prot · GE0935 · 1990-11-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:35Torsdagen den 29 novemberKl. 12.00Meddelande om ändrad sammanträdestidmåndagen den 3 decemberAnf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela att kammaren sammanträder förinterpellationssvar kl.11.00.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 november.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:58 bil. 2 till justitieutskotteti övrigt till socialutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 28 novemberFöretogs till avgörande näringsutskottetsbetänkanden /91:NU4, NU6, NU10 och NU18(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 34).Näringsutskottets betänkande NU4Mom. 1 (regeringens lagförslag)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 2 (särskilda riskkapitalfonder)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av och -- bifölls med acklamation.Mom. 3 (rätt för fondandelsägare att utsestyrelseledamöter i fondbolag)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot138 för reservation 4 av m.fl.Mom. 4 och 5Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU6Mom. 1 (ett spritt enskilt ägande i näringslivet)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot129 för reservation 1 av Per m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (samhälleligt inflytande över livsmedels-och läkemedelsindustrierna)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot17 för reservation 5 av . 9 (miljöriktig råjärnsframställning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av -- bifölls medacklamation.Mom. 10 (stålindustrins ägarstruktur ochinriktning)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot17 för reservation 7 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 11 (Saab-Scanias projekt 2000)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av -- bifölls medacklamation.Mom. 14 (främjande av svenskt hantverk)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 21 (utvecklingsfond med ekologiskinriktning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 14 av -- bifölls medacklamation.Mom. 22 (livscykelspecifikation)Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot34 för reservation 16 av och . 11 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 23 (produktkoncession)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 18 av -- bifölls medacklamation.Mom. 26 (svenska företags miljöansvar i utlandet)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 20 av -- bifölls medacklamation.Mom. 27 (företags miljöredovisningar)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot34 för reservation 21 av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU10Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot34 för reservationen av och . 1 ledamot avstod från att rösta.Näringsutskottets betänkande NU18Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att socialutskottetsbetänkanden SoU8, SoU3, SoU6 och SoU7 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Statsbidrag till personalkooperativbarnomsorgFöredrogssocialutskottets betänkande1990/91:SoU8 Statsbidrag till personalkooperativbarnomsorg.Anf. 2 ():Herr talman! Det har gått sedanpropositionen om statsbidrag tillpersonalkooperativ utlovades, och det kanske haren logisk förklaring, eftersom det i defråge- och interpellationsdebatter vi har haft här ikammaren har framkommit att statsrådet egentligen inte anser att detta är ensärskilt angelägen reform. Man kan också om manläser propositionen få uppfattningen att förslagethar tillkommit främst på grund avpersonalsituationen. Den är bekymmersam,eftersom det är svårt att behålla personal inom denkommunala barnomsorgen.Detta ideologiska motstånd är också en förklaringtill att statsbidraget till personalkooperativ haromgetts med så många restriktioner att detegentligen inte har blivit så mycket kvar. Bristen påbarnomsorgsplatser medför att kraven på attregeringen skall uppfylla sina löften ombarnomsorg till alla blir stora. Av den anledningenär socialdemokraterna beredda att släppa framförslag som man har sagt nej till.Att förslaget om personalkooperativ skulle hatillkommit på grund av att föräldrarna skall få fleraalternativ att välja mellan, tror jag inte på.Socialdemokraterna har aldrig varit intresserade avatt föräldrar skall bestämma vem som skall vårdaoch fostra deras barn.Vårt skäl till att vi har drivit kravet pårättvisa statsbidrag till alla former av barnomsorg,oavsett huvudman, är att vi anser att det ärföräldrarna som skall välja. Det är intestatsbidraget som skall styra föräldrarnas val.Att vi också har föreslagit att statsbidrag skall utgåäven till personaldrivna dag- och fritidshem berorpå att vi anser att just denna yrkeskategori utgör resurs, som inte har möjlighet attgenomföra sina idéer. Det är en yrkeskår som harambitioner men som har hindrats på grund av detkommunala monopolet.En förutsättning för att få statsbidrag enligtbetänkandet är att verksamheten ägs och drivs avdem som arbetar i daghemmet eller fritidshemmet.De kan aldrig anställa personal utan att de anställdablir delägare. Enligt betänkandet skall även tvåförskolelärare kunna driva verksamheten. Hurskall det gå till i verkligheten? De får inte anställapersonal och kan därför endast driva en begränsadverksamhet. De kan absolut inte utvidgaverksamheten utan att ta in nya delägare.En ideell förening -- som t.ex. ABF, Unga örnaroch -- som driver daghem, fåranställa personal. Varför är inte två förskolelärarebetrodda att vara arbetsgivare och anställapersonal? Varför görs dessa omotiveradeinskränkningar? Jag kräver absolut ett svar på denhär frågan -- , här i kammaren.Personaldrivna daghem får inte heller alltid drivas iden form ägarna önskar. Aktiebolag är inteaktuella för statsbidrag, står det i betänkandet.Varför? Varken betänkandet eller diskussionerna iutskottet gav något som helst svar på detta. Desocialdemokratiska ledamöterna här kanske kansvara på även detta.De barn som skall vistas i ett personaldrivetdaghem skall tas ur barnomsorgskön, står detvidare i betänkandet. Varför får inte barn ochföräldrar välja? Det finns många anledningar till attfamiljen skall kunna välja daghem. Daghemmetsinriktning, barnens kamrater och närheten tillhemmet kan avgöra valet. Varför missunnafamiljen den minsta lilla valfrihet? De som kommerefter i kön får ändå komma fram, oavsett vem somlämnar kön.Jag vet vad socialdemokraterna kommer att säga,nämligen att segregering skall motverkas. Det ärdet stående försvaret. är det ocksåsvaret på varför statsbidrag ej ges till daghem somdrivs i vinstsyfte -- vad nu det kan vara för något.Även detta är en fråga som aldrig har blivitbesvarad här i kammaren. Vad är det som skallmotverkas? Vilka orättvisor kan föräldrar ställa tillmed om de får göra sina egna val?Omkring detta betänkande finns verkligen mångafrågor att ställa. Vad är ni rädda för? Ni misstrormänniskor, familjerna. Ni tror inte att det kanskapas rättvisa om inte politiker skapar regler sominnebär att allt skall läggas till rätta, allt skall styrasuppifrån. Vad är det för orättvisor ni tror skalluppstå om föräldrar får bestämma över sina barn?Vad har ni för bevis för att centralstyrning skaparlikvärdiga villkor?Orättvisorna kan faktiskt inte bli större än vad deär , med köer och brist på platser ibarnomsorgen och med personal som slutar,föräldrar som inte kan fortsätta arbeta därför att deinte har råd att själva betala för sin barnomsorg,och t.o.m. betala två gånger.Man misstänker nästan att alla restriktioner somomger dagens förslag har tillkommit dels därför attni av ideologiska skäl egentligen inte alls vill läggafram denna proposition, och dels därför att niönskar att det inte skall uppstå så många nyapersonaldrivna daghem, så att ni sedan kan säga:Vad var det vi sa? Det finns inget intresse för detta!Den debattmetoden har vi råkat ut för flera gångerhär i kammaren.Nu säger socialdemokraterna att det 1993 skallfinnas barnomsorg till alla. Det är efter valet, så detkan tyckas vara ofarligt att nu lova detta. Med ettfortsatt kommunalt monopol som medför brantstigande kostnader, kommer inte kommunerna attha råd att erbjuda denna form av barnomsorg, somär den i särklass dyraste och som dessutom inte gernågon valfrihet för familjen. Utöver detta råder endjup orättvisa, eftersom en stor del av familjernaställs åt sidan och inte får del av dennasamhällsservice.Häromveckan talade en tjeckisk ekonom iandrakammarsalen vid en sammankomst ordnad avSällskapet och näringsliv. Han sadeföljande: Den avgörande bristen hos allasocialistiska ekonomier samt monopoliserandeoffentliga sektorer är deras otillräckliga förmåga attfrämja och utnyttja innovationer, anpassa sig till enförändrad verklighet och motståöverbyråkratisering.Det stämmer ganska bra på barnomsorgen iSverige. Det heter från regeringshåll att planerna ärrätta, men det råkar födas för många barn. Det ärdärför som brister uppstår. Så försvarar man sig i ettplansystem. Vem efterfrågar detta i dagenssituation? Jag vill än en gång ställa frågan: Varförfår organisationer som ABF och Friluftsfrämjandetsom driver daghem anställa personal? Varför fårinte två förskollärare göra detsamma?Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till dengemensamma borgerliga reservationen nr 1.Anf. 3 ():Herr talman! Vi vet alla att det mål som riksdagenår 1985 ställde upp om full behovstäckning ibarnomsorgen inte kommer att uppnås. Detär ett stort misslyckande för regeringen ochsocialdemokraterna, men det är inte det mestallvarliga. Det allvarliga är hur detta drabbarbarnfamiljerna. De som får barnomsorg drar envinstlott som de som drar en nitlott, och inte fårbarnomsorg, får vara med om att betala.Barn behöver för en bra uppväxt föräldrar som ärtillfredsställda med sin situation och som känner attde själva är med och väljer sin framtid. De måste fåvälja hur de fördelar sin tid mellan arbete och attvara hemma med barnen. Att tvingas till det enaeller andra valet ger missnöjda föräldrar, och det ärinte bra för barnen.Bristen på barnomsorg har också konsekvenser förfamiljeplaneringen. En del av förklaringen bakomatt det föds så många barn är att kvinnor, ibrist på barnomsorg, väljer att föda de barn deskulle vilja ha tätare än vad som ursprungligen varplanerat. När man ändå måste vara hemma, kanman lika gärna skaffa sig de barn man har tänkt sig.Om vi skall klara av att uppnå barnomsorgsmåletmåste alla goda krafter tas till vara. Då krävs ennyordning där statsbidrag utgår till all barnomsorgsom uppfyller de grundläggande kvalitetskraven.Detta har liberalerna hävdat länge.Långsamt, långsamt tar regeringen ochsocialdemokraterna steg i denna riktning.Föräldrakooperativen fick liksom de ideellaorganisationerna statsbidrag för attdriva daghem.Nu tar man nästa lilla kliv och föreslår statsbidragtill alternativ barnomsorg i personalkooperativadaghem och fritidshem. De skäl man anger fördetta steg är viljan att underlätta utbyggnaden tillfull behovstäckning, att skapa fler alternativ ibarnomsorgen och att erbjuda utbildad personalytterligare en alternativ verksamhetsform. Mendessa skäl borde enligt liberalernasmening ha initierat mycket mer långtgåendeåtgärder än dem regeringen har föreslagit.Folkpartiet liberalerna anser att alla goda kraftermåste tas till vara. Det kräver en nyordning därstatsbidrag utgår till all barnomsorg som uppfyllergrundläggande kvalitetskrav. Vi anser t.ex. att detär fel att sätta upp så snäva ramar för personal attdriva daghem och fritidshem i egen regi somregeringen gör. Man trasslar till det medbegränsningar i form av krav på handelsbolag ochekonomisk förening, och man finneraktiebolagsformen oacceptabel. Självfallet måstemedlemmarna i ett kooperativ fritt kunna väljaassociationsform.Det är också självfallet att ett personalkooperativskall kunna anställa ytterligare personal utan attdessa personer skall behöva ingå i kooperativet.Genom att ställa upp regler som gör attpersonalkooperativet måste ta barn ur denkommunala kön, lägger man en kall hand påmöjligheten att driva personalkooperativ medföräldrainsatser.En annan regel säger att avgiften måstesammanfalla med den kommunala avgiften. Dettaförutsätter bl.a. en lokalkostnad som sammanfallermed kommunens genomsnitt och attpersonalkooperativet skall bära kostnader för t.ex.syskonrabatter. Om vi skall få fart på utbyggnadenmåste förbehållen bort. i stället omkvaliteten, kreativiteten och initiativkraften.Det är obegripligt att ideella föreningar skall kunnadriva daghem och fritidshem men inte , detta på grund av formellaställning. Sådant borde gå att undanröja om viljanfinns.Om sedan bostadsföretag vill bygga och drivabarnstugor, anser vi i liberalerna att deskall få göra det och att man inte skall behövakrångla till det och kalla sig föräldrakooperativ.Det finns ju föräldrar som av olika skäl inte harmöjlighet att engagera sig i ett kooperativ. Att dågöra en papperskonstruktion för att tillgodosestatsbidragsreglerna är rent stötande.Regeringens regler lägger hinder i vägen förbildandet av barnomsorgsföretag. Man säger attbarnomsorg inte får drivas i uppenbart vinstsyfte.Mot detta finns starka invändningar. Ordvalet ärinkonsekvent och tankegången suddig. Allbarnomsorgspersonal arbetar mot betalning och villnaturligtvis få så bra betalt som möjligt. I denmeningen drivs all barnomsorg i uppenbartvinstsyfte.Ännu mer absurt blir det när regeringen vill attpersonalkooperativ, i de fall det är möjligt, skallvara ekonomiska föreningar, för vilka lagen jusäger att de skall drivas i vinstsyfte. Därutöver gerreglerna fel syn på vad vinst är. På en marknad därdet finns alternativ och där intäkterna dessutom ärmer eller mindre givna, är vinst ett uttryck förkostnadseffektivitet. Därför måste lex Pysslingenskrotas.Det aviga i sådana här begränsningsregler visasockså i det förhållandet att vi har , men för att komma runtstatsbidragsreglerna arbetar man för närvarandemed arbetsledarentreprenader åt ochStockholms kommuner.Att det finns ett intresse bland föräldrar förenskilda alternativ inom barnomsorgen framgårinte minst av det pressmeddelande somsocialstyrelsen gick ut med i förrgår där det sägs attenskilda daghem och fritidshem fortsätter att öka iantal. Var sjätte ny daghemsplats somkommunerna söker statsbidrag för är en plats i ettenskilt daghem. Det skulle bli ännu mer fart pådetta om man släppte de kvarvaranderestriktionerna. Bort med restriktionerna, ochskapa en valfrihet. Föräldrar och personal ärkompetenta nog att ge en bra barnomsorg.Folkpartiet liberalerna har yrkat på att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad jag här anfört om statsbidrag till all barnomsorgsom uppfyller de grundläggande kvalitetskravenoch att måste få möjligheter att fåstatsbidrag för barnomsorg. De yrkandenaåterfinns i den reservation om statsbidrag tillbarnomsorgen som , ochfolkpartiet liberalerna står bakom. Jag yrkar bifalltill den reservationen.Anf. 4 ():Herr talman! Det kan vara intressant att försöka setillbaka på utvecklingen inom detta område och sevad som är orsaken till att det gått så innanregeringen har kommit fram till detta förslag. Vihar skisserat detta i några av de motioner somväckts.För inte så länge sedan ansåg socialdemokraternaatt det var självklart att daghem och barnomsorg iandra former skulle bedrivas enbart i offentlig regi.Steg två var när man för sex tillätföräldrakooperativ. Detta har fått de effekter sombeskrivits av föregående talare. Det kan varautmärkt för dem som har förutsättningar attengagera sig i föräldrakooperativen. För andrafinns inte alls denna möjlighet.Steg tre kommer nunär man tillåter daghem som ägs och drivs avpersonal. Det här är en utveckling som har tvingatsfram dels av förändringar i den allmännaopinionen, dels av det tryck som otvivelaktigtuppstår när man ser att löftet om fullbehovstäckning inte går att uppfylla.Jag tror också att det kommer ett tryck inne fråndelar av det socialdemokratiska partiet, som i dagbörjar flagna i det ideologiska motståndet motenskilt eller kooperativt drivna verksamheter somalternativ till den offentligt drivna verksamheten.Från ser vi självfallet dennaproposition som ett steg i rätt riktning. Det ärytterligare ett komplement, ett alternativ, som tasfram. Det är därför synd att den i vissa avseendenär ofullständig och knapphändig. Den snävar in demöjligheter att få valfrihet och ett större utbud änsom eljest som skulle kunna öppnas på bred front.Det vore klargörande om vi i den här debatten fickett besked från den socialdemokratiskeföreträdaren om varför det har dröjt så länge innanman kom fram till det tredje steget. Är det enbartav ideologiska skäl? Det bör klargöras för denframtida utvecklingen på det här området.Varför anser vi centerpartister att det är så viktigtatt man får mångfald, alternativ och fleradriftsformer inom barnomsorgen? Jag tror att ettsvaret är givet. Det gäller inte bara på det härområdet utan allmänt när det är fråga om småtjänsteföretag. Dessa är speciellt lämpliga förverksamheter där kontakten med kunden -- i dethär fallet föräldrarna -- och producenten ärbetydelsefull. Om man inför alternativ blir mansom producent beroende på ett annat sätt än inomden offentligt drivna verksamheten av att det är enbra verksamhet och att den håller hög kvalitet. är också mera flexibelt införförändringar. Vi vet att behovet på just här områdetförändras över tiden.Det finns också möjlighet för förskolelärarna attförverkliga många av de idéer som de har gått ochburit på. Alla som har någon erfarenhetvet att det är ganska trögt att kunna genomföra ochförverkliga sådant i den offentliga verksamheten.Det må gälla allt ifrån organisation avverksamheten till olika pedagogiska inriktningar.Här är tyvärr den kommunala verksamheten oftaett hinder för genomförande av goda idéer. Det ärinte alltid så. Men det gäller i tillräckligt många fallför att man skall försöka undanröja det. Jag tror attfler och fler inser att detta är ett lämpligt områdeför mångfald och alternativ.Om vi får det förhållandet blir kommunens roll enhelt annan än . Utöver att man fortfarande ären stor producent av dessa tjänster blir dess roll avmer konsultativ art som stöd och rådgivare tillföräldrar. Dessutom skall man se till att kvaliténupprätthålls. Det tycker vi är självklart.Får man flera producenter får man totalt sett ettstörre utbud. Det är precis vad som behövs, intebara för att målsättningen om full behovstäckningår 1991 skall kunna uppfyllas utan sett i ett störremakroekonomiskt perspektiv. Vi behöver ett störreutbud av barnomsorg för att kunna få ett störreutbud av arbetskraft i . Därmed kan man fåhögre produktion och större rörlighet som allaeftersträvar, och som inte minst regeringen pekarpå som ett mycket viktigt reformområde förframtiden.Den här synen på kommunens roll betonar vi fråncentern utomordentligt starkt i vårt förslag till nyttpartiprogram.Jag skall även säga några ord om betänkandet. Detfinns tyvärr fog för riktad kritik i vissa avseenden,som vi har påpekat. Det gäller t.ex.anställningsförhållandet. Vem är uppdragsgivareresp. uppdragstagare i de personaldrivnadaghemmen? Är det kommunen eller föräldrarna?Enligt mångas uppfattning är förfogandet överplatserna, kösystemet, i den personaldrivnaförskolan det viktigaste kriteriet när det gäller att taställning till vem som är uppdragsgivare iförhållande till personalkooperativet, om det ärkommunen eller föräldrarna.Man menar att kommunen måste anses varauppdragsgivare om platserna står till kommunensförfogande. Det gäller exempelvis i de fall därbarnen placeras i kooperativets förskola i denordning som kommunen föreskriver, såsomuttrycks i propositionens skrivning. Placerasbarnen i förskolan på grund av frivilligaöverenskommelser mellan kooperativet och resp.föräldrar får man följaktligen anse att föräldrarnaär uppdragsgivare. Detta är viktigt i civilrättsligt,skatterättsligt och offentligrättsligt avseende. I dendelen är propositionen mycket knapphändig ochoklar.Utskottet har gjort ett litet förtydligande vidbehandlingen av motionerna, så till vida att mananser att det är fråga om ett självständigt företag.Jag tror knappast att det räcker föt att de som villstarta sådan verksamhet skall kunna se alla effekterav det ansvar man får när man driver ettsjälvständigt företag på det här området. Därförtror jag att det är viktigt att kammardebattenytterligare kan klargöra detta förhållande.Det finns förmodligen en motsättning mellan demsom förfogar över platserna och därigenom ansesvara uppdragsgivare och dem som har teknik ochmöjlighet att ta ut avgifter. Om avgifterna kan tasut på det sätt som föreskrivs i propositionen anseren del som har tittat på detta sakkunnigt att det ärmöjligt att ha en frivillig överenskommelse mellankooperativet och föräldrarna, vilket skulle varaoförenligt med resonemanget om kösystemet. Dethär skapar en oklarhet. Det är oklart nu vid introduktionen avpersonalkooperativen. Socialdemokraterna börkunna ge något klarare besked om vad som gäller.Vem anses vara uppdragsgivare, kommunen ellerföräldrarna, i dessa båda avseenden -- förfogandeöver platserna och avgifterna?När det gäller valet av driftsform anser vi i centernatt det bör vara möjligt även för aktiebolag att drivadaghemsverksamhet. Tyvärr harsocialdemokraterna snävat in möjligheterna fördem som vill starta företag så att de enbart kan väljamellan att bilda ekonomisk förening, vilket ärutmärkt i många avseenden, och handelsbolag.Man får inte bilda aktiebolag. Är det ideologiskaskäl som ligger bakom eller är det mera praktiskasynpunkter som har väglett regeringen ochsocialdemokraterna när man har gjort dennabegränsning i företagarnas självständighet? Imånga avseenden är ekonomiska föreningar ochaktiebolag mera lika varandra än ekonomiskaföreningar och handelsbolag. Det gälleranställningsförhållandet och vilken lagstiftning somtar över i den mån stadgar och annat skulleinnehålla oklarheter. Här är ett område till där manbehöver kräva betydligt klarare besked.Principiellt -- det är det viktiga -- kan vi inte inse attdriftsformen har en ideologisk dimension. Det somman som företagare själv anser vara det bästa börvara vägledande. Även en ekonomisk föreningmåste rimligen i någon form vara vinstdrivande, omnu detta anses vara hindret för aktiebolaget.Jag har försökt belysa några av de oklarheter somfinns i propositionen och som jag tycker måsteklarläggas här i kammardebatten. Jag har även sagtnågot om de principiella utgångspunkterna förcenterpartiet. Vi anser i likhet med moderaternaoch att statsbidragsreglerna bör ändras.De bör vara neutrala gentemot alla omsorgsformeroavsett huvudman. Kommunerna skall varaskyldiga att i barnomsorgsplanerna uppta allaalternativa barnomsorgsformer som fyller dekvalitetskrav som man bör ställa.Vi vill också betona att kyrkans församlingar börjämställas med andra trossamfunds församlingarnär det gäller möjligheten att få statsbidrag till denhär verksamheten. Det är en gammal fråga som viåter aktualiserar i reservationen i det härbetänkandet. Det jag har sagt om valet avdriftsform tas också upp i reservationen.Vi tror också att det finns en rad normer ochdetaljeringsgrader i föreskrifterna som verkarkostnadsfördyrande när det gäller barnomsorgen.Även i detta sammanhang tror vi att det skulle varamöjligt för självständiga företag att göra bättrebehovsbedömningar i dialog med uppdragsgivarna,föräldrarna, vilket skulle kunna förbilliga den härtjänsteverksamheten totalt sett. Vi tror att detskulle vara till gagn för både föräldrarna ochsamhällsekonomin.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till den gemensamma borgerligareservationen.Anf. 5 ():Herr talman! skall ta ställning tillregeringens förslag om att statsbidrag skall utgåäven till daghem och fritidshem som ägs och drivsav personal, dvs. Det råder iutskottet inga delade meningar om att statsbidragskall utgå, däremot om under vilka förutsättningardet skall ske. Detta har de borgerliga talarna tagitupp i sina anföranden.