prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Vi vill gå ett steg längre.Därför vill vi ha denna lagreglering för allaeventualiteters skull, innebärande att samråd skallske mellan polisen och de för kyrkorna ansvarigakyrkoherdarna eller församlingsföreståndarna.Anf. 36 ():Herr talman! Jag håller med om detta.Jag vill nu yrka bifall till reservation 6, så att vi fårtillfälle att ordentligt ta ställning till detta ikammaren om en stund.För oss är skillnaden mellan vad många människorupplever som att det skulle finnas en kyrkofrid ochen inte alldeles lätt lagstiftning olycklig. Därför harvi i reservation 7 begärt en lagstiftning. Men vinöjer oss alltså nu med att yrka bifall till reservation6 om tvångsingripande.Anf. 37 ():Herr talman! Jag erinrade om att det var enmoderat justitieminister som utformade de slutligadirektiven till fängelsestraffkommittén. Jag gjordedet därför att de direktiven präglades av ett heltannat kriminalpolitiskt synsätt än det som JerryMartinger ger uttryck för i de kriminalpolitiskadebatterna i denna kammare. Den moderatejustitieministerns direktiv präglades av enhumanitär kriminalpolitik. Den synen påkriminalpolitiken har jag förstått att JerryMartinger inte delar, vilket är beklagligt.Så sent som när vi behandlade frågan omstraffmätning och påföljdsval i denna kammareuttryckte ett enigt utskott sig på följande sätt:''Enligt utskottets mening förtjänar det således attslås fast att fängelse inte är en effektiv metod attmotverka brottslighet och att fängelse normalt äveni övrigt har negativa följder för de dömdas socialarehabilitering. Det finns starka skäl att också ifortsättningen slå vakt om de humanitära värdensom präglat de senaste decenniernaskriminalpolitiska utveckling och som bl.a. tagit siguttryck i en strävan att i möjligaste mån begränsaanvändningen av frihetsberövande påföljder ochnedbringa tiden av de enskilda påföljder som ändåmåste dömas ut. ''Jag tycker att det är beklagligt att moderaternaspringer i från den humanitära kriminalpolitiken.Det är klart att man måste se den villkorligafrigivningen i samband med straffskaleöversynen.Det är alldeles klart att det måste ske noggrannaöverväganden om det är lämpligt att i ett slag ökastrafftiden generellt för alla brott och om det är enlämplig kriminalpolitisk inriktning att nu läggafram förslag som innebär att man måste bygga 500nya fängelseplatser. Dessa saker måste naturligtvisses i samband med varandra, när man tar ställningtill vilken inriktning kriminalpolitiken framgentskall ha. Naturligtvis tar det tid iberedningsförfarandet att göra dessa värderingarför olika brottstyper och att överväga hur reglernaför den villkorliga frigivningen skallutformas. Det är inte så enkelt som moderaternasslagordmässigt gör gällande från talarstolar.Anf. 38 ():Herr talman! Jag noterar att ,och -- av alla -- yrkarpå ny lagstiftning på ett område, nämligen när detgäller tvångsingripanden i kyrkolokaler, därinträffade händelser faktisktmedverkat till att lyfta fram gällande lagstiftning.Det ger i sig anledning att tro att de här problemeninte skall återkomma. Vi är här vana vid att få väntapå lagar som vi litet var i de olika partierna tyckerär nödvändiga och där vi anser att regeringen ärsenfärdig. Men här är det faktiskt verkligheten somhar ändrats. Därför finns det anledning att väntaoch se om det inträffade faktiskt inte är tillräckligtsom upplysning för dem som hanterar dessa frågor,så att vi inte skall behöva få fler incidenter av detslag som faktiskt har inträffat -- det har jag inteförnekat.Skulle man å andra sidan välja att införa en särskildlag tror jag att man försätter sig i en ganska svårsituation. Då måste man införa tydliga och klaraundantagsbestämmelser, och jag tror inte att detblir lättare att tillämpa en speciell lag omtvångsingripande i kyrkolokaler än det är atttillämpa gällande bestämmelser, som är utformadeenligt proportionalitetsprincipen. Jag anser att mangenom en ny lagstiftning skulle slå in öppna dörrar,innan man vet vad som blir följden av detinträffade.Anf. 39 ():Herr talman! När hänvisade tillatt det var en moderat justitieminister som skrevdirektiven till fängelsestraffkommittén, sade hansamtidigt att det var ett annat synsätt än det jagframfört som präglade den moderatejustitieministerns direktiv.Om läser direktiven en gång tillkommer han nog att inse att det i dessa avgjort intefanns några besked om att straffskalorna skullesänkas över i stort sett hela linjen, något som manfaktiskt senare kommer att föreslå.Vidare sade att vi moderater nuspringer ifrån den humanitära kriminalpolitiken.Det gör vi inte alls. Vi anser visst att man skall haen human krimanlpolitik. Men det får inte, som detgjort under det socialdemokratiska styret, innebäraatt brottsoffren kommer i skymundan i jämförelsemed brottslingarna.Lars-Erik har fortfarande inte svarat på minfråga om varför man måste koppla samman ettavskaffande av halvtidsfrigivningen med ett förslagangående straffskalorna.Anf. 40 ():Herr talman! säger att de händelsersom vi nu alla berört har lyft fram gällande lag. Mende inträffade händelserna har också lyft fram ochvisat på de brister som finns. Att lagreglera i det härfallet tror jag varken är svårare eller lättare än attskriva lagar i många andra fall. Vi anser fortfarandeatt det här är nödvändigt.Anf. 41 ():Herr talman! I trängde sig flerapolismän in mitt . Man uppgavatt man hade fått ett larm. Det är mycket ovanligtmed ett så resolut ingripande från polisens sida vidvanliga larm. När man väl var inne i kyrkan passademan mycket riktigt på att kontrollera identitetenhos ett antal flyktingar som sov i kyrkan och sökteen där. En upprörd kyrkoherde lyckadesinte stoppa ingripandet.För min del ledde detta till att jag ganska oftaövernattade i kyrkor , för att tillsammans med andraförsöka avhålla polisen från ytterligare sådanaingripanden. Jag hade kanske något störremöjligheter än flyktingarna att åtminstone begäraatt högre befäl skulle tillkallas för att man skulle fåreda på med vilken rätt polisen gjorde detta.Det är glädjande att kyrkan och polisen nu anser sigha kommit överens om hur det här skall skötas ifortsättningen. Men det kan ju vara lättare att sättasig över en sådan överenskommelse än enlagstiftning. Därför vidhåller jag och miljöpartietmed mig bestämt att här måste till en lagreglering.Anf. 42 ():Herr talman! Läs direktiven tillfängelsestraffkommittén, säger . Jaghar läst dem väldigt noga, och jag arbetade ocksåefter dem under många när jag satt ifängelsestraffkommittén. De innehöll inte någotförslag om en sänkning av straffskalorna över helalinjen. Det är riktigt. Men de innehöll ett bestämtuttalande att syftet med förändringarna inte skullevara att generellt åstadkomma längre fängelsetider.Det var en alldeles klar inriktning från dendåvarande moderate justitieministern och denkriminalpolitik som han stod för. Jag måste ännu engång konstatera att står för en heltannan kriminalpolitik.Jag tror inte att det skall handla om en generellsänkning av anstaltstiderna. Den uppfattningendelar jag. Men det är inte så enkelt som att baraställa sig i talarstolen och säga att nu skall viverkligen klämma åt alla så att de får 25 eller 30 %längre anstaltstider. Jag utgår ifrån attmoderaterna, efter det här moderata inlägget,kommer att äska medel för 500 nya anstalter i sittbudgetalternativ i januari.Anf. 43 ():Herr talman! medger att detinte har stått någonting i direktiven tillfängelsestraffkommittén om att straffskalornaskulle sänkas. Jag var väl medveten om att satt med i den här kommittén, så atthan faktiskt borde veta hur det förhöll sig.Men det som nu tar upp om attdet stod någonting om att det inte skulle bli någragenerella förlängningar av anstaltstiderna, är enhelt annan sak. Det som jag har opponerat mig moti dag och som vi moderater säger ifrån om är attavskaffandet av den obligatoriskahalvtidsfrigivningen skulle innebära att vi fårsamma anstaltstider i fortsättningen som vi har . Då är det ju inte någon vits med att avskaffaden obligatoriska halvtidsfrigivningen. Det är jurena rama bedrägeriet mot svenska folket om viförst skulle avskaffa halvtidsfrigivningen och sedansänka straffskalorna. Det skulle ju nämligeninnebära att brottslingen sitter inne exakt lika längeefter det att halvtidsfrigivningen avskaffats som närden fanns. Det vill vi alltså inte.Vårt förslag innebär en återgång till den tidigaresituationen. I jämförelse med de förhållanden sområdde när fängelsestraffkommitténs direktiv skrevsblir det med vårt förslag alltså inga generellaförlängningar av anstaltstiderna.6 § Utvidgad rätt till målsägandebiträde,m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1990/91: JuU4 Utvidgad rätt tillmålsägandebiträde, m.m. (prop. 1989/90:158)Anf. 44 ():Herr talman! Den första infördes enmöjlighet för målsägande att få ett särskilt juridisktbiträde när det gäller mål av typen allvarligasexualbrott. Syftet med bestämmelsen var att geden målsägande stöd och hjälp för att lindrapåfrestningar i samband med utredningar rörandeett allvarligt och integritetskränkande brott.Lagstiftningen öppnade också möjligheter att vidandra sexualbrott och misshandel som inte är ringa,erhålla målsägandebiträde. Tyvärr krävs det att såmånga kriterier skall vara uppfyllda att det har visatsig att det i ett flertal fall varit näst intill omöjligt attfå det här stödet vid en rättegång.Kvinnor som misshandlas i hemmen är en stor ochmycket utsatt grupp av brottsoffer. De upplever sigi regel som ensamma och övergivna. De har dåligsjälvkänsla och orkar inte göra någotåt sin situation. När de väl anmäler mannen förpolisen och ber om hjälp är det stöd som de dåerbjuds varierande.Av en slutrapport som heter Polis 80 och som är enutvärdering av polisens arbete framgår att socialamyndigheter anser att kvinnomisshandel inte är ettprioriterat område hos polisen. De misshandladekvinnorna får alltså inte den hjälp och det stöd deskulle behöva hos polisen. Mot den här bakgrundenbehandlade justitieutskottet i november förra åretpå nytt lagen om målsägandebiträde. Det fanns dåflera motioner i som pekade på atttillämpningen av rätten till målsägandebiträde hadeblivit alltför restriktiv och att informationenangående lagstiftningen inte nådde ut. Dessutomhade flera av oss ledamöter i utskottet mött kritikmot lagen, vilken gick ut på att lagen användesalltför sällan.Utifrån det här underlaget konstaterade utskottetatt rätten till målsägandebiträde borde utvidgas tillatt utan begränsning gälla i alla mål om sexualbrott.Vi menade också att rätten till målsägandebiträdeväsentligt borde utvidgas när det gäller mål ommisshandel. Utskottet uttalade att regeringensnarast borde få i uppdrag av attskyndsamt lägga fram förslag till ändringar avlagen. beslutade också på det sättet.Föredömligt nog, måste jag säga, kom regeringenredan i våras med det beställda förslaget. Det ärden propositionen som vi nu skall behandla.Förslaget överensstämmer med våra önskemål. Nustår det i lagens första paragraf att sedanförundersökning har inletts skall ett särskilt biträdeför målsäganden förordnas i alla sexualbrott.Eftersom det står ''skall'' finns det inte längre någrabegränsningar mer än att målsägaren själv uppgeratt hon inte vill ha sådan här hjälp. I linje med vårtuttalande föreslår också regeringen att det skall blilättare att få målsägandebiträde i misshandelsmål.Förut krävdes att det skulle föreligga särskilt starkabehov av biträde för att det skulle förordnas sådant.Enligt det nya förslaget krävs det endast att detföreligger behov. Allt det här är utmärkt och somjag redan nämnt i enlighet med utskottets begäran.Men på ett par punkter anser vi i -- förövrigt i likhet med andra partier -- att det nu finnsskäl att gå vidare.Den första punkten gäller att också vid övriga typerav brott bereda en viss möjlighet att förordna ommålsägandebiträde. Vi har då tänkt oss att det skallgälla särskilt ömmande fall. Det kan vara fråga omnågon som på grund av hög ålder eller psykisksvaghet har blivit så skrämd i samband med ettbrott att man kan säga att det föreligger synnerligaskäl till att just i det föreliggande fallet förordna ommålsägandebiträde.Den andra punkten gäller stöd till dem som harutsatts för ett allvarligt brott utomlands. Taexemplet med en kvinna som råkar ut för ettallvarligt sexualbrott utomlands. Hon harnaturligtvis en svår situation. Hon behärskarkanske inte språket. Dessutom kan det vara enrättsordning som hon inte känner till.Rättsväsendet kan vara manligt dominerat, ja detfinns flera saker som man kunde nämna. Hon har istort sett på alla sätt en betydligt svårare situationän motsvarande brottsoffer i . Därför menarvi att det är rimligt att försöka förbättra också förde här brottsoffren och i någon mån jämställa demmed brottsoffer i . Eftersom det inte finnssärskilt mycket grundmaterial på detta område,anser vi att det är rimligt att frågan utreds.I betänkandet finns det två reservationer somöverensstämmer med vad jag har sagt. Vi stödernaturligtvis dessa reservationer. Jag ber särskilt attfå yrka bifall till reservation 2.Anf. 45 ():Herr talman! Regeringen har vid olika tillfällenuttalat sitt muntliga stöd till brottsoffren.Socialdemokraternas sympatier tycks emellertid istort sett stanna vid olika muntliga uttalanden ombrottsoffren. Förbättringar för brottsoffren harvanligtvis genomförts här i efter det attoppositionspartierna så att säga har kört överregeringspartiet. Ett exempel på detta är bl.a. dettabetänkande, som är ett resultat av enriksdagsbeställning till regeringen om krav på enutökning av rätt till målsägandebiträde. En annanförbättring för brottsoffren som genomförts utanaktiv medverkan av socialdemokraterna ärförstärkningen av besöksförbudet beträffande depersoner som har blivit förföljda och misshandlade.Vanligtvis gäller detta kvinnor. Tack vareoppositionen kan nu de som bryter mot utdömtbesöksförbud anhållas och häktas, vilketnaturligtvis har stärkt brottsoffrens skydd.Mot regeringspartiets tidigare äskande uttaladeriksdagen att stödet till jourerna skulle stärkas.Härigenom ökade stödet till kvinnojourerna. Detfinns många exempel på att regeringspartiet harblivit överkört i frågor som gäller stöd tillbrottsoffer. Allt detta hände förra budgetåret.Därefter fanns det en viss anledning att anta attsocialdemokraterna skulle ta egna initiativ för attförbättra situationen för brottsoffren. Iregeringsförklaringen uttalade ju statsministernföljande: ''Ytterligare insatser för att stärkabrottsoffrens ställning förbereds. Särskildaåtgärder planeras för att stärka skyddet för hotadeoch utsatta kvinnor. ''I dagens betänkande behandlas krav på enförbättring av stödet till bl.a. hotade och utsattakvinnor. Reservanterna, däribland vicenterpartister som har motionerat, vill t.ex. ge dekvinnor som har hotats med eller utsatts för bl.a.våldtäkt i utlandet samma stöd och hjälp som demedborgare får som har begått brott i utlandet. Vicenterpartister anser att det är ett ytterst rimligtkrav att man hjälper svenska brottsoffer i utlandeti minst lika stor utsträckning som man hjälpersvenska gärningsmän i utlandet. Vi kan notera attdetta krav inte tycks vara lika självklart förregeringen, vilket är förvånande mot bakgrund avregeringsdeklarationen i oktober.Vi gläder oss också över att vi nu har fått stöd förvårt krav på hjälp åt brottsoffren i utlandet frånfolkpartiet och , som inte ställdeupp på vårt krav. Det enda som saknas för att viåterigen skall kunna köra över regeringen och ökastödet till brottsoffren är faktiskt miljöpartietshjälp. Jag hoppas på ett sådant stöd frånmiljöpartiets sida.Vi reservanter vill tillsätta en utredning meduppgift att göra en översyn av den situation somgäller för svenska medborgare i egenskap avbrottsoffer och målsägande vid utländsk domstol.Syftet med denna utredning måste vara att få eneffektiv förbättring i vad gäller både ekonomisktoch personligt stöd. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 2.När det gäller reservation 1 framhåller vireservanter att det bör bli större möjligheter att fåmålsägandebiträde än vad som föreslås ipropositionen. Det gäller alltså ytterligare krav påförbättringar som regeringspartiet inte ställer upppå. Vi framhåller också att målsägandebiträde börkunna få bättre hjälp och stöd om särskilda skälföreligger. Dessa krav framfördes också vidjustitiedepartementets utfrågning, liksom också icenter-, folkparti- och miljöpartimotioner.Slutligen vill jag ställa en fråga: När ämnar nisocialdemokrater, som regeringen har lovat, levaupp till regeringsförklaringen och komma medegna förslag som förbättrar situationen förbrottsoffren? Eller var det bara fler nya, tommavallöften som ni presterade? Min bedömning i dagär att ni socialdemokrater snarare tycks viljabromsa när det gäller olika förbättringsförslagbeträffande brottsoffren än att framföra någraegna.Anf. 46 ():Herr talman! har på ett bra sättredogjort för bakgrunden till det förslag som i dagligger på bord. Därför tycker jag inte attjag behöver upprepa någonting. ärnöjt med förslaget, eftersom vi harmotionerat om det. Det är mycket glädjande attregeringen kom med förslaget. Att köra överregeringen är ju inget självändamål.Vi stöder också förslaget om en utvidgning avmöjligheten att erhålla målsägandebiträde. Vid enutfrågning framkom det att det fanns ett behov,något som jag inte hade tänkt på.Vi stöder också reservationen om rätt tillmålsägandebiträde när det gäller mål utomlands.Som påpekat behandladesmotionen i fråga även . Eftersom IngbrittIrhammar nu har gjort uttalanden som ungefäröverensstämmer med dem som jag gjorde vid dettillfället, tänker jag inte upprepa mig.Vänsterpartiet ställer sig bakom de tvåreservationerna i detta betänkande.Anf. 47 ():Herr talman! Vi glädjer oss åt att det genomregeringsförslaget nu ges ökade möjligheter att fåmålsägandebiträde. Vi har trots det föreslagit enytterligare utvidgning av denna möjlighet, ochliknande förslag har, som har framkommit tidigarei debatten, lagts fram av andra, nämligen avfolkpartiets, och vänsterpartietsrepresentanter i justitieutskottet.Vi har enats om en reservation, som innebär attdomstolen, om det finns synnerliga skäl, kan låta enmålsägare få biträde även vid andra typer av brottän vad som gäller i den utvidgning som regeringenhar föreslagit. Det blir här fråga om ett slags försök,där en klar restriktivitet fortfarande gäller faständet ändå finns en möjlighet för domstolen att tahänsyn till speciella omständigheter. Det är bra,och jag yrkar bifall till reservation 1.Vi stöder också den begäran som finns i reservation2 om en utredning, som skall visa hur man avhumanitära skäl kan hjälpa svenskar som blir offerför grova brott utomlands. Det är möjligt att dettaskulle ha framförts i något annat sammanhang. Detfinns redan nu en hel del möjligheter att få ett visststöd, men vi tycker att det vore fint om situationenbelystes. Vi menar därför att en sådan härutredning skall komma till stånd. Sedan finns alltsåmöjligheter att klarare ta ställning till vad som skallgöras för att svenskar som råkar ut för grova brottutomlands skall kunna få bättre hjälp än . Jagyrkar alltså bifall även till reservation 2.Anf. 48 ():Herr talman! trädde lagen ommålsägandebiträde i kraft. Lagen innebär attmålsäganden i vissa typer av brott har möjlighet attfå eget juridiskt biträde vid förundersökning ochrättegång. Rätten till biträde gäller i första handmål om grova sexuella övergrepp men också undervissa förutsättningar mål om andra typer av brottmed inslag av våld eller annan kränkning avintegriteten.Redan efter ett år konstaterade utskottet att rättentill målsägandebiträde behövde utvidgas, och vadutskottet uttalat gav som sin meningregeringen till känna. hölls i dettasammanhang en hearing i justitiedepartementetsregi.I det betänkande vi nu behandlar föreslås attmöjligheterna att få målsägandebiträde i principalltid skall finnas i mål om sexualbrott enligt 6 kap.i , om målsäganden så önskar. Detgäller alltså mål om våldtäkt, sexuellt tvång,sexuellt utnyttjande, sexuellt utnyttjande avunderårig, sexuellt umgänge med avkomling,sexuellt umgänge med syskon, sexuellt umgängemed barn, sexuellt ofredande, koppleri ochförförelse av ungdom.Vid hearingen framkom att domstolarna förordnar målsägandebiträde i alla typer av målom sexualbrott. Den lagändring som föreslåsinnebär i princip en anpassning av lagtexten till denpraxis som har utvecklat sig.När det gäller misshandelsmål skall det inte längrekrävas ett ''särskilt starkt'' behov av biträde. Deträcker med att konstatera att det föreligger ettbehov. Även i misshandelsmål har praxis efter handblivit alltmer liberal. De oftast förekommandefallen är mål om kvinnomisshandel och mål omandra brott där kvinnor och barn är målsägande.Liksom vid sexualbrott är det ofta så att den endabevisning som finns är målsägandens berättelse.Det är uppenbart att målsäganden i dessa fall kanbehöva stöd av juridiskt biträde.Även när det gäller de andra brott som enligt 1 §andra stycket i lagen om målsägandebiträde i dagkan ge möjlighet till målsägandebiträde blir detsamma uppmjukning av rekvisiten för att få biträdesom vid misshandel. Det gäller alltså de brott motliv och hälsa och mot frihet och frid i 3 och 4 kap.i som har fängelse i straffskalan samtförsök, förberedelse eller stämpling till sådant brottsamt rån och grovt rån och försök, förberedelse ochstämpling härtill.Det sägs att det kan vara angeläget att ettmålsägandebiträde skall kunna förordnas när detgäller t.ex. brott som rubricerats som försök tillmord eller försök till dråp samt förberedelse tilldessa brott men även vid upprepade fall av olagahot och olaga frihetsberövande, där den misstänkteär en närstående person till målsäganden. Även desom blir utsatta för rån, vare sig det sker i banker,butiker eller i andra sammanhang, kan hamna i endjup kris och ha behov av ett juridiskt biträde föratt orka med den efterföljande rättegången ochkonfrontationen med den åtalade. Här bör påpekasatt lagtexten dock fortfarande har denutformningen att det även i fortsättningen skall skeen verklig prövning av målsägandens behov avbiträde.Vidare föreslås en ändring av lagen ommålsägandebiträde i förtydligande syfte så att detskall stå klart vilka regler i rättshjälpslagen som ärtillämpliga på målsägandebiträden.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1991.Till betänkandet har fogats två reservationer.I reservation 1 säger reservanterna att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna attmöjligheten att erhålla målsägandebiträde skallutvidgas ytterligare till att gälla t.ex. vid stöldbrott,utpressning och bedrägeri. Det skall dock krävassärskilda skäl eller starkt behov.Utskottsmajoriteten instämmer medjustitieministern i att det skulle föra för långt atttillmötesgå dessa önskemål. Det kan finnas behovav stöd och hjälp även vid andra brott än de som nufår utvidgad rätt till målsägandebiträde, menmålsäganden ställs inte utan stöd. Sedan den 1 juli1984 har målsäganden rätt att ha med sig enstödperson, och åklagaren skall ge stöd och hjälpoch är skyldig att föra talan om skadestånd. Detfinns även möjlighet till allmän rättshjälp.Utskottsmajoriteten anser att det saknas anledningatt nu ytterligare utvidga tillämpningsområdet förlagen om målsägandebiträde.I reservation 2 hemställs att hosregeringen begär att en utredning tillsätts meduppgift att göra en översyn av den situation somgäller för svenska medborgare i egenskap avbrottsoffer och målsägande vid utländsk domstol.På åtminstone tre departement har problemetuppmärksammats. Till harjustitiedepartementet inbjudit till en hearing.Enligt kommer man attsamarbeta med medanledning av inkomna brev speciellt från kvinnorsom drabbats av brott utomlands, och påcivildepartementet förbereds delpropositioner sombygger på ungdomskommitténs betänkande SOU1990:42, där kap. 6 tar upp socialt och rättsligtskydd vid resor utomlands. Betänkandet har ävenremissbehandlats. Vi anser att det finns allanledning att avvakta resultatet av pågående arbeteinnan en utredning tillsätts. Risken är uppenbar atten utredning kan fördröja angelägna åtgärder.