prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — Vi harju särskilt redovisat detta i konstitutionsutskottetsbetänkande.När det gäller frågan om införlivande avinternationella konventioner i svensk rätt skall jaguttrycka mig mycket kort. Denna frågabehandlades ingående vid föregående års riksdag.Vi kom fram till att både transformations- ochinkorporationsmetoden är godtagbara frånkonstitutionell synpunkt. Vi slog fast att det måsteavgöras från fall till fall vilken metod som skallanvändas.I detta sammanhang kan det vara på sin plats att änen gång erinra om det självklara i att internationellakonventioner som antagits också skall uppfyllas,men att detta inte alltid förutsätter att åtagandenaskall ha en motsvarighet i svensk rätt. Kring dettaär, såvitt jag förstår, också enigheten ganska stor iriksdagen.Till sist, fru talman, några ord omsamhällsinformationen. Frågan om informationentill medborgarna i syfte att öka deras möjligheteratt delta i den demokratiska samhällsprocessen ärutomordentligt viktig. Om den saken behöver viinte tvista. På den punkten är vi, , heltöverens. Men jag tycker att det är fel om manförsöker framställa detta så, att det här skulle varanågonting som särskilt värnar om.Jag tror mig kunna påstå att de flesta partier här iriksdagen gång efter annan har visat ett stortintresse för dessa frågor.Jag vill betona att det, åtminstone från vårt håll,görs en hel del när det gäller att ge medborgarnamöjligheter att ta del av olika beslut. Mensjälvfallet kan ännu mera göras. På flera områdenpågår det också ett arbete med en sådan inriktning,inte minst inom . Detutredningsarbete som bedrivs t.ex. inomcivildepartementet beträffande en samhällsdatabasi videotex är mycket intressant från allmänhetenssynpunkt men även ur de gruppers synvinkel somBo Hammar talade om. Om detta skulle kunnagenomföras så som vi har beskrivit i betänkandet,skulle en bred allmänhet få tillgång till enomfattande samhällsinformation.När det gäller de viktiga frågorna om defunktionshindrades förutsättningar att delta i dendemokratiska processen och att ha möjligheter tillinflytande i egna ärenden hos olika myndigheter villjag nämna -- precis det var inne på --att handikapputredningen behandlar frågor somhör samman med detta. Vad som sägs frånutskottets sida är att vi bör avvakta resultatet avutredningen innan vi går vidare.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandeoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 17 ():Fru talman! Först vill jag ta upp det som BoHammar kom in på, nämligen reservation 11. Jagkan inte se att finns i kammaren justnu, men jag hoppas att han snart är tillbaka. BoHammar var förundrad över att andra inte hadeställt upp på förbättrade förhållanden när det gällerde handikappades möjligheter att rösta. Jag kansäga att jag känner för den saken i allra högsta grad.Men jag tar för givet att man i resp. vallokal gör alltför att de handikappade skall få rösta.Vidare vill jag till säga, var han nu änbefinner sig, något om det som vi diskuterade isamband med behandlingen av förra betänkandet,nämligen vårdarproblematiken. Vi vill ju bl.a. haen tydligare skrivning av lagen i det avseendet föratt tillförsäkra de handikappade och de gamla denintegritet som de behöver ha när de går tillröstlokalen. Det här är en viktig fråga när det gälleratt just tillgodose de handikappades önskemål.Hans Leghammar talade om detta medkonsekvensanalyser och sade att det var typiskt attmoderaterna bara talade om kostnaderna. Men omHans Leghammar hade läst vad som står litettidigare i reservationen, skulle han ha funnit att vidär skriver om både konsekvenser och kostnader.Konsekvenserna är mångfasetterade, men vi harinte heller glömt kostnaderna, som vi anser varamycket relevanta i sammanhanget. Därmed fallerHans Leghammars opposition mot vad vi skriver ivår reservation om konsekvensanalyser.Kurt säger att nödvändiguppmärksamhet ägnas åt normgivningen. Ja, ochdet sade jag också i mitt första inlägg; vi är i storadelar eniga på den punkten. Men vi tycker inte attmajoriteten har varit tillräckligt tydlig. Därför harvi förbehållit oss rätten att reservera oss.Att här tala om viljeinriktningen när det gäller attvärna om den enskilde är en floskel i talarstolen --jag tror att uttryckte sig på detsättet. Men jag undrar om väljarna och de enskildamänniskorna tycker att vårt tal om deras rättigheterär floskler. Jag skall dock inte besvara den fråganhär i talarstolen, utan jag överlåter åt de enskildamänniskorna att avgöra om det är fråga om floskleri det här sammanhanget.Jag skulle kunna nämna en lång rad människor somhar varit föremål för uppmärksamhet, även här iriksdagen. Det gäller människor som har känt sigöverkörda -- enskilda människor som upplever attde har blivit trampade på tårna vad gäller derasrättigheter.Sedan säger , och i detavseendet håller jag med honom, att lagrådets rollinte nog kan understrykas. Ja, det tycker således viockså. Men hur kommer det sig att propositionergång på gång kommer så sent att vi först då får vetaatt tidsutrymmet, tyvärr, är begränsat och att detdärför inte går att remittera ärendet till lagrådet.Det är inte att visa respekt för lagrådets betydelse.Alltför ofta händer det att socialdemokraternaanser att det inte är nödvändigt att gå till lagrådet.Där har vi inte samma åsikt. Vi anser att det häralltför ofta, finns ett bristande intresse för lagrådetsroll och en sådan situation måste undvikas.Anf. 18 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman! kände sigtydligen litet trampad på tårna när det gälldereservationerna om konsekvensanalyser. Här hardet faktiskt, fru talman, blivit två reservationer omkonsekvensanalyser. Om ochmoderaterna tycker att alla konsekvenser skallbelysas, hade det väl inte funnits någon anledningatt skriva en egen reservation. Då hade det väl istället varit väldigt lätt att förena sig med centernoch i en gemensam reservation omkonsekvensanalyser. Det är bara det att det härfinns en skillnad i synsättet, och de konsekvensersom tas upp i den moderata reservationen ärkombinerade med preciserade kostnader förenskilda individer, företag och statsmakterna.Men jag ger gärna en chans.Om anser attkonsekvensanalyserna ändå skall gälla påmiljöområdet, inom fördelningspolitiken osv.,begär jag gärna votering i det här ärendet. Jagskulle med glädje se att röstade medcentern och . Och så blir det väl omElisabeth menar allvar med sitt tal omviljan att få fram alla konsekvenser, inte bara desom är av enskild ekonomisk art. Dess värre tolkarjag den moderata reservationen på det senaresättet.Anf. 19 ():Fru talman! När man lyssnar på ElisabethFleetwood kan man få ett intryck av attsocialdemokraterna i regeringsställning förberederlagförslag sämre än vad t.ex. de borgerligaregeringarna gjorde . Sakligtsett, , finns det inget som helststöd för en sådan beskrivning. Alla minnesgodaerinrar sig att vi i konstitutionsutskottetsbetänkande /88:3 hade undersökt detta. Därframgår det att man just beträffandeberedningsarbetet i det här fallet inte kunnat påvisanågon avgörande skillnad mellan perioderna före1982 och perioden . Just detta harfaktiskt, om jag nu inte minns fel, ocksåmoderaterna -- jag tror t.o.m. att ElisabethFleetwood var med vid det aktuella tillfället -- varitmed om att skriva under. Skall vi föra en sakligdiskussion, tycker jag att man skall framhålla denkorrekta bilden.Det jag kallade för en floskel, ,var när påstår sig ha ensamrätt attvärna om den enskilde. Att den enskildesförhållande gentemot det allmänna är en mycketviktig fråga har jag aldrig stuckit under stol med ochinte mitt parti heller.Beträffande det som i reservationanförs om tolkning av ramlag och generalklausul tillförmån för den enskilde, anser utskottet att manmåste ta hänsyn till olika faktorer. Vi har iutskottsbetänkandet bl.a. pekat på att principen attregler som ålägger bördor eller pålagor skall tolkassnävt. Det är utan tvivel en formulering som harstor betydelse med tanke på den enskilde.Vi behöver inte skapa motsättningar i onödan. Meneftersom särskilt vill betonamoderaternas reservation 1 om ramlagar, vill jaggärna säga att jag tycker att utskottsmajoriteten gårlängre än gör på den här punkten. Visäger rent ut att vi bör ha en minskad användning avramlagar. Jag tycker att skulle kunnaställa upp på det.Anf. 20 ():Fru talman! Först vill jag vända mig till HansLeghammars som går upp och säger att jag kännermig trampad på tårna. Jag apostroferadesi det Hans Leghammar sade. Det är därförsjälvklart att jag svarade på det. Det är ganskamärkligt att Hans Leghammar vill ge oss möjlighetatt ansluta oss till den andra reservationen omkonsekvensanalys. Ni har tre namn på erreservation och vi har tre namn på vår. Jag inbjuderHans Leghammar att få sina medreservanter attansluta sig till vår reservation i stället.Vi har skrivit två reservationer, för vi har litet olikauppfattningar. Låt båda dessa stå. Jag förstår intealls varför Hans Leghammar skulle tycka att jagkände mig trampad på tårna när jag yttrade det jaggjorde.Kurt påstår att jag har sagt attsocialdemokraterna förbereder lagförslag sämreoch att vi betänkande 1987/88:KU3 hade gjortkonstaterandet att ansvarsfördelningen var ungefärlika. Det vi har yttrat oss om här är framför allt desenaste årens fördelning. Vi tycker att man alltförofta har lämnat bl.a. lagrådet utanför och denuppfattningen har vi fortfarande.Att tala om floskler tror jag nästan, fru talman, attjag avstår från. vinklade på ett annat sätt och fick det till att denenskilda människan skulle känna sig likaomhändertagen. Den diskussionen vill jag inte ensta upp här. Jag tycker att det är ovärdigt.Anf. 21 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman! glömmertydligen vad debatten startade med när det gällerkonsekvensanalyserna. Jag angrep er moderaterför att ni hade en snäv skrivning och bara tog uppfrågor utan kostnadsanalys. Jag talade varmt omden reservation som och harskrivit i samma fråga, och som vill ha en bred analysav alla konsekvenser.Då fick jag till svar att jag hade tolkat den moderatareservationen fel, för den var så bred. Var så god,, visa hur brett det moderatatyckandet är i konsekvensanalyserna och rösta medcenter- och miljöpartireservationen, som täcker inoch vill ha fram alla konsekvenser och inte stirrarsig blind på gruppegoismens altare när det gällerkostnaderna, vilket den moderata reservationendess värre gör. Jag kan inte tolka det på annat sätt.Men om reservationen har blivit missuppfattad avmig och andra som har läst den, finns det allmöjlighet att rösta tillsammans med ochmiljöpartiet.Anf. 22 ():Fru talman! Det beror på hur man läser saker ochting. I vår reservation läser jag innantill så här:''Det är nödvändigt att varje förslag till ny lagåtföljs av en ordentlig utvärdering av konsekvenseroch kostnader för enskilda individer, företag ochstatsmakterna. ''I ordet konsekvenser lägger vi in -- vad nu HansLeghammar kan mena -- olika konsekvenser. Detär bara det att vi använder ett ord för konsekvenseröver huvud taget, vad som gäller olika områden isamhällslivet. Det står fullt klart i vår reservationvad vi avser. Den är icke begränsad och vi kommeratt rösta för den i sak, som jag sade i talarstolen,eftersom vi formellt inte har yrkat bifall till den.Hans Leghammars angrepp är helt omotiverat.Anf. 23 HANS LEGHAMMAR (mp):Fru talman! Man kan undra över om moderaternaverkligen vill ha en bred analys. Varför väljer de iså fall att gå skilda vägar? Varför har man interedan från början gått med på denkonsekvensanalys som och harvelat ha? Varför har man valt att skriva en egenreservation? Det kanske finns en skillnad ändå.Anf. 24 ():Fru talman! Just det, Hans Leghammar, varför harman inte anslutit sig till vår reservation? Vi har tvåreservationer i denna fråga. Det finns ingenanledning att argumentera så som HansLeghammar gör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Radio- och betänkande1990/91:KU12 Radio- och TV-frågor.Anf. 25 ():Fru talman! etermediepolitik tillhörförmodligen de mest utredda politiska frågorna imodern tid. Trots allt detta utredande väntarfortfarande frågan om en modernetermedielagstiftning på ett avgörande. harväl uttrycket långbänk varit mer passande än närdet gäller att beskriva regeringens beslutsvånda pådet här området.Kommunikations- och informationsteknikenslandvinningar har skapat en helt nymediemiljö. I allt fler länder inser man betydelsenav valfrihet, konkurrens och mångfald. Det somfaktiskt sker, fru talman, är att man i land efterland, inte minst i våra grannländer, avreglerarradion och televisionen.Särskilt glädjande är den utveckling som ägerrum i Öst- och . Där var förrinformationsförmedlingen en statlig angelägenhet.Nu spirar yttrandefrihet och mångfald även där,t.ex. i andra fristående kommersiellaradiokanal, som startade . Det är baraett exempel på att våra grannländer nu håller på attgå om oss när det gäller frihet påetermedieområdet.Det behöver knappast understrykas, fru talman, attyttrandefriheten är en i det fria ochdemokratiska samhället. Därför måste ocksåradion och televisionen omfattas av principen omyttrandefrihet. Detta har alltid varit moderatasamlingspartiets utgångspunkt i debatten om radiooch TV. De som säger sig förespråka fria och öppnasamhällen kan inte med trovärdighet också försvararadio- och TV-monopolet. Därför måste SverigesRadios monopol upphävas. Moderatasamlingspartiet menar att endast tekniskabegränsningar skall tillåtas inskränkaetableringsfriheten.I dag förs en livlig debatt om framför allt TV-politiken. Tyvärr betraktas reklamfrågan av mångasom avgörande. Det är emellertid en farlig felsyn.Reklam i radio och TV är naturligtvis ingetsjälvändamål. Det är ett sätt att finansierafristående kanaler och därmed ett medel attförverkliga yttrandefriheten. Därför är ettupphävande av reklamförbudet en förutsättning föryttrandefrihet, konkurrens och mångfald.Under lång tid har socialdemokraterna envetetförsvarat monopol. Deuppluckringar av monopolet som har ägt rum påsenare tid har partiet faktiskt aktivt försöktmotarbeta. Jag tänker inte minst på den debatt somvi har fört om satellit- och kabel-TV.Det är emellertid glädjande att socialdemokraternanu har retirerat från sitt tidigare motstånd motreklam. De har gjort det 20--än vad deflesta andra partier har gjort och 20--ände egna partivännerna nere på kontinenten. Men,som det heter, himlen välkomnar varje omvändsyndare. Så det är väl bättre sent än aldrig.Nu skall det -- har vi läst i tidningarna -- tillsättasen parlamentarisk beredning. Den skulle ha tillsattsför länge sedan, men har detkommit nya uppskovsbesked därför att kanslihusetoch slåss i den här fråganoch inte kan komma överens. Precis som det förrvar i , så väntar nu svenska folket ochriksdagen på att det maktägande partiet interntskall kunna besluta sig. Också där, fru talman,ligger vi efter och väntar på partikongressbeslut,precis som man i väntade påPolitbyråbeslut.Fru talman! När vi nu diskuterar radio- och TV-frågorna samt den lagstiftning som behandlas idetta betänkande, så är det viktigt att inte glömmabort radion för televisionens skull. Radiomediethar utvecklats annorlunda än TV-mediet. I dagskiljer sig utvecklingen mellan dessa medier ganskamycket. Vi tycker självfallet att ocksåradiofrågorna nu skall tas på allvar.När det nu skall fattas ett nytt beslut på dettaområde är det enligt moderata samlingspartietsmening viktigt att ett sådant beslut garanterarSveriges Radios ställning som ett public service-företag. Enligt vår uppfattning vore det olyckligtom koncernen gjordes halvkommersiell genom attreklam tilläts i och . behöver mer pengar finns detandra möjligheter att lösa den problematiken ängenom reklam i det egna mediet.Det här innebär att TV-reklam inte bör tillåtas iSveriges Radiokanalerna. Den måste förbehållasnya fristående markkanaler som saknar möjlighettill licensfinansiering.Eftersom vi nu diskuterar ett KU-betänkande villjag peka på att en liten minoritet i kanvad gäller en inskränkning i fri- och rättigheterna --där kommer reklamfrågan in i bilden -- skjuta frambeslutet . Skulle ett beslut i fråganom reglering av radio- och TV-frågorna innebärasådana inskränkningar som kan befaras, dåkommer vi i moderata samlingspartiet att utnyttjadenna vår rätt. Vi får också erforderligt antal rösterför det i kammaren. Frågans avgörande kommer iså fall att skjutas dvs. över valetnästa höst.Fru talman! Låt mig säga några ord om detparlamentariska läget. Vi hoppas att denparlamentariska beredningen skall uppnå en bredlösning, så att vi i fortsättningen slipper att riva uppbeslut efter varje majoritetsskifte i . Omregeringen vill få till stånd en bred uppgörelse, finnsdet i fråga om reklamens placering möjlighet attsöka samförstånd med såväl sommoderata samlingspartiet samt förhoppningsvisockså andra partier.Låt mig slutligen säga några ord om problematikenmed radio, och för den delen också TV, över öppetvatten. Det finns något som kallas för RadioNord-lagen. Det är egentligen fantastiskt att denhär typen av begränsningar finns och att människori fortfarande kan sättas i fängelse förradiosändningar från internationellt vatten riktademot . Det är en lagstiftning som ärdrakonisk i sin stränghet, och den har faktiskt ocksåtillämpats. Människor har satts i fängelse på grundav att de har sänt radio riktad mot . Jaghoppas att den parlamentariska beredningen tarupp också denna aspekt till behandling.Jag ber därför, fru talman, att få yrka bifall till denreservation som är fogad till utskottets betänkandepå denna punkt.Anf. 26 ():Fru talman! Vid nästan varje undersenare tid har behandlatmotioner om radio- och TV-frågor. Många av dekrav som har förts fram i dessa motioner har gått utpå en grundläggande förändring av radio- och TV-verksamheten i vårt land. Man har velat släppa inytterligare företag, och man har velat låtaverksamheten bli helt eller delvisreklamfinansierad. har det också förtsfram krav på en etableringsfrihet som liknar densom gäller för tryckta skrifter.Utskottsmajoriteten har regelmässigt avstyrktsådana motionsyrkanden. Lika regelmässigt har detförekommit reservationer till förmån föryrkandena.Även årets KU-betänkande behandlar sådanamotioner och också avstyrks de. Vad somemellertid skiljer detta betänkande från tidigarebetänkanden är att utskottet -- med undantag för enmycket speciell fråga, som jag skall återkommatill -- är enigt i sina ställningstaganden.Det som har åstadkommit denna enighet i utskottetär givetvis den senaste utvecklingen påmediepolitikens område.Under många år har det som bekant pågått ettarbete med att få till stånd ett utvidgatgrundlagsskydd för andra medier än det trycktaordet. I beredningsarbetet har deltagit enberedningsgrupp med företrädare för samtligariksdagspartier. tog beredningsarbetet ettstort steg framåt. Sedan överläggningarna i denparlamentariska beredningsgruppen avslutats,remitterade nämligen regeringen ett förslag till enyttrandefrihetslag till lagrådet. En proposition kanförväntas redan i december i år.De yttrandefrihetsrättsliga aspekterna påmediefrågorna kan därmed förväntas bli avgjorda ibrett samförstånd. Jag vill särskilt understryka det.Även när det gäller andra aspekter påmediefrågorna är det viktigt -- i likhet med AndersBjörck vill jag också understryka det -- med en såbred enighet som möjligt. Det är därför som det iden senaste regeringsförklaringen sägs att dennationella mediepolitiken bör utformas i bredastmöjliga samförstånd. Bättre svar på den punktenkan jag inte ge . Som en följd avdetta har regeringen också förklarat att denkommer att inbjuda partier till enparlamantarisk beredning om den framtidamediepolitiken.Det är med hänsyn till beredningsarbetet på dessabåda områden som ett enigt utskott nu avstyrkermotioner om rätten att sända radio- och TV-program från sändare på marken, motioner omytterligare utredning om TV-politiken, motionerom reklamfinansierade markbundna svenska radio-och TV-sändningar samt motioner om lokala TV-stationer.I betänkandet behandlar utskottet också motionerom ändringar i kabellagstiftningen och om enomedelbar ratificering av konventionen omgränsöverskridande television. Ett enigt utskottkonstaterar att radiolagsutredningen arbetar meddessa frågor och att det arbetet inte bör föregripas.En motion behandlar den gamla frågan omlagstadgad rätt att i efterhand ta del av programsom sänts av . Utskottet konstateraratt upphovsrättsutredningen har lagt fram ettförslag om detta som bereds i regeringskansliet.På denna punkt uttalar utskottet -- också detta ienighet -- att det är angeläget med en snar lösningav frågan men att beredningsarbetet inte börföregripas av någon åtgärd från sida.I full enighet avstyrker utskottet ocksåmotionsyrkanden som gäller frekvenser förkommunikationsradio -- också i detta fall medhänvisning till en pågående utredning.Fru talman! Som jag antydde förrut, finns det enfråga där det inte råder fullständig enighet iutskottet. Det gäller en motion som väckts avutskottets vice ordförande är -- det vill jag gärna understryka -- intealldeles lätt att förstå. vänder sig mot någotsom han kallar Radio Nord-lagen. Enligt Björckstår denna i strid med yttrandefrihetens principeroch bör därför upphävas.Tittar man på yrkandet i motionen, finner manemellertid att vill att skallupphäva en ändringsförfattning till en gammalkunglig kungörelse . Det intressanta isammanhanget är att regeringen upphävde dennakungörelse redan 1967.Motionsyrkandet är alltså efter sin tid.Utskottet kunde naturligtvis ha nöjt sig med attkonstatera detta och föreslå att motionen inteborde föranleda någon åtgärd från sida.Men det här är ett snällt utskott, och utskottet hardå välvilligt tolkat motionen så att den vänder sigmot lag om förbud i vissa fall motrundradiosändning från fartyg utanför Sverigesterritorium.Utskottet konstaterar att denna lag grundar sig påen Europarådskonvention som åläggerSverige att såsom lagöverträdelse beivraupprättandet och användandet avrundradiostationer på öppna havet. Att upphävalagen skulle, , innebära ett brott motkonventionen. Av den anledningen avstyrkerutskottet motionen.Utskottets moderata ledamöter har ändå reserveratsig. De yrkar inte bifall till motionen -- naturligtnog -- men vill i stället att regeringen tar initiativ annan konvention och att regeringen lägger framförslag om mildare straff. Jag kan för min del intefinna det motiverat att riva upp 1965 årsEuroparådskonvention eller att ändra påstraffbestämmelserna i lagen.Fru talman! Jag yrkar med detta bifall till utskottetshemställan om avslag på samtliga motioner.Anf. 27 ():Fru talman! Låt mig då säga att enigheten ibetänkandet beror ju på att vi går och väntar på enutredning som skulle ha tillsatts för länge sedan.Den skulle ha tillsatts efter densocialdemokratiska partikongressen i varje fall,dvs. är vi i mitten avnovember, och på grund av splittringen inomsocialdemokratin har vi ännu inte fått den härberedningen.Jag hoppas emellertid att den skall komma tillstånd. Jag tror att det finns icke obetydligamöjligheter till en bred enighet, i synnerhet omman följer de tankegångar som har framförts avbl.a. utrikesminister vad gällerreklamens placering. Då tror jag att vi kan få ensnabb uppgörelse och också en uppgörelse somhåller under ganska lång tid.Sedan till frågan om den s.k. Radio Nord-lagen.Om hade läst reservationen,skulle han där ha funnit att när antogden konvention som reglerar den här frågan sademan att man hoppades att signatärmakternauteslutande använde överenskommelsen iavseende på den begränsade tillgången avfrekvenser och inte för att bevara några statligaeller andra monopols intressen i fråga ommasstelekommunikationer.Det är ju precis tvärtom, fru talman.Socialdemokraterna drev igenom den här lagen,man har använt den och satt folk i fängelse,tvärtemot rekommendation!