prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — De arbetarmer än männen för familjens uppehälle, men derasarbete räknas inte ens i den styrande statistiken,och de får inte vara med och bestämma på egnavillkor.Det är livsfarligt att inte göra något åt orättvisornai världen! En växande majoritet sugs ut ochförtrycks av ekonomiska makthavare, med enförkrympt verklighetsbild som inte märker hurderas verksamhet tvingar kvinnor att slita ihjäl sigför att försörja sin familj och som inte ser att det ärderas ekonomiska tänkande som gör att barn ochnatur dör.Aldrig i världshistorien har den dominerandekulturen varit så fast i ett snävt ekonomistiskttänkande som vår, så beslutsamt dyrkandeMammon. Det är ingen naturlag. Det är ettmoraliskt ställningstagande.Vi borde minnas vår historia. De fattigasförnedring och orättvisorna mot de många hårtarbetande människorna gjorde arbetar- ochbonderörelsernas krav på ett nytt samhällemoraliskt berättigat. Det gav en väldig kraft.Nu gäller det världens miljarder fattiga. Dekommer att sluta sig samman för sin rättvisa del avjordens resurser. På vems sida står vi?Sverige har namn om sig i attsolidarisera sig med de förtryckta och de fattiga.Gäller det fortfarande, eller accepterar vi numerade ekonomiska krafternas överhöghet? Var stårEG?Ekohumanismen är ideologi. Hurarbetar vi effektivast för att förverkliga deviktigaste målen? Jag kommer att se frågan om EG-medlemskap för i det ljuset.Anf. 291 () replik:Herr talman! Det var ett förvånande anförandemed tanke på att interepresenterar reservanterna mot att det lämnas inen ansökan till EG.Visst kan man säga att bostadsstandard ärhög om man räknar i sådana termer som längden påhatthyllorna, som är reglerade, anordningarna förupptagetmarkeringarna på toalettdörrarna, som ärreglerade, fönsterytan i förhållande till golvytanosv. Men bostadsytan i våra lägenheter är jämförtmed EG ganska liten. Där kan vi sannerligen inteskryta.Den svenska välfärden är visserligen väl utvecklad,men den är också väl utvecklad i . IFrankrike består en skolmåltid av tre rätter, dvs.förrätt, varmrätt och dessert. När hade vi det senasti svenska skolor? I är läkarbesöken ochglasögonen gratis.Vill vara med om att lämna inen ansökan bara för nöjet att få säga nej när detverkligen kommer till kritan? Vad vill egentligencentern? Jag försökte få ett grepp om det närpartiledaren talade här. Men det var alldelesomöjligt, och det blir inte klarare nu.Birgitta frågade vidare om riksdagenskall avskaffa sig själv. Då är sannerligen BirgittaHambraeus dåligt informerad. Visst kommersuveräniteten att i någon mån att begränsas. Det ärden eftersom är ett exportland.Tror själv på att ett EG-medlemskap innebär att riksdag stängs?Anf. 292 ()replik:Herr talman! Kanske är det symptomatiskt attmoderaternas representant endast tar upp demateriella aspekterna. Vi kanske kan få det ännubättre i EG.Jag anser att det viktigaste nu är att vi ställer omvårt sätt att leva så att vi kan rätta in oss efternaturens lagar och efter en global solidaritet. Detvar det jag försökte säga i mitt anförande. Jagkommer att studera om ett medlemskap i för oss att arbeta för det som jag anservara det absoluta centrala målet för vår överlevnad.Jag tycker att det är mycket bra att en ansökanlämnas in . Det är det enda sättet för oss att fåklart för oss vad det innebär att vara medlem. Jagutesluter inte att vi kan finna att vi bäst arbetar förekohumanismen inom EG. I så fall är jag med påatt rösta ja för ett medlemskap närett sådant är framförhandlat. Men kriteriet för migär inte att vi skall kunna öka rikedomen i den rikadelen av världen på ett kortsiktigt sätt som gör attdet blir katastrof för hela jorden och genom att sugaut . Vi skall bygga upp en hållbarframtid.Det är vidare uppenbart att EG kan utvecklas pådet sätt som, enligt många i kammaren och mångaav de länder som redan är medlemmar, är önskvärtoch möjligt till ett förenta stater. Delokala regeringarna kommer då förmodligen attfinnas kvar, vilket inte skulle förvåna mig. Menmakten att stifta lagar för invånarna kommer i stortsett att avskaffas. kommer att bli som ettlän i . Jag utesluter inte att det kan hända ärriktigt att nationalstatens tid är förbi. För mig är detviktigaste kriteriet hur vi bygger en hållbar rättvisvärld.Anf. 293 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att det inte varmycket till svar som jag fick. Jag tror att man skallvara försiktig med orden, men det var i alla fallintressant att vi inte ens kunde få en kommentar tillpåståendet att riksdag skulle stängas om vigår in i EG.Anf. 294 ()replik:Herr talman! Det är oerhört väsentligt att vi talarklartext, att vi ser till den verklighet som finns ochinte missleder människor. Anser attSverige får behålla sin självbestämmanderätt, attriksdagen behåller sin rätt att stifta lagar om EGblir union och blir en del av denna union?Får vi då självständighet och rätt att bestämma övervårt eget land, t.ex. över våra skatter, vårarbetsmarknadspolitik, vår ekonomi osv. ?Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 295 ():Herr talman! Det var ett intressant replikskiftemellan och , som vi fick lyssnatill. Jag vill hedra för hennessyn på den här frågan. Men som ärjag litet förvånad över att ställer sigbakom ansökan om medlemskap. Min syn på detförhållandet att man förbereder enmedlemsansökan är att detta är ungefär detsammasom när en kommun ger ut projektpengar. När manväl har fattat beslutet, vet man i allmänhet attbeslutet kommer att genomföras, oavsett vilkenåsikt man har i sakfrågan. Man ger ganska tydligasignaler som ofta resulterar i ett beslut som går isamma riktning som signalerna. Jag antar att såkommer att ske också i det här fallet.Det är intressant att tydligen tror atthan fortfarande kommer att ha mycket att säga tillom i riksdag. I anser man att20 % av besluten fattas i det danska parlamentet,medan av besluten fattas i EG. Ett EG-medlemskap kommer helt klart att minska vårarbetsbörda här i , den arbetsbörda sommånga ibland klagar över att den är för stor. Det ärkanske inte oviktigt i det här sammanhanget, mendäremot är det odemokratiskt. Jag vidhåller att detöverstatliga organet EG är odemokratiskt.När vi har diskuterat biståndsmedel harmoderaterna ofta betonat just att vi inte skall gepengar till odemokratiska stater och att demokratiär lika med ett flerpartisystem där de folkvaldabeslutar. Här är nu villiga att ge uppen hel del av detta för att få vara med i någontingsom man tror är ett guldägg.Herr talman! I helgens tidningar kunde man läsaom att EG kräver att skall ställa upp medstora summor till den regionalpolitiska fonden -- enfond som skall användas till satsningar för attutjämna de regionalpolitiska skillnaderna som finnsinom EG. Detta låter ju faktiskt bra. Äntligen skallvi få vara med och bedriva en förhoppningsvis godoch rättvis regionalpolitik -- något somnorrlänningarna länge har efterlyst.Nästa steg blir kanske att de fornakolonialmakterna satsar på en rättvisfördelningspolitik med en fördelning av resursernatill de allra fattigaste länderna. En rättvis globalfördelningspolitik där gesutvecklingsmöjligheter kräver att vi i i-ländernaavstår från att förbruka av jordens resurseroch att resurserna fördelas helt annorlunda än idag.Men är det EGs önskan att fördela resurserna merrättvist, värna om miljö och se till att det finnsutrymme kvar för våra barn och barnbarn att levai? Nej, EG vill bli en ekonomiskt stark union somkonkurrerar med och om att få råd attutnyttja så mycket som möjligt av jordens resurser.Effektiviteten i utnyttjandet leder till en allthårdare miljöbelastning, vilket också klart framgåri de av EG framtagna rapporterna om kommandetrafikökningar när det gäller lastbilssidan. Enberäknad ökning innebär en ökning avluftutsläppen , med alla konsekvenserdetta får på luft och havsmiljö.Herr talman! Har EG en bra glesbygdspolitik? Nej,det är väl tveksamt, även om det finns regionalafonder. De satsningar som har gjorts har inte lett tillökad självtillit ute i glesbygderna. Snarare har detvisat sig att man har effektiviserat, slagit ut och ökatarbetslösheten, vilket resulterat i ökad flykt tillstorstäderna.Självtillit och närdemokrati är två viktigabeståndsdelar som är nödvändiga för enfungerande levande landsbygd. Kommer vi att få enlevande landsbygd genom att gå med i EG? Det kanman fundera över. Med nuvarande anpassadejordbrukspolitik ser vi redan hur utslagningarnakommer att bli i vårt land. I beräknarman att 15 000 lantbruk kommer att slås ut.Sedan kan man undra var pengarna till denregionalpolitiska fonden skall tas ifrån.Skatteuppgörelsen har ju gett upphov till att det nukommer en lång rad förslag om nedskärningar i desociala förmånerna. Resurserna minskas nu inomsjukförsäkringssystemet, tandvårdsförsäkringarnaoch inom skolan. Dessutom har vi fått se från vilkaman skall ta dessa pengar för att klara den ökadeflyktingadministrationen. Jo, det är de allrasvagaste som berörs. Pengarna skall nämligen tas ianspråk från biståndsbudgeten.Herr talman! En annan viktig satsning för attstimulera den regionala företagsamheten är denkommunala upphandlingen. EG vill ändra pådetta. skall en potatisodlare i Spanienkunna överklaga om kommunen beslutar att köpapotatis från en lokal odlare. Detta kommernaturligtvis att få effekter på regionalpolitiken iSverige.Utskottet tycks tro att detta kommer att vara braför . I praktiken kommer ett medlemskapi EG att innebära att den kommunala demokratinslås ut. De vackra orden om regionernas Europamed regionalt samarbete och möjlighet att påverkakommer att bli ett minne blott. Glöm den tid närdet gick att knalla upp till kommunalrådet ochdiskutera kommunala satsningar. skall allupphandling ske i konkurrens med Europasföretag. Det regionalpolitiska stöd somkommunerna kunnat ge via kontraktsodlingar kanalltså överklagas. Detta är naturligtvis negativt förkommunerna. har fått se prov på dettabl.a. vid byggandet av . Danmarkbötfälldes för att man hade valt att anlita ett dansktföretag för detta uppdrag.Till att börja med kommer denna större marknadkanske att innebära ett ökat utbud av tjänster ochprodukter. Men kommer vi att få se alltfler företagssammanslagningar. Man lägger beslagpå marknader och slår ut de mindre företagen.I dag talas det ofta positivt om de lägrelivsmedelspriser som vi får inom EG. Europeiskalivsmedelskedjor har redan börjat köpa uppvarandra. Men med minskad konkurrens följer oftalägre priser. Och vad händer med kvaliteten? Jagtänker då på detta med bestrålad mat, på att det blirmer av bekämpningsrester, på att det blir en sämredjurhållning genom användning av antibiotika osv.Är detta vad vi vill ha?Den regionalpolitiske forskaren professor skriver i en debattartikel attregionalpolitiken och den regionala rättvisanriskerar att så gott som försvinna om blirmedlem i EG på EGs och storföretagens villkor.Om detta tycks debatten inte handla, trots att överhälften av landets län berörs, som erhållerregionalpolitiskt stöd och som inte lär få del av demiljonbelopp som kommer att fördelas till de svagaregionerna. Eller är det endast intresset förStockholms väl och ve som gäller?Jag har varit på en konferens om EG ochregionalpolitiken. Det var ganska efter detatt vi hade haft den stora leva. Jag blev mycket förvånad närman då ritade upp som en region kringStockholm. fanns inte med på kartan.Sedan drogs snabbt en linje ned till EG-området.Och det blir kanske så, att allt fler flyttar tillstorstadsregionerna för att kunna överleva, för attklara sig.Herr talman! Det nya öppna borde fåSveriges folkvalda att tänka efter och att fortsättaatt arbeta för den linje som gäller de mänskligarättigheterna och global solidaritet. Attriskdagsmajoriteten , endast efter det attjärnridån har fallit, hjälper delar av attbygga upp nya skyddsmurar är för mig en gåta. Dethär är lika gåtfullt som detta med att det skall varaså bråttom. Vi borde satsa på ett regionaltsamarbete i sakfrågorna. Det gäller då denärregioner med vilka det behövs ett samarbete ijust sakfrågorna.Det nordiska samarbetet har ju pågått i många år.Och det är klart att vi har tyckt attdet har varit ineffektivt och att det inte har häntsärskilt mycket. Men trots allt har det hänt en heldel i fråga om det nordiska samarbetet. Vi harmycket av det som man inom EG-området strävarefter att uppnå: passfrihet, en rörligarbetsmarknad, gemensamma sociala system osv.Detta arbete har kanske i viss mån tagit tid. Mendet har dock resulterat i ett fungerande system medett bra samarbete. Vi har inte sålt ut vår demokrati.Anf. 296 ()replik:Herr talman! Jag vill bara upprepa vad jag sade imitt anförande: inlämnade faktiskt enansökan till EG också som innefattadeen ansökan om medlemskap. Men vi är ändå intemedlemmar nu.Det ökade integrationsarbete som har pågått här med hundratals människor sysselsattainom byråkratin har inte väckt något intresse, utandet har snarare framkallat förvirring. Människorhar inte varit intresserade av att studera EG-frågan.Vi i hoppas emellertid, i och med att enansökan lämnas in, att det intresse skall uppstå somen sådan här oerhört väsentlig förändring i vårt landförtjänar -- om blir medlem i EG, är ju deten mycket stor förändring i vårt land. Vi kommeratt tydligt förstå att det är allvar. Vi kommer att fåett helt annat intresse för diskussioner om dessasaker.När en ansökan har inlämnats och ett avtal skrivitsav regeringen och detta kommer , vet vi exakt vad som gäller. Då är detdags för en upplyst, informerad, allmänhet att taställning. Det är så det skall gå till i en demokrati,tycker jag. Det kan hända att vi då har kommit framtill att vi bäst kan uppnå de mål som vi anser varade viktigaste genom att bli medlem. Men det kanockså vara så, att en majoritet av svenska folkettycker att det finns andra vägar som är bättre, attdet finns alternativ. Men då har vi alla möjligheteratt säga nej. Jag tror att inlämnandet av en ansökanpå de villkor som utskottet här har föreslagit kanvara bästa sättet för oss att ta ställning till en frågadär vi måste inta en ståndpunkt. Det gäller ju vårtsamarbete med Europa.Anf. 297 () replik:Herr talman! anförandehär var mycket intressant -- i synnerhet som detgäller en företrädare för ett parti som envist harkämpat för nolltillväxt. har vi i det här landetfaktiskt genom kraftfulla insatser från regeringenssida uppnått nolltillväxt. Men då klagar över att vi inte klarar skolan ochmiljön. Jag kan i det sammanhanget lägga tillpensionerna, sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen och u-landsbiståndet.Inser inte att det faktisktbehövs resurser för att det skall vara möjligt attklara just de här uppgifterna och att tillväxtenfaktiskt är väsentlig när det gäller att klara alltdetta? Just därför finns det anledning att gå med iEG -- jämför EG med planekonomi!Anf. 298 ()replik:Herr talman! Jag tror, , att detär en viss skillnad mellan det EG som harskisserats och det EG som skisserades på 60-talet.Om det är så, att vi får exakt information om vadsom gäller först efter det att har ansökt ommedlemskap, tycker jag att det är dåligt ställt meddemokratin. Det har vi kanske också fått bevis för.Inte har ju vi riksdagsledamöter, trots att vi harförsökt, lyckats få fram den information som trotsallt har funnits. Jag har, tyvärr, en känsla av att enmedlemsansökan inte är någon garanti för att viskall få fram information på detta område.Till vill jag säga följande: Ja, visstbehövs det pengar för att vi skall kunna behålla densociala välfärden i . Men för den skull är enohämmad tillväxt inte försvarbar. Det finns juandra sätt att utöka den sociala omsorgen. Jag ärfullt medveten om att en omställning till ettannorlunda och grönt samhälle kostar pengar.Dessutom är jag medveten om att det definitivt intekan bli bättre i det avseendet inom EG.Vad jag tidigare angrep var delvis denskatteanpassning som man nu är ute efter och somEG vill ha. I stället måste vi ju debattera vad somskall skäras bort i det sociala välfärdssystemet. Föratt vi skall kunna anpassa oss behövs den debattenockså. Det är alltså viktigt att vi kommer i gång medden.Anf. 299 ():Fru talman! Den bild som har målats upp för ossvisar ett dignande läckert smörgåsbord som vi barakan ta för oss av när vi blir medlemmar i få ökat välstånd, och vi skall kunna resa tillEG-länderna och ta för oss av alla välbetalda jobb.Här hemma skall vi få billigare mat, vin och sprit.Om vi däremot inte går med i EG blir vi isolerade,utestängda från all handel. blir en obetydligrandstat med sjunkande standard.Men så enkel är givetvis inte sanningen. Det finnsför- och nackdelar, allting har ett pris, och det finnsolika alternativ.Ett eventuellt svenskt medlemskap i är en av deviktigaste frågorna under detta århundrade. Vårtsamhälle och människornas levnadsförhållandenkommer att i grunden förändras.I dagsläget råder stor oklarhet om hur EG kommeratt utvecklas. Innan vi vet vad vi skall ta ställningtill är det svårt att ta ställning för eller emot ettmedlemskap.Vi behöver skaffa oss mer kunskap, tid till debattoch möjlighet att noggrant analysera alternativen.Det är en god svensk tradition i allt annatbeslutsfattande. En kritisk granskning är i det härfallet nödvändig.Centerkvinnorna har drivitkravet att en av alla arbetsgrupper som regeringentillsatt i EG-frågan skulle analysera vad EG skullekomma att innebära för kvinnorna i . Vi trornämligen att kvinnorna kommer att tillhöraförlorarna. Jag beklagar att vi inte fått gehör förvårt krav och konstaterar att kvinnornas villkor inteär något prioriterat område. Centerledamöterna iutrikesutskottet har däremot reserverat sig tillförmån för våra krav. Jag vill här, fru talman, yrkabifall till centerreservationen nr 25.Regeringens handlingssätt att på några futtigarader i en skrivelse om den ekonomiska politiken,benämd krispaket, ta ställning till enmedlemsansökan måste starkt kritiseras. Har vi pågrund av regeringens vanskötsel av svensk ekonomihamnat i ett tvångsläge? Vilka krafter är det somdikterar villkoren? Är det regeringsmaktens totalasönderfall som vi bevittnar?Jag tillhör dem som arbetat för att vi inte nu skulleta ställning till en medlemsansökan. En lämpligaretidpunkt hade varit efter valet . Jag hållerhelt med den kvinna som på Expressensinsändarsida framhöll att EG-frågan intevar uppe till debatt i senaste valet. Ingen frågademig om EG, konstaterar hon.Jag och centerkvinnornas förbundsstyrelse tolkarutrikesutskottets skrivning så, att denmedlemsansökan det här är fråga om inte innebärnågot ställningstagande för ett medlemskap i bör, som det heter iutskottsbetänkandet, återkomma till ifråga om förhandlingarnas uppläggning ochkonstitutionella aspekter på medlemskapet.Jag vill här nämna några frågor som vicenterkvinnor nu vill ha särskilt belysta.Det är bl.a. hur ett EG-medlemskap kommer attpåverka1. demokrati och självbestämmanderätt2. solidaritet med världens fattiga länder och folk3. rätten för kvinnor och män till förvärsarbete,egen försörjning samt social trygghet4. alternativet med stärkt nordiskt samarbete ochsamarbete mellan självständiga länder i Europa.Det är nödvändigt att svenska folket i sin helhet fårmöjlighet att bilda sig en uppfattning om och taställning till roll i det europeiskasamarbetet. Särskilda pengar måste därför, som harsagts här tidigare, ställas till förfogande förstudieförbund, politiska partier och andrafolkrörelser för en omfattande studie- ochrådslagskampanj. Något beslut om medlemskap iEG får inte fattas ovanför människornas huvuden.Därför kräver vi centerkvinnor en beslutandefolkomröstning när det finns klara alternativ. Vikan inte godta att det demokratiunderskott -- för attanvända EGs eget språkbruk -- som finns inom EGskall överföras till vårt land. När alla öststater nukämpar för att införa demokrati skall inte vi övergevår.Anf. 300 ():Fru talman! EG och socialpolitiken är en fråga sominte har debatterats särskilt mycket i massmedia;den har kommit upp de senaste dagarna.Inför en resa till , anordnad av SällskapetPolitik och näringsliv, som skulle informerariksdagsledamöterna om fördelen med att gå med iEG, frågade jag efter information om just EG ochsocialpolitiken. Närvarande departementsfolk sadesig inte kunna informera om de frågorna då -- detvar -- men man skulle ta redapå mer så att jag skulle kunna få svar under resansgång. Det blev dåligt med de svaren, och det är detfortfarande.Jag tycker att vi kastar oss in i ett EG-äventyr utanatt veta resans mål. Vi vet inte hur EGkommer att påverka den svenska välfärden.Sveriges arbetsmarknad, med 1--arbetslösa,kommer att harmoniseras med EG-marknadens 8--arbetslösa. Visserligen har arbetslösheten iEG sjunkit från 18 miljoner 1986 till 15 miljoner1990, men de flesta arbetslösa är kvinnor ochungdomar, och det är förödande siffror jämförtmed de svenska. I ärungdomsarbetslösheten , och av deunga kvinnorna är arbetslösa. Naturligtvis ärdet demoraliserande för de unga att inte behövas påarbetsmarknaden.Vad jag inte förstår är varför vissa människor skallarbeta sig till magsår och hjärtinfarkt medan andragår arbetslösa. Kan vi inte göra någonting åt det?Kan inte minskade arbetstider lösa det problemet?Kan vi inte vara fler om att dela på jobben?I förvärvsarbetar av kvinnorna, tvåtredjedelar av dem inom den offentliga sektorn. talade man i nyheterna om att landsting ochkommuner kommer att gå 22 miljarder back i år.Det är verkligen inga lysande utsikter förkvinnornas huvudarbetsgivare.Självfallet måste barnen ha rätt till barnomsorg närvarken mormor, farmor eller någon av föräldrarnakan ställa upp, eftersom de alla lönearbetar; farfaroch morfar är väl inte till att räkna med! Därför harvi högre skatter för att klara av att betala den somutför det arbete som EG-kvinnorna utföroavlönat i sina hem. Det finns följaktligen mycketlitet av barnomsorg i . På samma sätttar kvinnorna hand om sina och sin mans gamlasläktingar, när barnen börjar flyga ur boet.Med andra ord: Det är inte under så många av sinayrkesverksamma år som EG-kvinnorna harmöjlighet att arbeta utanför hemmet. Samhället ärinte konstruerat för att ta emot kvinnorna på enöppen arbetsmarknad.Vad gör facket åt detta? I vänder man sigtill facket i sådana här frågor, men i EG-ländernahar facket en mycket svagare ställning. I ärnästan av de anställda organiserade i facket;därför utgör det svenska facket en obestridligmaktfaktor på arbetsmarknaden. I ärbara fackanslutna. Naturligtvis har deanställda därför en svagare ställning gentemotarbetsgivaren.Det talas om social dumpning. Kan vi undvikadet här i ? Nej, vi har redan blivitutkonkurrerade av människor som är hungrigare änvi och som för en lägre lön är villiga att arbeta inomt.ex. Det gäller t.ex. kvinnor frånKorea och Filippinerna.Det börjar bli allt fler fattiga ute i . IFrankrike finns över 2 miljoner fattiga, som inte enshar en fast bostad och därför hamnar utanförsamhället. Deras barn får inte gå i skola, ochfamiljen kan inte utnyttja läkarvård, inte ens vidbarnafödande. Det beror på att de inte har någonfast bostad. Många av dessa bor i husvagn. Har intebarnet någon fast bostad får det inte gå i skolan.Man får inte heller något identitetskort. Har maninget identitetskort får man inget jobb.Många av de människor som befinner sig i dennasituation har jobbat men varit arbetslösade . De får inga nya jobb. Är det dettaEG som vi vill harmonisera oss med? Soppkökenför de fattiga har kommit tillbaka i Paris.Uteliggarna har ökat i antal. Man ser allt flertiggare, framför allt vid kyrkorna.Den danske säger att två tredjedelar av befolkningenvarken tjänar eller förlorar på att deras land hargått med i EG, men en tredjedel får det mycketsämre. Det är just den tredjedel som redan har detdåligt ställt. Med andra ord ökar klyftorna mellanrika och fattiga inom EG. Berör detta omvi går med i EG? ''En anslutning till EG:s system kommer attnödvändiggöra förändringar ikvalifikationsvillkoren för svensk folkpension. ''Detta står i ett PM från pensionsberedningen, ettoffentligt regeringsmaterial.