och inom naturens ramar.Det är viktigt att har en långsiktig planeringför sin fortsatta utveckling i en verklighet och enframtid där det är livsviktigt att lösamiljöproblemen och resursproblemen. Svenskadiplomater, kulturarbetare, forskare, tekniker ochaffärsmän har byggt upp förtroendefulla kontakteroch relationer i länder över hela världen och särskiltmed våra grannländer, med ochNordamerika. har varit käntför en öppen och ganska generös hållning motandra länder och folk.Miljöpartiet vill att skall fortsätta att strävaefter ett ännu öppnare samarbete på lika villkormed alla andra folk och länder som respekterarmänskliga rättigheter. Vi anser att det behövs ettnära samarbete i hela och med resten avvärlden för att lösa miljö- och resursproblemen.Alla länder måste bygga upp en gemensammiljölagstiftning och en alleuropeisk miljödomstolsom hjälper lagstiftare, företag och medborgare atthålla sig inom de nödvändiga ramarna -- naturensramar.Fru talman! Jag är rådgivare till stora och småföretag när det gäller affärsutveckling och har rättstor erfarenhet av småföretagssamhet ochentreprenörskap och av hur underleverantörskapfungerar och vilka problem man har hos svenskaunderleverantörer. För de företag som kan och villexportera är det bra att har ettfrihandelsavtal för industrivaror med EG ochEFTA-länderna. De kommer att få det lättare omoch när EGs inre marknad börjar fungera, medenhetliga normer för varor och enhetligahandelsregler. Det behöver vi inte bli medlemmnari EG för att få.