prot · GE0916 · 1990-10-26 00:00:00 — De harverkligen i många fall gjort stora uppoffringar föratt hålla sina kulturhistoriskt intessanta byggnaderi skick. De bör ha ett erkännande någon gång.Det jag allra sist skulle vilja säga är att vi skallarbeta för att en stor del av kulturminnena bevaras.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! Det vore mig fjärran att söka klassaned det arbete som utförs av enskildafastighetsägare. Jag känner mycket stor respekt fördet arbete som bedrivs av ägare till en del av degamla slotten och herresätena, vilka ingalunda harnågon lätt uppgift då det gäller att underhålla sinahus. Jag kan också instämma i att det när det gällerviss statlig och egendom har slarvatsoerhört mycket.Det jag egentligen syftade på när jag sade att jagtyckte att de privata fastighetsägarna möjligen kanklandras var framför allt våra industriminnen. Jaghar sett hur enskilda företag har kunnat ställa tillmiljöer och hur de har hanterat sinaindustrifastigheter, som hade bort vara i ett bättreskick än de är. Man kan åka ut och titta på en delnedlagda industrier. Där har man en direktkoppling till omedelbara avkastningskrav. Kravetpå kortsiktig avkastning på kapital är tydligen ickeett tillräckligt incitament för att underlätta ettvaraktigt skydd och en bestående vård. Detta gälleri hög grad. Det är ingen tillfällighet att det, när vitalar om våra kulturminnen, framför allt ärindustriminnena som är förslummade i detta land.Det var egentligen det jag syftade på. I övrigt trorjag att vi i det stycket kan vara överens.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:18Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Med hänvisning tillriksdagsordningen, kap. 6:1 får jag meddela att dåLars på grund av stor arbetsbelastninginte kan ta emot svaret på interpellationen omhögskoleutbildningen inom föreskriven tid avserjag att besvara interpellationen fredagen den 16november i år.13 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:46 till skatteutskottetMotionerna1990/91:Ju5 till justitieutskottet1990/91:L14 till lagutskottet1990/91:Fi1--Fi3 till finansutskottet14 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1990/91:42 InsiderhandelRedogörelserna1990/91:4 svenska delegationsberättelse angående sin verksamhet sedan rådetstrettiosjunde session t.o.m. trettioåttondesessionen1990/91:5 förvaltningskontorsredogörelse för /90Förslag1990/91:11 förvaltningskontors förslagtill Lag om avvikelser från vissa bestämmelser ilagen (1988:589) om ersättning m.m. till riksdagensledamöterMotionernamed anledning av prop. 1990/91:10 Förslag tillbegravningslag1990/91:K1 av m.fl. (s)1990/91:K2 av ()1990/91:K3 av m.fl. (m)1990/91:K4 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:11 Någradelgivningsfrågor1990/91:Ju6 av ()1990/91:Ju7 av m.fl. (m)1990/91:Ju8 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:17 Tillfälligförsäljning1990/91:N1 av Per m.fl. (m)1990/91:N2 av ()1990/91:N3 av m.fl. (fp)1990/91:N4 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1990/91:23 Fortsattgiltighet av tvångsmedelslag1990/91:Ju9 av ()1990/91:Ju10 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:28 Förlängd tid förregistrering av licensområden för älgjakt1990/91:Jo31 av och (båda m)med anledning av prop. 1990/91:30 Vissabefogenheter för ett nytt statligt förvaltningnsbolag1990/91:N5 av Per m.fl. (m,fp,c)1990/91:N6 av ()med anledning av prop. 1990/91:32Fastighetsdomstolar, m.m.1990/91:Ju11 av Tredje vice talman (båda c)1990/91:Ju12 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1990/91:36 Åtgärder motmiljöfarliga blybatterier1990/91:Jo26 av ()1990/91:Jo27 av m.fl. (m)1990/91:Jo28 av m.fl. (c)1990/91:Jo29 av m.fl. (fp)1990/91:Jo30 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag tillpersonalkooperativ barnomsorg1990/91:So1 av och (båda s)1990/91:So2 av och (båda m)1990/91:So3 av m.fl. (c)1990/91:So4 av m.fl. (m)1990/91:So5 av m.fl. (fp)1990/91:So6 av m.fl. (c)1990/91:So7 av m.fl. (mp)1990/91:So8 av och (båda fp)betänkanden1990/91:KU1 Vissa grundlagsfrågor1990/91:KU3 Kommunala frågor m.m.Finansutskottets betänkanden1990/91:FiU1 Offentlig upphandling1990/91:FiU2 Offentlig sektorKulturutskottets betänkande1990/91:KrU2 Vissa turistfrågorNäringsutskottets betänkande1990/91:NU19 Försäljning av mark fråndomänverket15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 oktober1990/91:67 av () tillsocialministern om , EG och den socialatryggheten:Det finns mycket sagt och skrivet om denEuropeiska gemenskapen, men det finns mycketlitet sagt och skrivet om hur de socialpolitiskafrågorna hanteras inom EG. Därför undrar manhur det ser ut med den sociala tryggheten i ? Vad har man för ambitioner införframtiden? Vilka konsekvenser kommer Sverigesharmonisering till EG -- och eventuellamedlemskap -- att få för vårt eget landsvälfärdspolitik? Vad blir konsekvenserna försocialförsäkringssystemet, för barnomsorgen, föräldreomsorgen, för familjepolitiken och för densociala tryggheten i stort? Varför finns det ingenarbetsgrupp som har till uppgift att studera dessafrågeställningar i den i övrigt så väl uppbyggda EG-byråkratin?Det är helt uppenbart att en social nedrustning iförsta hand skulle drabba kvinnorna, men någotkvinnoperspektiv finns inte i dagens EG-debatt.Anita och är de ministrar somytterst ansvarar för EG-politik och för vårsocialpolitik. Det är till dessa som frågorna ärriktade.EG-frågan är enligt min mening oerhört viktig föross kvinnor. En harmonisering och/eller ettmedlemskap kommer att få stora ochgenomgripande effekter på den offentliga sektorn,speciellt för den del av den offentliga sektor som vikvinnor är så beroende av; vård, omsorg och socialtrygghet. Vi är beroende av en fungerande offentligsektor av flera skäl. Den är vår huvudsakligaarbetsgivare. Vi behöver utnyttja den om vi arbetarinom andra områden. Den avlastar oss så att vi kanleva det ''hela'' liv som de flesta av oss vill, dvs. enkombination av yrkeskvinna, förälder och aktivsamhällsmedborgare. Våra barn och gamla skall hadet bra när vi gör andra saker. Vi måste veta attbarnen får en ordentlig skollunch och har ett brafritidshem efter skolans slut. Kort sagt: Vi behöverha en familje- och socialpolitik som ger oss stöd förett jämlikt och socialt rikt liv.Svenska Metallindustriarbetareförbundet harnyligen gett ut en skrift (Nr 2/1990) med titeln''EG och den sociala tryggheten''. I den görman en genomgång av de flesta sociala förmånernaoch jämför länderna i EG med . När detgäller sjuk- och föräldrapenning ochpensionsförsäkring så ligger på första plats.Vi är näst bäst i på arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkring och god fyra när det gällerbarnbidragets storlek.Det intressanta med Metalls genomgång är att manockså har vägt in det faktum att förmånerna iSverige är tillgängliga för alla vilket en stor del avförmånerna i inte är. Dessa är för detmesta kopplade till en anställning och dessutom heltidsanställning. Arbetar man deltid eller ärarbetslös så har man inte någon del i den socialatryggheten. Står man utanför arbetsmarknaden,dvs. arbetar deltid eller är arbetslös så har maningen del i den sociala tryggheten som för oss är ensjälvklarhet.För oss kvinnor betyder detta mycket eftersom vi,åtminstone , står utanförarbetsmarknaden. Det är också vi som tillövervägande del arbetar deltid. EG är på denpunkten inget undantag. Bland dess 18 miljonerarbetslösa är majoriteten kvinnor och ungdomar.Det generella sociala trygghetssystem som finns iSverige skiljer sig inte bara från EGs iutformningen utan också i finansieringen. I Sverigefinansieras socialpolitiken med skattemedel -- bådeinkomstskatter och punktskatter. Skattetrycket ärlägre i , och detta faktum framställs iSverige ofta som något mycket lockande. Men förvem frågar man sig stilla? För kvinnor betyder detsnarare ett hot mot den offentliga servicen eftersombarnomsorg, skolor och vårdinstitutioner byggsupp av skattepengar.Det pågår en diskussion inom EG om enharmonisering av framför allt punktskatter. Någrabeslut är inte tagna ännu, men man vet att om maninte avtalar om några skattesatser så kommer dens.k. fria marknaden automatiskt att leda till enharmonisering på lägsta nivå. Det finns ju ingenanledning att tillverka eller köpa varor i ett land omdet är billigare i ett annat och gränserna är öppna.Även om det inte blir den absolut lägsta nivån somblir rådande, så kommer punktskatterna i vilket fallsom helst att bli avsevärt lägre än vad de är i Sverigei dag. Och kommer att vara tvunget att följaefter både vid ett och vid ettmedlemskap. Mellan 30--40 miljarder per årberäknas det bli i minskade skatteintäkter. Vilkakonsekvenser kommer det att få för vårvälfärdspolitik? Vad kommer det att betyda för denvård och omsorg som är i ekonomiskkris?Det här är frågor som borde besvaras innan vibeslutar om och innan vi beslutar ommedlemskap, dvs. innan det är för sent!Jag vill därför ställa följande frågor tillsocialministern:1. Vilken strategi har regeringen, och då särskilt deansvariga ministrarna, för att ge ettkvinnoperspektiv åt EG-debatten?2. Hur tänker regeringen värna om utbildningens,vårdens och omsorgens kvalitet och kvantitet?3. Hur tänker regeringen skydda socialaförsäkringssystem vid harmonisering eller vidmedlemskap i ?4. Hur ser, i detta perspektiv, grundprinciperna utför regeringens nationella skatte- och finanspolitik?1990/91:68 av () tillmiljöministern om export av miljöfarligt avfall:I september i år fick vi reda på att -- blandandra länder -- exporterat miljöfarligt avfall till enanläggning i som i praktiken inte finns.Avfallet ligger oskyddat på hög och förorenaromgivningen. En stark opinion i kräver attavfallet skall skickas tillbaka till resp. land. BirgittaDahl utlovade i en frågestund den 9 oktober 1990att agerande skulle utredas.I en artikel i ()redogjordes för att skickat 1 000ton uttjänta kondensatorer och transformatorermed det ökända miljögiftet PCB till enomdebatterad förbränningsanläggning i . Folkopinionen i Pontypool menar attförbränningen har orsakat bl.a. förhöjd frekvens avcancer och missbildade barn, men det finns i daginga ''säkra'' bevis för det. Det brittiska underhusethar dock beslutat undersöka frågan och skall bl.a.låta fristående organisationer mäta utsläppen.Greenpeace presenterade enrapport över export av miljöfarligtavfall till (: the waste invasion). Sedangränsen öppnades mot väst har exporten avmiljöfarligt avfall till varit stor -- trots att maninte haft kapacitet att ta hand om avfallet på etttillfredsställande sätt. finns med på listanöver de länder som exporterat betydande mängder.Naturvårdsverket som i är den myndighetsom beviljar tillstånd för export av miljöfarligtavfall anser sig ha garantier för att av detexporterade avfallet återanvänds. De ovanbeskrivna exemplen visar att utlovade garantierinte alltid stämmer överens med verkligheten. av de miljöfarliga exportvarorna kan inteåtervinnas. Vad som händer med de allra farligasteämnena är oklart.Baselkonventionen reglerar exporten avmiljöfarligt avfall. Den tillkom för att regleraindustriländernas obehagliga vana att dumpamiljöfarligt avfall i . Konventionenstadgar att det skall finnas garantier för attmottagarlandet kan ta hand om avfallet på etttillfredsställande sätt, men mycket få länder harratificerat konventionen som därför ännu inte trätti kraft. Den har också uppenbara svagheter då detinte finns någon övervakning och någrasanktionsmöjligheter.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till miljöministern:1. Vad har utredningen angående exportav miljöfarligt avfall till visat?2. När skall ratificera ?3. Tänker verka för att konventionenförstärks med regler för övervakning ochsanktioner?4. Hur tänker regeringen arbeta för att principenatt alla tar hand om sitt eget avfall följs bättre?16§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 25 oktober1990/91:139 av () tillförsvarsministern om försvarskampanjen:Arméstaben har betalat en reklamkampanj somutformats av centrala värnpliktsråd. Iannonsens rubrik stod det: ''I går var det ryssen somhotade svensk demokrati. är det vi svenskar. ''Längre ner kunde man läsa: ''Vi vaggas in i en tryggvärld där sofflocksmentaliteten frodas. Den yttrefienden bryts mot den inre.'' Hela kampanjenkostade 1 120 500 kr.Arméstabens informationsavdelning har offentligtuttryckt att det här är väl använda pengar.Min fråga är:Tänker försvarsministern vidta några åtgärder föratt förhindra att skattebetalarnas pengar användstill oseriös försvarspropaganda?1990/91:140 av () till statsrådetAnita om proposition omkrigsmaterielexporten:Under fjolåret gjordes två utredningar om densvenska vapenexporten, dels utredningen omkrigsmaterielbegreppet, dels en storparlamentarisk utredning om hela den svenskavapenexportpolitiken vars betänkande kallatsUtlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Medutgångspunkt i dessa båda utredningar arbetarregeringen nu med att skriva en proposition för enny vapenexportpolitik.Efter beslutet på den socialdemokratiskapartikongressen om att riktlinjerna för vapenexportskall lagfästas har naturligtvis arbetet med attfärdigställa propositionen påverkats. Men de nyadirektiv som tillkommit får inte leda till att helaprocessen skjuts upp. Frågan om att lagfästariktlinjerna är redan belyst av två utredningar,förutom av de redan nämnda också avmedborgarkommissionen, så något ytterligareutredningsarbete behövs inte. Det gäller att nukomplettera propositionen i enlighet med detbeslut som den socialdemokratiska partikongressenfattat och lägga fram ett förslag till undervåren 1991.Jag skulle vilja fråga utrikeshandelsminister när en proposition ikrigsmaterielexportfrågan kommer att föreläggasriksdagen.1990/91:141 av () tillutrikesministern om svenskarna i m.m.:Situationen för de svenskar som sitter som gisslan iIrak blir för var dag alltmer oviss. Förväntningarnahar satts mycket högt i samband med UDs utsändePeter besök. Dessa förväntningar ser docki dagsläget inte ut att innebära frihet för mer än ettlitet fåtal.Den psykiska pressen på svenskarna som sitter igisslan är stor. Men även deras anhöriga i Sverigeplågas av ovissheten. Från svensk sida bör det, iavvaktan på hela den svenska gruppens frigivande,göras insatser för att ge hjälp och stöd till allainblandade parter. Ett psykologteam bör därförsändas till svenskarna i , och sådan hjälp böräven kostnadsfritt erbjudas familjerna i Sverige.Är utrikesministern beredd att aktivt medverka tillatt psykologhjälp ges kostnadsfritt till såväl gisslani som dess anhöriga i ?den 26 oktober1990/91:142 av () tillutrikesministern om kärnvapenproven vid NovajaSemlja:Sovjetunionen har återigen utförtkärnvapensprängningar på höjs nu kraftiga protester mot dessasprängningar. Norrmännen är oroliga bl.a. för attfisket i skall förstöras.Med anledning av sprängningarna vill jag frågautrikesministern:Vad tänker regeringen vidta för åtgärder?17 § Kammaren åtskildes kl. 12.28.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8 §anf. 26 (delvis) och av förste vice talmannendärefter till sammanträdets slut.