prot · GE0939 · 1990-12-05 00:00:00 — Det kan väl sägas att det finns enmotsättning mellan ansvaret för den fysiskaplaneringen och det som kan uppfattas som inslagav etableringskontroll av den fria handeln. Jag ärmedveten om att det i praktiken är svårt att dradessa gränser. Jag hävdar med bestämdhet attkommunerna måste ha ansvaret för den fysiskaplaneringen på detta liksom på alla andra områdenoch att man inte kan isolera detaljhandeln och sägaatt denna inte skall vara underordnad sammanregler och bestämmelser som annat fysiskplanering. Detta sagt vad beträffar detaljhandelnoch kommunernas ansvar för den fysiskaplaneringen.Den tillfällig handeln och marknadskrafterna i detavseendet har inte medverkat till att förbättraservicen på det sätt som här görs gällande, eftersomsamhället med olika åtgärder har utarmat storadelar av vårt land, vilket medfört att denkommersiella servicen är mycket svag på mångaområden. Vi vet alla att när den kommersiellaservicen, affären, försvinner från bygden, dåförsvinner också litet av livsnerven i hela området.Därför är detta en oerhört betydelsefull fråga.I valet mellan att ytterligare stora delar av vårt landskulle dö ut i brist på den här typen av kommersiellservice och att man i viss mån håller tillbaka dentillfälliga handeln, som kan komma att plockarussinen ur kakan för den permanenta handeln,tycker jag att man bör vara beredd att ta detta lillaproblem -- det är trots allt ett litet problem jämförtmed de stora problem som finns i glesbygden.Jag vill poängtera att jag nu talar om typiskasmåorter, om den del av landet där detta problemfinns och inte om det stora kommunerna, där dethär inte är något problem. Man måste också kunnalita på att kommunerna har vett och sans atttillämpa detta på ett sätt som är bra även urkonkurrenssynpunkt.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag tycker bara inte, ,att det är vår sak som politiker att ta parti för denena eller andra handelskategorin, att försökaskydda den ena handelskategorin mot den andra.Såväl kommunalpolitikernas som våra uppgifter äratt skapa så goda förutsätttningar som möjligt förhandeln och för näringslivet. Sedan är det handlensoch butikernas sak att tävla om kunderna, och detskall de göra utan politikernas inblandning.Anf. 171 () replik:Herr talman! Frihet för handeln gagnarkonsumenterna. Det passar inte med en regleringav handeln i ett marknadsekonomiskt system. Jagbor själv i en mindre kommun, en sådan somRoland talar om. Om det kommer entillfällig försäljare till den kommunen, lockar hanextra mycket folk, som besöker även den redanetablerade handeln. Jag tror inte att det fungerarriktigt så som tror. Det som gagnarkonsumenterna även i de små kommunerna är enökad konkurrens om kunderna.Anf. 172 () replik:Herr talman! Vad vi nu talar om är faktiskt enavreglering i förhållandet till . Det innebär enbetydande skillnad i förhållande till de byråkratiskaregler som gäller. Att vi i centerntycker att man i någon mån vid denna avregleringskall beakta den lokala handelns situation innebärinte att vi på något sätt är emot denna avreglering.Visst är det riktigt att konkurrensen gagnarkonsumenterna. Men jag tycker att ett villkor skallvara att konkurrensen sker på lika villkor. Om endel av detaljhandeln skall bära kostnader som denandra delen inte har, är det inte en riktigkonkurrenssituation. Den lokala handeln har sinafasta kostnader och kravet på att den skall fungerapermanent år ut och år in. Därför sker intekonkurrensen med den tillfälliga handeln på likavillkor, för att nu inte tala om de externastormarknaderna, som medför att samhället såsmåningom får ta kostnaderna för att sanera demiljöproblem och andra problem som dessaförorsakar. Jag tycker att kostnaderna i så fall skallbäras av denna handel. Om så blir fallet kan vi heltoch hållet ta bort dessa bestämmelser. Det måsteligga även i de andra borgerliga partiernas intresseatt se till att konkurrensen sker på lika villkor. Låtoss därför försöka komma fram till regler sominnebär att alla får bäa samma kostnader för sinverksamhet. Då kan vi helt och hållet ta bort dessabestämmelser.Anf. 173 ():Herr talman! Det har fogats två reservationer tilldet här betänkandet.Bakom reservation nr 1 står ochfolkpartiet, som inte tycker att regerings förslag omavreglering av tillfällig handel går tillräckligt långt.Jag vill understryka att det är lagen om tillfällighandel som vi nu behandlar, eftersom torghandelnhelt plötsligt har dykt upp i debatten. Dennaregleras av lagen om torghandel, och i denna lagföreslås nu inga ändringar.I reservation nr 2 anför tvärtom, att mantycker att lagförslaget går för långt, och man vill hafler varor reglerade.Detta tyder väl på att majoriteten har hamnat rätt,och jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslagpå reservationerna.Syftet med regeringens proposition är att skyddakonsumenterna -- inte den ena eller andra formenav handel. Utgångspunkten är att en fri konkurrensligger i konsumenternas intresse och attingripanden mot tillfällig handel bara skall görasnär denna på grund av sin speciella karaktär kan hanegativa effekter ur konsumentsynpunkt. Detunderstryks också att ingripandena inte skall varamer långtgående än vad som motiveras avkonsumentintresset.Två speciella aspekter har ansetts särskilt viktiga förkonsumenterna. Det måste finnas regler som göratt konsumenterna kan spåra försäljare förreklamationer och dylikt. På den punkten är vi iutskottet helt överens.Det framhålls också att konsumenter, främst iglesbygd, skall garanteras tillgång till kommersiellservice med viktiga basvaror. Man har i det härfallet begränsat sig till livsmedel, kläder och skor.Ingripanden mot den tillfälliga handeln skall kunnagöras endast i de fall när varuförsörjningen i ettområde utsätts för störningar. Det måste väl vararimligt att kommuner som har stora svårigheter atthålla i gång den sista affären kan skydda denna motde problem som en helt fri tillfällig handel kan föramed sig. Många av dessa affärer har glesbygdsstöd;samhället betalar för att affärerna skall kunnahållas i gång. Inte har väl konsumenterna någonfördel av att den sista butiken slås ut av en tillfällighandel med ett mycket begränsat sortiment t.ex. enkorvförsäljare som kommer med korv i baksätet påbilen . En sådan tillfällig handelkan ta bort den sista möjligheten för den fastabutiken att hålla i gång.Däremot kan jag inte se något skäl att ta medytterligare varugrupper i skyddet. som inte kan tåla trycket från tillfällig handelkan förmodligen inte ha ett sortiment som i längdenär tillräckligt för kundkretsens behov.En avvikelse från propositionen har utskottet gjort.Det gäller ikraftträdandedatum. Utskottet anser attkommunerna bör få på sig attförändra sina rutiner, och vi föreslår att lagen skallträda i kraft i stället för vid årskiftet.När det sedan gäller vad som skall finnas i denväntade propositionen om ordningsstadgan nöjerjag mig, liksom och , med att hänvisa till vad som står ibetänkandet. Jag kan inte se att det finns skäl tillytterligare beställningar från regeringen i det fallet.För övrigt tror jag att vi helt har klarat utpositionerna i den här frågan. För egen del avslutarjag därför den här debatten med att säga god natttill herr talmannen, till personalen och till de äradekammarledamöter som fortfarande finns här ikammaren.Anf. 174 ():Herr talman! Det här förslaget är faktiskt,glädjande nog, ett steg i rätt riktning, som jagtidigare har sagt. Den lag som finns och den lillarest av reglering som finns kvar skall utvärderas . Det är min bestämda förhoppning att vi vidden utvärderingen kan stryka resterandetillståndskrav. Jag är nämligen övertygad om att detskulle göra varken till eller från förglesbygdsbutikernas del.Glesbygdsbutiker och butiker i mindre kommunerhar ofta mycket högre priser på sina varor än vadaffärer i närliggande kommuner har. Därför görinvånarna sina veckoinköp i storköpsaffärer, vilketinte förbättrar glesbygdsbutikernas möjligheter.Kanske gör invånarna, om en tillfällig försäljare dåoch då lockar dem att stanna kvar i sin kommun,sina inköp i den butik som finns på orten.Jag tror att det kan vara dags att avsluta dagensdebatt, för jag tror inte att vi kommer längre idiskussionen. Jag vill bara säga att jag är övertygadom att fri konkurrens och etableringsfrihet påhandelns område är det som gagnar svenskakonsumenter var i landet de än bor.Anf. 175 ():Herr talman! Det är kanske dags att säga god nattoch att gå hem, eftersom vi tydligen inte riktigt vetvad vi diskuterar.Socialdemokraternas talesman säger att det inte handlar om torghandel.Men jag instämmer inte i det, utan jag håller migtill det som står i propositionen:''Lagen är tillämplig på all s.k. tillfällighetshandel,oavsett om den bedrivs i lokaler eller liknandeutrymmen som utnyttjas vid enstaka tillfällen ellerför , från försäljningsstånd, fordon ellerandra anordningar som har ställts upp utomhuseller genom kringföring. Till skillnad från lagen omtillfällig handel'' -- alltså den gamla -- ''är den nyalagen alltså tillämplig även i fråga om torghandel,marknadshandel samt handel som sker på mässaoch liknande. ''Om socialdemokraterna inte ens vet vad det är förhandel som vi diskuterar tycker jag att den härdebatten kan avslutas -- det är ju meningslöst attfortsätta debatten.Anf. 176 ():Herr talman! Med anledning av det senasteinlägget måste jag, trots att jag redan sagt god natt,begära ordet för att säga följande. Faktum är att föratt bedriva torghandel måste kommunen besluta attdet skall finnas ett torg som det kan bedrivas handelpå, och det är en helt annan sak.Anf. 177 ():Herr talman! Det är precis vad jag har sagt tidigarei en replik till . Kommunen har attbestämma om det skall finnas någon torghandelöver huvud taget på torget. Det handlar alltså omatt kommunen har rätt att bestämma om någonplats skall upplåtas. Om kommunen bestämmer sigför att upplåta plats, regleras handeln av debestämmelser som föreslås i den här propositionenoch av lagen om tillfällig handel.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )24 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:61 Ändrade reglerför bidrag till avhjälpande av fukt- ochmögelskador i småhus1990/91:BO16 av m.fl. (m)1990/91:BO17 av m.fl. (c)1990/91:BO18 av ()25 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 5 december1990/91:113 av () tillindustriministern om statliga monopol:I den allmänna marknadsekonomiska yra somdominerar dagens debatt om den ekonomiskaverksamheten är frågan om monopol ett alltförsällan diskuterat problem. Vi har visserligen enNäringsfrihetsombudsman och ett Konsumentverk,och de klagar över att de har alltför svaga medel tillsitt förfogande för att komma till rätta medprisöverenskommelser och annan monopolitiskverksamhet.Staten har sedan gammalt varit starkt engageradinom området för så kallade naturliga monopol,vilka också kallas tekniska monopol eftersom degrundar sig på ett tekniskt förhållande som gör attkonkurrens svårligen kan upprätthållas i längden.Sannolikheten att en konkurrent exempelvis skullevilja anlägga en konkurrerande kraftledningparallellt med en redan existerande är ytterst låg.Därtill kommer att det allmänna förmodligenskulle försöka att förhindra ett sådant företag somju skulle leda till onödig markförstöring m.m.Det utmärkande för tekniska monopol är också attkonkurrens på det tekniska området ganska säkertresulterar i att konkurrenter slås ut och ett företagkvarstår som segrare och med monopol.Innehavaren av ett naturligt monopol kanemellertid lätt förfalla till en ur kundernas synpunktohemul prispolitik som han -- iavsaknaden av effektiv konkurrens -- kanskeförsummar teknikutveckling och effektivitet.Sedan gammalt har därför det allmänna söktkontrollera sådana monopol. I har detvanligen skett genom statligt eller kommunaltägande. Därför har vi ett statligt vägnät,järnvägsnät, telefonnät, högspänningsnät etc. Påsamma sätt har vi kommunala VA-nät, ocheldistributions- och fjärrvärmenät.Detta är nu inte enda skälet till att staten ochkommunen har velat äga naturliga monopol. Dethar också funnits ett annat ideologiskt skäl att hakontroll på prissättningen. Man har velat utjämnakostnaderna för medborgarna så att de som avlyckliga omständigheter har kommit att ligga näracentrum av nätet får subventionera kostnaderna fördem som befinner sig i periferin.Planerna på att ombilda till aktiebolagaktualiserar dessa frågor. är ettmonopolföretag när det gäller högspänningsnätetliksom i vissa kommuner när det gällerdetaljdistribution. är dessutomprisledande när det gäller elkraft och bildar därtillsammans med några få andra kraftföretag ettoligopol där reell konkurrens egentligen ejförekommer.Inom industridepartementets område finnsanvancerade planer på att bygga upp ett nytttekniskt monopol i form av ett fossilgasnät genomdet delvis statsägda företaget har man använt sig av affärsverksformenför att ge staten, respektive kommunen tillräckligtinflytande och för att ge allmänheten tillräckliginsyn. tycks denna politik ha övergivits.Samtidigt har regeringen vid flera tillfällendeklarerat att den på statliga aktiebolag endastställer kravet att de skall arbeta på marknadensvillkor -- givetvis inom lagarna -- och ge godutdelning på statens kapital.Om dessa principer tillämpas på företag sominnehar naturliga monopol bortfaller det allmännasmöjlighet att kontrollera såväl taxesättning someffektivitet samt utjämning mellan olika brukare avföretagets tjänster.Riksdagens ledamöter har tillställts ett brevav generaldirektör som på ettintressant sätt belyser det dilemma som kan uppstå.Det gäller en kopia av ett brev från som handlar omsamtrafikavgifter för mobiltelefoner. Televerketeftersträvar ju också ombildning till aktiebolag.Televerket säger dels att man aldrig har haftmonopol på telenätet i och säger sigvälkomna konkurrens vilket skulle kunna ske viaBanverkets fiberoptiska nät. torde inse detorimliga i att kunna åstadkomma en reellkonkurrens när det gäller det totala telenätet.Några rader längre ned framhåller ocksåmycket riktigt att ett ''sammanhållet telenät'' harbetraktats som en väsentlig nationell tillgång. Avtekniska skäl kan vi nog förvänta oss att dennatillgång torde bestå för överskådlig tid.Slutligen framhåller att ''Det är regeringoch riksdag som ytterst har att ta ställning till vilkenavvägning som skall gälla mellan regionalpolitiskaoch andra mål för prissättningen. ''Ovanstående är en god illustration avmotsättningen mellan viljan att inte vara ettmonopolföretag och att i realiteten vara det. Dettycks grassera en formlig feber bland de statligaaffärsverken att ombilda sig till aktiebolag. Så harju redan skett när det gäller FFV. Det är förståeligtatt verksledningarna eftersträvaraktiebolagsformen som radikalt minskarmöjligheten för till insyn och gerbetydligt större frihet för finansiella transaktionerm.m.Riksdagen har ju också redan på regeringensförslag avhänt sig en stor del av möjligheterna attkontrollera affärsverkens investeringar.Mina frågor blir då:Vilken politik avser regeringen i fortsättningendriva när det gäller statliga företag som ärinnehavare av naturliga monopol?Hur skall regionalpolitiska- och fördelningsmässigahänsyn tas om monopolföretagen ombildas tillaktiebolag?26 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 4 december1990/91:277 av () tillutrikesministern om Sudan:Sedan militärkuppen i har AmnestyInternational rapporterat om övergrepp mot demänskliga rättigheterna i hela landet. Rapporternatalar speciellt om övergreppen mot läkare ochsjuksköterskor som hålls isolerade utan möjlighettill komunikation med omvärlden.En mängd arresteringar och fängslande utanrättegång har också drabbat politiker,fackföreningsaktiva och advokater.Civilbefolkningen i södra utsätts förofattbara lidanden för att de motsätter sig denislamiska fundamentalistregeringens försök attinföra muslimsk lag. Regelrätta bombningar utförsi byarna i söder och både FN:s personal ochmedicinsk personal på andra sidan gränsen hindrasfrån att transportera sårade.Det är mycket tyst om förhållandena i . Motden bakgrunden vil jag ställa följande fråga tillutrikesminister åtgärder avser regeringen vidta medanledning av rapporterna om övergreppen mot demänskliga rättigheterna?den 5 december1990/91:278 av () tillstatsrådet omgrundskoleundervisningen:Enligt uppgift får elever inte denundervisning som läroplanen föreskriver. Särskiltilla är det i ämnena samhällskunskap ochreligionskunskap. Bristerna gäller även delar avden naturvetenskapliga undervisningen.I maj rapporterade forskare att det i vissa klasserknappast ges någon undervisning ireligionskunskap och samhällskunskap påmellanstadiet.Det är inte rimligt att det i en obligatorisk skolafinns sådana brister i undervisningen som härpåtalats. Elever och föräldrar har ingen reellmöjlighet att påverka situationen.Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att allaelever skall få den undervisning de har rätt att fåenligt läroplanen?1990/91:279 av i (m) tillkommunikationsministern om dispens från kravetpå taxameter:Taxibilar skall enligt lag vara försedda med s.k.taxameter. Enligt uppgift kommer även''limousinebilar'', dvs. sådana som enbart sysslarmed t.ex. körning av passagerare från och tillflygplatser till ett i förväg bestämt pris att tvingasinstallera taxameter till en dryg kostnad(30 000/), utan att densammakommer till användning.Är statsrådet beredd medverka till att hyrbilar typSAS Limousine och som inte går i taxitrafik slipperinstallera taxameter?1990/91:280 av i (m) tilljustitieministern om ekonomiskt stöd till politisktparti:Socialdemokraterna har beslutat att inte accepterakollektivt anslutna medlemmar då risken var storatt skulle förbjuda nämndaanslutningsform.Trots att kollektivanslutningen nu slopats harKommunals avdelning i bestämt att, i syfteatt även fortsättningsvis ekonomiskt stödjasocialdemokraterna, till Arbetarkommunbetala 40:-- medlem/år . Pengarna tasfrån fackföreningsavgifterna.Medlemmarna har ingen möjlighet att reservera sigoch tvingas betala till ett parti man kanske intesympatiserar med!Är statsrådet beredd medverka till åtgärder så attinte någon, mot sin vilja, tvingas ekonomiskt stödjaett politiskt parti man inte sympatiserar med?1990/91:281 av () tillsocialministern om donation av organ förtransplantation:Huddinge sjukhus, transplantationskirurgiskakliniken har börjat distribuera donationskort.Syftet är att människor på ett enkelt sätt kan talaom att de är villiga eller inte villiga att donera sinaorgan.Jag tycker det är ett bra initiativ, som borde spridastill alla medborgare. Detta har självfallet inte ettenskilt sjukhus råd att göra på egen hand.Dessutom ligger det, menar jag, i statens intresseatt medborgarna får upplysning om de möjlighetersom finns att ge sin vilja till känna.Min fråga är:Ämnar socialministern ta initiativ till att breddaverksamheten och kanske ge ekonomiskt stödinitialt, på sätt som ger alla medborgare sammamöjligheter att få tala om vad man vill med sinaorgan efter döden?1990/91:282 av () till statsrådetErik om identitetsbyte:En enhetschef vid länsskattemyndigheten iStockholm har lämnat medgivande tillidentitetsbyte efter en ansökan av den s.k.obducenten i det aktuella målet om styckmord.Beslutet JO-anmäldes av en privatperson. JO harefter genomgång av handlingarna sagt attenhetschefen fattat beslut på alltför lösa grunder.Jag kan inte låta bli att jämföra med de svårighetersom möter t.ex. en kvinna som behöveridentitetsbyte på grund av att hon förföljs avtidigare make/sambo.Min fråga:Vilka slutsatser drar statsrådet av JOs prickning förframtida beslut av samma karaktär?1990/91:283 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om balters möjligheter att få visumtill Sverige:Ett av det viktigaste bidragen det svenska samhälletkan ge de baltiska folken i deras strävanden tillsjälvständighet är att underlätta kontaktskapandeöver . Inom samhällslivets alla områdenär förmodligen kontakter, kunskaper ochöverföring av know how det som tillsammans meden utvecklad samhörighetskänsla med Västeuropakan betyda mest för balterna. Mot den bakgrundenär det beklagligt att det för många balterupplevs som lättare att få utresetillstånd urSovjetunionen än att få visum till . Motdenna bakgrund vill jag fråga statsrådet följande:Avser regeringen att vidta åtgärder för attunderlätta för balter att få visum till ?1990/91:284 av () tilljordbruksministern om försöksanstaltenRöbäcksdalen:Vid lantbruks försöksanstalt,Röbäcksdalen i , finns 13 olika avdelningarmed ca 100 anställda. Avdelningarna har emellertidi sin tur olika huvudmän och fungerar därförsjälvständigt utan administrativ samverkan.Åtta avdelningar sorterar t.ex. under Sverigeslantbruksuniversitet men där finns även Statensutsädeskontroll, Statens lantbrukskemiskalaboratorium, Statens maskinprovningar, SvalöfAB och Svensk Torvforskning.Samtliga enheter utom Statens utsädeskontroll ochSvensk Torvforskning har ställt sig bakomönskemål om att bilda en stiftelse. Syftet är attåstadkomma en mer samlad organisation och ettutökat regionalt samarbete. Stiftelsen skulle ävenavsevärt förbättra möjligheterna för Röbäcksdalenatt bli ett centrum för norrländsklantbruksforskning.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Kommer statsrådet att verka för att enstiftelsebildning tillkommer?1990/91:285 av () tillkommunikationsministern om förebyggande avolyckor i Öresund:Öresund är en av världens mest trafikeradefarleder. Områdena på båda sidor om sundet bebosav sammanlagt nära tre miljoner människor. Ensjöolycka skulle kunna få katastrofala följder,särskilt vid transport av farligt gods. Detta skullekunna förebyggas om berörda myndigheter kundeinta skärpt beredskap under passagen.Vilka möjligheter har samhället att kräva besked avhandelsfartyg när de fraktar farligt gods genomÖresund?27 § Kammaren åtskildes kl. 21.35.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.3 § anf. 19 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 10 §anf. 55 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 17 §anf. 98 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 19 §anf. 132 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 22 §anf. 162 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.