prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:21Fredagen den 9 novemberKl. 9.001 § Svar på interpellation 1990/91:11 omsysselsättnings- och befolkningsproblem iVästernorrlands länAnf. 1 Industriminister ():Herr talman! har frågatstatsministern om vilka åtgärder regeringen avservidta med anledning av det stora bortfall avarbetstillfällen som sker iVästernorrlands län. Han har också frågat vilkaåtgärder regeringen avser vidta för attVästernorrlands län skall få en befolknings- ochsysselsättningsutveckling jämförbar med övrigalandets.Interpellationen har överlämnats till mig.Martin framhåller inledningsvis i sininterpellation att antalet varsel i Västernorrlandslän är stort.Många av de varsel vi ser i ärtecken på en begynnande kostnadskris som hotaratt drabba stora delar av det svenska näringslivet.En av regeringens huvuduppgifter är att brytadenna kostnadsutveckling. Den generellaekonomiska politiken är därför inriktad på detta.Martin konstaterar vidare att länet under1980-talet haft en befolkningsminskning. Mot bl.a.den här bakgrunden framhåller attdet behövs kraftfulla åtgärder för att möta deaktuella sysselsättningsproblemen och vändabefolkningsutvecklingen.Beträffande denna beskrivning kan jag konstateraatt antalet kvarstående arbetssökande är obetydligthögre i än genomsnittet förriket och att folkmängden i länet under de senasteåren har ökat något. Jag vill emellertid inte bestridaatt de olika varsel som lämnats av ett antal företagi länet inger farhågor för framtiden.Martin hävdar också att Västernorrlandslän är ett krislän i skymundan. Jag kan inteinstämma i detta.Riksdagens beslut med anledning av regeringensförslag om regionalpolitik för 90-talet innebär enmycket kraftig förstärkning av regionalpolitiken.Sektorssamordningen förstärks, särskilda medelför att förstärka infrastrukturen har införts, stödettill företagsutveckling har förbättrats, anslagen tillregionalpolitiska insatser har utökats kraftigt, osv.För innebär beslutet attanslaget för regionala utvecklingsinsatser ökatkraftigt och uppgår till 115 milj.kr. jämfört med100 milj.kr. /90 och 80 milj.kr. 1988/89.Detta innebär i nominella termer en drygt 40-procentig ökning under tre år.På grundval av regeringens förslag ikompletteringspropositionen 1988/att anslå sammanlagt 70 milj.kr. för olikautvecklingsinsatser i länet. Således anvisades medletill ett riskkapitalbolag. Bolaget har påbörjat sittarbete och bör kunna bidra till en positiv utvecklingav näringslivet i och Jämtlandslän. För olika utvecklingsprojekt i länet, främst isyfte att höja kompetensen, anslogs 30 milj.kr.Bl.a. avsattes medel för företagsutbildning.Högskolan i förstärktes, främst inomområdena kemi och maskinteknik. Vidarebeslutades att journalistutbildning skulle förläggastill högskolan. En omfattande ombyggnad avSandö U-centrum beslutades vidare.Med dessa insatser har ett kraftfullt stöd lämnats tilllänet för att möta olika typer avstrukturförändringar och för att göra länet bättrerustat för framtiden.Regeringen har också fattat beslut omregionalpolitiskt stöd till ett flertal företag i länet.Det gäller bl.a. en etablering av verksamhet inomFolksam i och stora investeringar i EKAKemi för en väteperoxidfabrik i i Ångekommun.Med anledning av de pågåendestrukturförändringarna har regeringen bettlänsstyrelsen att göra en samladgenomgång av situationen i länet.Jag vill vidare hänvisa till att 35 milj.kr. avregionalpolitiska medel avsatts för särskildainfrastrukturåtgärder. Inom ramen för detta belopphar stöd givits till bl.a. högskolan i --Härnösand.Beträffande väg- och järnvägsutbyggnaden i länetkan jag konstatera att fått en ökadandel av de totala riksvägs- och länstrafikanslagende två senaste planeringsomgångarna. Detunderlag som lämnat för densamordnande investeringsplaneringen innehållerbl.a. investeringar på Ostkustbanan för perioden1991--2000. Avsikten är att regeringen skall taställning till verkens anslagsframställningar i åretsbudgetarbete.Martin tar i sin interpellation även upplokaliseringen av det nya . Dennalokaliseringsfråga har landshövdingen iVästernorrlands län redan aktualiserat hosregeringen, som överfört frågan till den nyligentillsatta organisationskommittén för den statligaskoladministrationen.Sammanfattningsvis konstaterar jag att regeringenpå flera sätt aktivt verkat för att ge Västernorrlandslän de grundförutsättningar som behövs för enlångsiktigt positiv regional utveckling. Deaviserade minskningarna i sysselsättningen i t.ex.Kramfors kommun har också lett till snabba ochkonkreta insatser från regeringens sida. Syftet är attförbättra infrastrukturen och skapa nyaarbetstillfällen i denna region.Jag vill avslutningsvis också nämna attregeringskansliet behandlar fleraärenden om bl.a. stöd till företag i olika delar avVästernorrlands län.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill tacka industriministern försvaret på min interpellation till statsministern. Jagställde interpellationen till statsministern av fleraanledningar, främst mot bakgrund avVästernorrlands i förhållande till alla andra län sånegativa utveckling och att det finnstendenser till att den utvecklingen kommer attfortsätta. Dessutom var det åtminstone tidigaremycket svårt att få regeringen och den socialistiskariksdagsmajoriteten att ställa sig bakomerforderliga insatser för länet. Det gäller alltså deförhållanden som rådde innan industriministern varledamot av regeringen och ansvarig för bl.a.regionalpolitiken.Under 80-talet har minskat sinbefolkning med nära 8 000 personer, vilket, hurman än räknar, är den svagaste utvecklingen blandalla län i landet. Jag vill erinra om att den ökningsom skedde i var denprocentuellt sett minsta bland alla län.Västernorrland har alltjämt den svagastebefolkningsutvecklingen av alla län, och det är enav anledningarna till att jag anser att regeringen ochriksdagsmajoriteten måste ägna mycket störreintresse än tidigare åt situation.Resultatet av den långsiktigabefolkningsminskningen och avflyttningen av såmånga yngre kan ses i födelsetalen för resp. länunder . Barnafödandet ökade då ihela landet med , men i listan över denprocentuella ökningen hamnar sistpå minus 0,4 %.Åldersstrukturen i länet är alltså sådan att den s.k.babyboomen som är karakteristisk för övrigalandet inte har nått och knappast kommer att nåVästernorrland.Näringslivets omstrukturering är självfallet enviktig orsak till nedgången i länet, men bakom dettaligger bl.a. uppenbara brister i infrastrukturen.Socialdemokraternas påstående att de klaratlandets ekonomiska kris under den utprägladehögkonjunktur som har rått sedan de fickregeringsmakten, har i den aktuella krissituationeni vårt land visat sig vara mycket överdrivet. Dettagäller inte minst om vi ser till förhållandena iVästernorrland.Jag nämnde att prognoserna pekar mot fortsattnedgång i länet. Sysselsättningsutvecklingen undersenare tid förstärker det intrycket. Med endast 3 %av landets befolkning har nu haft entredjedel av alla landets varsel om friställningar.Mer än 1 500 har varslats, och det finnsrisker för att det blir många fler inom den närmastetiden.Det är mot bakgrund av både den långsiktiganegativa utvecklingen och den svårasysselsättningssituationen just nu som jag har ställtinterpellationen. Industriministern vill inteinstämma när jag erinrar om att medall rätt 1985 betecknade länet som ett krislän iskymundan. Vi som arbetar för länets intressenfinner emellertid uttrycket adekvat och träffande.Det finns många exempel på hur riksdagsmajoritetoch regering har fattat beslut som tyder på att manuppenbarligen inte känt till eller velat ta hänsyn tillVästernorrlands situation. Lokaliseringar har gåtttill andra län. Det finns många exempel. lokaliseras till av sysselsättnings-och regionalpolitiska skäl i stället för tillVästernorrland. socialdemokrater ochvpk-are avvisade våra krav på skulle utreda möjligheten att flytta delar avVattenfalls huvudkontor till . Såsent som avslogs våra reservationer om attSVAR i skulle få ökade resurser och attmikrofilmningen av kyrkobokföringsarkiven skulleförläggas till i Ånge.Det finns många exempel på avslag. Det gäller ävenhögskolan. Vi har från vårt håll krävt att högskolanskall få fasta forskningsresurser och utvecklas tillett universitet före sekelskiftet.När det gäller ny- och omlokalisering har riksdagenuttalat sig för att främst skogslänen skall komma ifråga. Inrättandet av det nya innebär enmöjlighet att leva upp till intentioner.Jag nämner i interpellationen att verket börförläggas till Härnösand.Det förvånar mig att industriministern i svaretendast noterar att landshövdingens framställning ifrågan överförts till en organisationskommitté. Somansvarig för regionalpolitiken bordeindustriministern i stället ge uttryck för enviljeinriktning. Jag frågar därför: Kommerindustriministern att verka för att det nyaskolverket lokaliseras till ?När det gäller vägar och järnvägar menarindustriministern att har fått enökad andel av anslagen. Men anslagen måste ju sesi förhållande till behovet. har densämsta vägstandarden i landet, och anslagen förunderhåll av vägar är nu så låga att man inte har rådatt underhålla de asfalterade vägarna, att man istället skall skrapa bort asfalten, eftersomgrusvägar är billigare att underhålla. Detta är enskrämmande utveckling! Anslagen för länets vägarmåste ses i förhållande till länets behov och intejämföras med andra län.För länets näringsliv, främst skogsbruk ochskogsindustri, är en bättre vägstandard av störstabetydelse. Jag frågar därför om industriministernför att förbättra infrastrukturen och ökasysselsättningen i kommer att verkaför en ordentlig anslagshöjning för vägbyggandeoch vägunderhåll i länet.Det har visat sig att en snabbtågsförbindelse mellanStockholm och och helst även tillHärnösand skulle ha en påtaglig positiv betydelseför utvecklingen längs . Det gälleratt investeringsnivå blir så hög att detger utrymme för investeringarna på sida har vi begärt detta. Jag frågar:Kommer industriministern att verka för attbanverkets investeringsnivå blir så hög att vi får ensnabbtågsförbindelse mellan ochHärnösand ?Det finns fler frågor som jag skulle vilja ta upp. Jaghoppas kunna återkomma till dem. Jag vill nu barasäga att det inte räcker med att beskriva vad somhar skett. Kommer regeringen att tillgodoseVästernorrlands behov av medel för att klara denaktuella krissituationen, och kommer regeringenatt satsa på en erforderlig utbyggnad avinfrastrukturen i vid bemärkelse, så attVästernorrland inte också får densvagaste utvecklingen i landet?Anf. 3 ():Herr talman! Jag kan i allt väsentligt instämma idet som har sagt. Jag måste ändånotera ett par saker.Industriministern anser tydligen inte attVästernorrland är ett bortglömt län, trots att viunder 80-talet har förlorat fler människor än någotannat län i landet. Trots att vi harförlorat en hel kommun, 20 000--25 000 människor,är länet tydligen inte bortglömt.Jag vill också kommentera några av de andrasynpunkter som industriministern har givit i sittsvar. beslut om regionalpolitiken för90-talet har faktiskt inneburit problem förVästernorrland. Det betyder faktiskt inte att länethar stärkts, utan tvärtom.Låt mig ta ett exempel. , som Rek 87föreslog skulle föras till stödområde 1, blev endasttillfälligt stödområde, och detta skedde efterpåtryckningar. Det innebär att kommunenexempelvis inte får sänkta socialavgifter. Dettahade varit nödvändigt i kommun, därsituationen är så prekär. Jag vidhåller att Kramforskommun skall tillhöra stödområde 1.Vidare har hela kustområdet kastats ut urstödområdet. När industriministern talar om att ettantal beslut nu skall fattas om regionalpolitisktstöd, betyder det att det före sker enansamling för att företag i kustområdet, framför allti , skall få stödet. Av den anledningenfattas det, tack och lov, en hel del beslut. Menfolkpartiet ansåg att regeringens förslag var dåligt.Vi hävdade att det gamla förslaget, även om ocksådet borde ändras, var bättre och borde tills vidarevara kvar.När industriministern hävdar att stödet till länet förregionala insatser har höjts kraftigt, är dettaalldeles riktigt. Men det tror jag att Västernorrlandskall tacka oppositionen för. Oppositionen har häri år fyllt på med anslag motregeringens vilja, och det är ju inte säkert att vi kanfinna sådana majoriteter i fortsättningen.När industriministern talar om länetsstrukturförändringar, vill jag fråga: Avserregeringen att vidta några åtgärder närlänsstyrelsen kommer in med sin redovisning?Även om vi inte vet vad man där kommer attsäga: Vilken form av åtgärder anserindustriministern att man skall sätta in? Är detsatsningar på infrastruktur eller stödpengar i störstaallmänhet? Vi kunde kanske diskutera den fråganhär, eftersom det är mycket viktigt för framtiden.Herr talman! Såväl vägarna som järnvägarna ärundermåliga i . Vi behöver rustaupp E 4 genom länet med bl.a. en ny bro i ,en bro över Sundsvallsfjärden samt förbifartersåväl i som i . Som MartinOlsson nämnde talar om att rusta upp200 mil av det belagda vägnätet. Vad händermed resten? Det blir ytterligare grusvägarsom skall underhållas, och till det finns inga --måste bliverklighet. Det finns en total enighet i länet omdetta. Men banan norr om måste ocksåförbättras så att resandetiden minskas. Vi hörde att SJ är intresserat av att byggaBothniabanan längs . Det ärviktigt för skull men framför alltför att transporterna från basindustrierna iNorrland skall . Kan inte industrin levererasina exportvaror förlorar hela en stor del avexportinkomsterna. Vi bör veta att skogsindustrinföder en stor del av , inte enbartVästernorrland.Beträffande finns det en total enighet ilänet om att som gammal skolstad ochresidensstad bör få den etableringen. Somresidensstad har staden aldrig fått någon statliglokalisering, och det är att den får det. SomMartin sade har beslutat att nyastatliga verksamheter skall lokaliseras tillskogslänen. Där har industriministern ett mycketstarkt stöd i ryggen. Det är bara att hävda iregeringen att det skall vara på det sättet.Herr talman! När regeringen nu äntligen harupptäckt bör den göra grundligasatsningar på infrastrukturen. Såväl länets vägarsom järnvägar måste rustas till samma nivå som iövriga landet.Ett Mittnordenuniversitet med samverkan meduniversiteten i de nordiska länderna bör utvecklasunder 90-talet. Forskning och utveckling ärgrundpelare i en expansiv utveckling av ettindustrilän som Västernorrland.Anf. 4 ():Herr talman! Det svar som industriministern harlämnat något av en axelryckning, vilket vi tidigarehar lagt märke till från vårt län. Vi är därförtvungna att återkomma gång på gång medförfrågningar om hur det skall bli med utvecklingeni länet.Riksdagen har beslutat om regionalpolitiska mål påflera områden. Den beslutande majoriteten iriksdagen, däribland socialdemokraterna, har vidflera tillfällen frångått uppsatta mål. Detsamma harinträffat i affärsdrivande verk och myndigheter.Det har gjort att regeringen sett sig tvungen atttillsätta utredningar för att klargöra vad riksdagenegentligen har avsett med sina beslutaderegionalpolitiska mål.Eftersom socialdemokraterna inte har detta klartför sig känner jag en stark oro inför den regionalautvecklingen, och just den i mitt eget län.Det krävs fungerande system för att regionernaskall klara sig själva. Det krävskommunikationssystem och utbildningssystem,men också regler, t.ex. på beskattningsområdet,som gör att småföretagande gynnas så att ävenenskilda individer har möjlighet att klara sig i dessaregioner.Jag börjar med kommunikationerna.Byggnadskostnaderna för vägarna i vårt länöverstiger kostnaderna i övriga landet med minst10 %. Till detta har man aldrig tagit hänsyn när mananvisat medel till vårt län. rivs asfalten upp påtidigare belagda vägar, eftersom vi inte har råd attunderhålla vägarna. tar sig intemänniskor till sina arbeten, vilket påverkarlokalisering både av företag och av bostäder.T.o.m. i de stora tätorternas omland är nu vägarnaså dåliga att företagen och boendet inte kan spridasut. Detta strider naturligtvis helt mot deregionalpolitiska mål som vi beslutat om här iriksdagen.En majoritet i har dessutom beslutat omett skattesystem som i grunden inte heller ger deförutsättningar man kan behöva. Detta harskatteutskottet också känt oro för när beslutet omskattereformen fattades av ochsocialdemokraterna. Vi kan som exempel taturismmomsen. Jag kallar den för detta, men det ärju en mervärdeskatt på hotell- ochrestaurangnäringarna. När beslutet fattades fannsdet brasklappar i betänkandet om att detta områdemåste följas mycket noga. När regeringenupptäckte att utvecklingen påverkats av höjningenav mervärdeskatten, tillsatte den en särskildutredning som skall följa utvecklingen på vissaturistorter. Man har plockat ut vissa län, men inteVästernorrlands län, som ändå har ett stort inlandmed turism och som även har en skärgårdsmiljösom är beroende av turismen.Regeringen har beslutat om denna utredning för attkunna se vilka stöd man skall gå in med. Dessutomhar det i skattereformens spår tillkommit förslagom t.ex. räntelån, vilket kommer att stoppanybyggande i andra områden än de mest expansivatätorterna.Med anledning av detta vill jag ställa två frågor.Tycker industriministern att skattesystemet meddess följdbeslut gynnar den regionala utvecklingenoch är förenlig med de mål som uppställts avriksdagen? Tycker industriministern att det ärbättre med bidragsberoende företag och branscherän med system där dessa i stort sett klarar sigsjälva?Anf. 5 ():Herr talman! Svensk industri ligger i topp när detgäller företagsförvärv utomlands. Den ligger föreJapan, och . Vårtvästernorrländska SCA har avsina anställda utanför gränser. Det innebärett minskat antal arbetstillfällen och påverkar helaSveriges ekonomi ytterst negativt.Hur har det blivit så här? Ja, det har förberettsunder av den socialdemokratiskaregeringen. Den politik som förts har resulterat istor osäkerhet om kommer att ansöka ommedlemskap i , stor osäkerhet beträffandeframtida tillgång och pris på energi, och dessutomhar vi världens högsta skattetryck. Detta harinneburit att svenska industrier har gjort stora köpav företag främst i länder inom EG, men även iandra länder.Regeringen har annonserat en helomvändning iEG-frågan, och det är mycket glädjande, trots attdet kommer väl sent om man ser det medvästernorrländska ögon.De industrier som inte är beroende av marknadeninom EG, men använder mycket elenergi i sinproduktion, flyr också vårt land. De kan inteinvestera och utveckla sin produktion inom landetunder hot om kraftigt höjda elpriser och kanskeelransonering. I vårt län har Hagraf i Härnösandoch Casco i redan lagt ned sintillverkning. Andra industrier planerar att utvecklasin tillverkning i och på Island.De stora företagen har möjligheter och tarchanserna att investera och växa i andra länder.Alla de små företagen däremot, som är beroendeav SCA, MoDo, GA-Metall, Kema Nord m.fl., harinte de möjligheterna, utan för dem, det relativtstora i och den ensammeåkaren i , blir det katastrof.Det höga skattetrycket innebär också påfrestningarpå arbetsgivarna och ger litet kvar i plånboken hosde anställda. Skattetrycket måste ner. I t.ex.Österrike har SCA kostnadsökningar på mindre än3 % beroende på bl.a. låga skatter ochnästan ingen inflation. Skulle industriministernkunna tänka sig att ta bort arbetsgivaravgifternaeller för kraftigt sänka dem i , ,och kommuner? Det har juvisat sig vara en bra åtgärd i Norrbotten.Jag måste instämma med de övriga talarna ochockså tala litet för vägarna i . Vi harpå grund av de geologiska förhållandena,svämleder och annat, mycket svårt att bygga. Detär dyrare att bygga väg i , och det ärdyrare att klara av underhållet på våra vägar. Dettatar regeringen ingen som helst hänsyn till ochtillåter att år tilldela länet för litetpengar till vägunderhåll. Det innebär, som tidigaretalare har sagt, att de belagda vägarna nu rivs uppdärför att det inte finns pengar att underhålla dem.Det är en stor kapitalförstöring.Dessutom kan en landsdel inte fungera om det intefinns möjligheter till bra kommunikationer. IVästernorrland är bilen det nödvändigatransportmedlet om vi vill att människor skallkunna bo och finna sin utkomst även i vårt län.Skall vi i ha en chans till överlevnadbehöver vi inte bara EG. Vi behöver vidare främstkärnkraften så länge den är säker och inte bättrealternativ finns. Vi måste få en kraftig sänkning avskattetrycket, bra vägar och godakommunikationer. Är industriministern villig attmedverka till att detta blir verklighet inom en snarframtid?Anf. 6 Industriminister ():Herr talman! Låt mig först konstatera att denekonomiska politik och ekonomiska utveckling vihaft varit gynnsam också förskogslänen. Det har faktiskt skett en utveckling idessa län som avviker mot den som vi hadeexempelvis . Det har varit en mycketlägre arbetslöshet. Vi har aldrig haft en så lågarbetslöshet i skogslänen som vi haft under 80-talet.Dessutom har utvecklingen av den industriellaverksamheten och näringslivsverksamheten varitpositiv, vilket naturligtvis har medverkat till attsituationen är bättre än den varit tidigare.Men detta innebär inte att allting är bra, utan vibehöver naturligtvis en regionalpolitik för attförstärka näringslivets ställning och förbättrasysselsättningen i alla skogslänen. Vi har inriktatregionalpolitiken på att mer koncentrera oss på deområden som har de verkliga bekymren medutvecklingen av näringslivet.Det stora problem som vi har , och som vimåste komma åt för att få en fortsatt positivutveckling i dessa känsliga områden, ärkostnadsproblemmet för hela det svenskanäringslivet. Vi kan inte ha en kostnadsutvecklingsom är mycket snabbare än den man har i våromvärld utan att det blir effekter på det svenskanäringslivet.De som först drabbas av de effekterna är de somhar den svagaste ställningen och den svagastelönsamheten. Det kan vara branscher som teko,men det kan också vara områden som ärregionalpolitiskt svaga. Därför måste politiken nuinriktas på att komma till rätta medkostnadsproblemet.Det är klart att den ekonomiska politiken då spelaren stor roll. Det är viktigt att vi kan få ned det trycksom vi haft i ekonomin, som har lett till en ökadinflation och som har skapat en överhettning påarbetsmarknaden, som också i sin tur lett tillsvårigheterna för arbetsmarknadens parter attträffa avtal som hållit sig inom samhällsekonomiskaramar. Detta är huvudfrågan om vi skall kunna lösade problem som man har i skogslänen inkl.Västernorrland.Vi måste alltså vara på det klara med att de resursersom ni här delvis efterfrågar inte finns istatsbudgeten, utan vi måste föra en stramfinanspolitik för att medverka till att dämpainflationstrycket och skapa förtroende utomlandsför vår ekonomi. Då går det inte att som Björneföreslå sänkta skatter hej vilt eller att bara ökautgifterna för olika satsningar. Då måste man se dethär i ett större sammanhang, vilket är oerhörtbetydelsefullt för näringslivsutvecklingen i de härområdena.Regionalpolitiken har mer inriktats på attåstadkomma förstärkningar av infrastrukturen, ochjag tror att det är oerhört viktigt. Erfarenheternahar lärt oss att infrastrukturen -- näringslivsmiljön iolika områden -- har en fundamental betydelse förmöjligheterna att utveckla olika områden. Dåhandlar det om kommunikationer som vägar ochjärnvägar, om utbildning, högskola och forskningoch utveckling, och om att utnyttja den kompetenssom finns i den svenska arbetskraften. Detta ärmycket viktigt, och därför inriktas deregionalpolitiska satsningarna i den nyaregionalpolitiken i större utsträckning på det äntidigare. Det innebär att vi har kunnat förstärkahögskolan i , och det finnsnya möjligheter med infrastrukturpengarna i detregionalpolitiska anslaget.När det gäller vägar, järnvägar, ochkommunikationer över huvud taget är det ettfaktum att vi har svårigheter att få fram de pengarsom är nödvändiga för att behålla den kapitalstocksom vi har i den infrastrukturen. Det beror på att vihittills haft den ordningen att tagit framde pengarna skattevägen.