prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Det kommer attbli på detta område som det blir på andra områden.Om förs över till privat ägande kommerstarka ägargrupper på den privata sidan att ta handom både elproduktion och eldistribution i dettaland, och det vill vi socialdemokrater inte vara medom.Det lyster mig att höra hur skallkunna beskriva att det finns en konkurrens omelproduktionen i de norrländska älvarna. Var finnsden konkurrensen mellan olika kraftproducenter?Var finns konkurrensen när det gällerkärnkraftsreaktorerna? Vilka privata ägare kanplocka fram de tiotals miljarder som fordras för attskapa dessa produktionsanläggningar? Jag hållermed om att små anläggningar kan drivas i privatregi. Men när det gäller de stora strategiskaanläggningarna finns det ingen konkurrens, och därbör samhället vara ägare.Anf. 150 ()replik:Herr talman! Anledningen till att ni förhandlar omer energipolitik är ju att ni i grunden inte vet vad eregen energipolitik skall vara . Faktum äratt inte ens vet det här . Dethar ni överlåtit till andra att i praktiken bestämmaöver, eftersom ni själva har insett att denenergipolitik som var högsta sanning här ikammaren nu inte rimmar medverkligheten.När det gäller debatterna runt om i landet, ÅkeWictorsson, föreslog vi att det skulle föras debatterom , om energi och om skatter. Men avnågon outgrundlig anledning ville ni inte hadebatter i olika fackämnen. Möjligtvis kan det haberott på att ni inte visste var ni i sakstod i dessa frågor.Jag förstår uppriktigt sagt inte närdet gäller konkurrensen i kraftproduktionen. Visstär det en mängd olika företag som kan produceraelektricitet på olika sätt och som kan konkurreragenom att producera på bästa sättet. Så har vi detredan i dag. Visst kan vi titta runt i vår omvärld ochse att vi har betydande konkurrens även när detgäller distributionssystemen. Det allrabesynnerligaste är när menar attprivata ägare inte kan erbjuda storskaligkraftproduktion.Åke Wictorsson har varit en intensiv anhängare avbl.a. , som byggde på en mycketstor privat ägare. En stor del av den svenskakärnkraften byggdes upp med hjälp avprivatkapital. En stor del av den svenskavattenkraften har byggts upp av privatkapital. Jagtycker att bör besinna sig litetgrand innan han far ut i alldeles för vilda slängar,som slår tillbaka mot honom själv.Herr talman! vill överföra Vattenfalltill landstingen. Av detta kan jag bara konstateraatt på fullt allvar vill överföra densvenska kraftproduktionen till en politiskinstitution som när det gäller sjukvård och annanverksamhet visat sig fungera mindre väl och skapatmängder med problem. Det är fullt i linje med denmisshushållning av resurser som miljöpartietscentralistiska regleringspolitik i praktikeninnebär -- man må kläda det hela i aldrig så grönaord. är för en stor och omfattandepolitisk kontroll.Anf. 151 () replik:Herr talman! och jag är i principöverens om konkurrensen och att man genom dens.k. common carrier-principen kan skapa bättremöjligheter för konkurrens mellan olikaelproducenter. Jag hoppas att vi också är överensom att det krävs ett stamlinjenät för att ombesörjatransporterna av elektricitet, och detta är ettnaturligt monopol. Jag hoppas också att vi äröverens om att distributionen på lokal nivå är ettnaturligt monopol där det är mycket svårt att tänkasig konkurrens. Min uppfattning är att det bästasättet att handha naturliga monopol är att de läggs isamhällets ägo. Man kan alltså tänka sig även privatägo, men då måste man ha en speciell övervakningöver sådana företag.När det gäller landstingen är det ingalunda encentralistisk idé. Tvärtom, det är fråga om attdecentralisera ägandet från ett koncentrerat statligtägande till ett spritt ägande. Vi har diskuterat omdet kanske vore lämpligt att vattenkraftverk skulleligga på nivå och drivas avkommunerna. Men vi tror att det är för små enheterför att driva så pass stora företag. Vi tror attlandstingen är en rimlig och naturlig nivå. Dethänger naturligtvis ihop med vår syn på denregionala demokratin. Vi menar att det skall varaen utökad regional demokrati, till vilket riksdagenkan delegera ett stort antal av de frågor som i dagbehandlas i detta hus. Det kan gälla transporter,energi, sjukvård osv. Den synen tycker jag attGunnar i varje fall måste respektera,även om han inte delar den. Han vill ju ha enskiltägande överallt.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag måste ha uttryckt mig otydligt omGunnar uppfattade mitt anförande så attdet inte skulle kunna vara privata ägare av storakraftproduktionsanläggningar. Jag sade att dethandlade om en privatisering. Jag bestred däremotatt man genom en privatisering skulle ökakonkurrensen på området. Det gör man inte.Jag skulle vilja komplettera mitt tidigare inlägg. Jagupplever att i den internationella energimarknadsom nu håller på att växa fram står vi starka iSverige med som en stor motor i dessaverksamheter. Jag upplever inte att det på någotsätt skulle påskyndas genom att man privatiserarägandet av hela eller delar av Vattenfall.Vi är beredda -- och det glädjer mig att GunnarHökmark också tycker så -- att ställa upp i debattermed för att diskutera hela detpolitiska fältet, t.ex. energi, EG, det socialtrygghetssystemet och den svenska modellen. Gåhem till partikansliet och se till att vi får dessadebatter.Anf. 153 ()replik:Herr talman! Den här debatten har tenderat att blinågot längre än vad ärendet egentligen från börjanförtjänar. Jag hör att jag får bifall ifrån kammaren,vilket inte är så vanligt. Det visar att vi kanvitalisera det parlamentariska livet på detta vis.Herr talman! Jag vill konstatera för vill ha en ökad politisk styrning avenergiproduktionen. Det må vara er politik, men niskall inte påstå att det är något annat än centralism.Att ni sedan väljer en regional nivå spelar ingenroll.Åke Wictorsson! Jag är beredd att åka ned tillNynäshamn, hans egen hembana, och tala medhonom om medlemskap i , omenergiförsörjning, om vi skall ha kärnkraften kvareller inte osv.När det gäller är det självklart att det bliren bättre och en jämbördig konkurrens om en av destörsta kraftproducenterna är på likställd fot medde andra kraftproducenterna och inte en statligmyndighet.Jag hälsar från det moderata partikansliet. Jag ärmycket väl medveten om hur gärna vi villdebattera. Gå hem, , till BoToresson och föreslå honom att ta en sakdebatt ifrågorna. Ställer ni upp kommer ni att möta mångadebatthungriga moderater, som är väl beredda atttala om hur vi skall förbättra den sociala trygghetenså att människorna inte behöver stå i landstingenssjukvårdsköer som vill göra längregenom att överföra vattenkraften dit.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag accepterar med glädjeutmaningen från att mötahonom i en fortsatt debatt i Nynäshamn.Anf. 155 () replik:Herr talman! säger att det är encentralisering att sälja ut från statlig nivå tillregional nivå. Han och jag har icke sammaspråkbruk. Jag kallar det för decentralisering närman överför resurser och beslutsmakt från statligtill regional nivå.När det gäller frågan om energidebatt måste jagbeklaga att det pågår en sådan vid sidan omkammaren i slutna rum. Jag tycker att det är urdemokratisk synvinkel beklagligt att det är så i vårsvenska riksdag.Anf. 156 ():Herr talman! frågade varkonkurrensen till de stora kraftproducenterna är.Med den nuvarande kraftmonopolpolitiken harman lyckats undvika sådan konkurrens. Det ärdärför det är så viktigt att stamnätet blir tillgängligtför alla, för stora och små kraftproducenter, fördistributörer och åtminstone för störreelförbrukare, så att de kan överföra elkraft tillsjälvkostnad.Miljöpartiet vill ha common carrier-principen bådei och i hela . förra borgerligaregering föreslog en sådan common carrier-princip. antog förslaget, och dennuvarande socialdemokratiska regeringen avser attfölja det. Där ligger litet efter, men det ärlätt avhjälpt.Herr talman och ! Det är inte barakonventionella kraftproducenter som kan erbjudaelkraft. Det skulle också kunna vara vindkraftverkoch biokraftdrivna kraftverk. Dessutom har vi detsenaste året fått lära oss att man också kan låtadistributörer tillsammans med stora kunder genomatt spara kraft få kraft över som kan transiteras pånätet. Det finns verkligen mycket att göra påområdet. Det har man visat i andra länder, mest änså länge i . har det kommit till , ochdet finns i delar av . Låt det ocksåkomma till , så vi får en bättre fungerandeelmarknad, och vi kan få den elbörs som chefen förstatens energiverk har efterlyst. Låt oss få detta, såfår vi bättre och billigare tillgång till el än vi skullefå om monopolen behålls.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Oförändrade arvoden till riksdagensledamöter m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU18 Oförändrade arvoden till riksdagensledamöter m.m. (förs.1990/91:11).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattades efter 18 §. )18 § Nordiska investeringsbankensprojektinvesteringslånFöredrogsfinansutskottets betänkande1990/91:FiU8 Nordiska investeringsbankensprojektinvesteringslån (prop. 1990/91:25 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkanden /91:SkU6, SkU7 och SkU8,näringsutskottets betänkanden /91:NU12,NU15, NU16 och NU17, konstitutionsutskottesbetänkande /91:KU18 samt finansutskottetsbetänkande /91:FiU8.Skatteutskottets betänkande SkU6Mom. 1 (uppskov med taxeringen, m.m.)Först biträddes reservation 1 av Bo Lundgrenm.fl. med 130 röster mot 22 för reservation 2 avGösta Lyngå. 156 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 134 för reservation 1 av Bo Lundgrenm.fl. 18 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (avkastningsvärde m.m.)Utskottet hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (arealens storlek)Utskottet hemställan -- som ställdes motreservation 8 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottet hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU7Mom. 2 (vissa tidsfrister för omprövning påskattemyndighetens initiativ)Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot94 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 5 (avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar)Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot60 för reservation 40 av m.fl. imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU8Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU12Mom. 1 (statligt företagande)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 129 röster mot 22 för reservation 2 av LarsNorberg. 156 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 158röster mot 131 för reservation 1 av m.fl.21 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (utredning om statlig företagspolicy)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Mom. 5 (innehållet i redogörelsen för de statligaföretagen)Utskottets hemställan -- som ställdes mothemställan i reservation 7 av . -- bifölls med acklamation.Mom. 9 ()Utskottets hemställan -- som ställdes mothemställan i reservation 13 av --bifölls med acklamation.Mom. 10 ()Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot23 för reservation 14 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 11 ()Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot21 för hemställan i reservation 16 av ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU15Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU16Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU17Mom. 3 (uppdelning och partiell försäljning avVattenfall)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 138 röster mot 22 för reservation 2 av LarsNorberg. 147 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 130 för reservation 1 av m.fl.20 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (omstrukturering av m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot delsreservation 3 av och Sven-OlofPettersson, dels reservation 4 av --bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande 18Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande 8Utskottets hemställan bifölls.19 § betänkande1990/91:JuU8 Delgivningsfrågor (prop.1990/91:11).Anf. 157 ():Herr talman! Detta ärende handlar om delgivning,och eftersom ledamöter är skötsammapersoner kanske det finns anledning att berätta vaddelgivning är.Man kan konstatera att det oftast är något mindretrevligt för mottagaren. Gällande lag säger attdelgivning skall kvitteras av mottagaren, och detsker ofta i form av ett delgivningsbevis.I en proposition föreslås ett antal åtgärder för attförbättra och förenkla delgivningsverksamheten.Vi moderater godtar flertalet av förslagen motbakgrund av att det finns ett stort behov av etteffektivare delgivningssystem.Vi vänder oss emellertid mot vissa av regeringensförslag på grund av att de kan utgöra ett hot motden enskildes rättssäkerhet och/eller integritet. Ipropositionen föreslår regeringen att kravet påsärskild bevisning för att delgivning har skett slopasvid ordinär delgivning i vissa fall.Under förutsättning att den som söks är medvetenom att målet är anhängigt vid domstol, skall detvara tillräckligt att myndigheten först skickardelgivningen med posten till den sökte och därefterskickar ett meddelande om attdelgivningshandlingen har skickats. Förenkladdelgivning, herr talman, skall generellt sett kunnaanvändas beträffande alla försändelser. Det endaundantaget gäller stämningsansökan eller andrahandlingar varigenom mål eller ärendenanhängiggörs.Vi moderater kan inte godta att förenkladdelgivning ges ett så omfattandeanvändningsområde som föreslås i propositionen.Även om risken för att två separata försändelserskall försvinna i posthanteringen är liten, kan detinte uteslutas att de kan försvinna.I ett sådant läge har den enskilde bevisbördan ochskall påvisa att han eller hon inte har delgivitshandlingarna. Det, herr talman, torde varapraktiskt taget ogörligt för en vanlig människa attkunna bevisa att han eller hon inte har fått en vissförsändelse med posten.Det finns också en uppenbar risk, anser vi, för attpersoner anses ha blivit delgivna trots att de harvarit bortresta då försändelsen anlände och tvåveckor därefter. Det är alltså fråga om en så korttidsrymd som . Som bekant är densvenska lagstadgade semestern betydligt längre,och många har möjlighet att ta ut sin semester i ettsammanhang.Den föreslagna delgivningsordningen kan leda tillallvarliga rättsförluster för enskilda. Denna våruppfattning på moderat håll har vi också stöd förhos ett antal remissinstanser vilka de facto ärkritiska till den av regeringen föreslagna ändringen.Detta finns beskrivet dels i den moderatamotionen, dels i betänkandet i form av referat avdessa remissinstansers kritik och, naturligtvis,också i instämmanden i vissa fall.Det är mot denna bakgrund vi föreslår att förenkladdelgivning inte skall få ske beträffande försändelsersom kan ha en ingripande betydelse för den somsöks.Det finns en annan del av propositionen som vi ärminst lika kritiska mot och som vi också yrkaravslag på. Det gäller förslaget från regeringen omatt hemliga telefonnummer till enskilda personerskall få lämnas ut till myndigheter utan hinder avsekretess om uppgiften behövs för delgivning.För närvarande gäller att skall lämna utuppgiften om hemligt telefonnummer till enskildsbostad bara om det är uppenbart att intresset av attuppgiften lämnas har företräde framför det intressesom sekretessen skall skydda. Här ber jag att fåhänvisa till vad statsrådet i det departement somhar att sköta dessa ärenden sade under riksmötet1984/85. Då var nämligen förslaget uppe om attdelgivningsärenden skulle lyfta på sekretessen förhemliga telefonnummer. Det avvisade statsrådet,som faktiskt även då var socialdemokrat.Vi moderater konstaterar att flera remissinstanserhar samma kritiska inställning till detta som vi har.Jag skall med nöje gå in på dessa remissinstansersyttranden om så anses nödvändigt i en eventuelldebatt i detta ärende. Det är inget hot. Det är baraett konstaterande om att kritiken är stark och attden stöder oss moderater.I vår motion 1990/91:Ju7 har vi hemställan i tvåpunkter. Den ena avspeglas i betänkandetsreservation nr 1, och den andra återkommer ireservation nr 4. Vi moderater står självfalletbakom dessa reservationer. Dessutom står vibakom reservation nr 2 som är enflerpartireservation.På grund av den sena timma som vi befinner oss iskall jag nu avstå från att yrka bifall tillreservationerna nr 1 och nr 4. Däremot yrkar jagbifall till reservation 2, flerpartimotionen.Innehållet i den reservationen kommer säkertfolkpartiets företrädare i denna debatt att gå in på.Anf. 158 ():Herr talman! Delgivningsfrågor är rubriken pådetta betänkande. Det gäller viktiga frågor somytterst handlar om rättssäkerheten. En av degrundläggande principerna i en rättsstat är att ingenskall dömas ohörd. En domstol kan inte fatta beslututan att den som skulle kunna drabbas av beslutetfår tillfälle att yttra sig. räcker det medskriftliga besked från den berörde, men vidrättegångar och liknande måste man höra honomeller henne på plats.Delgivning är ett sätt att få rimliga garantier för atten handling når sin adressat, vilket inte är så lätt avolika skäl. Förhandlingar som måste inställasdärför att människor inte har blivit delgivna är ettstort problem framför allt i storstäderna.Herr talman! liberalerna ser därförpositivt på detta regeringsförslag som vill förenklaoch effektivisera delgivningsförfarandet. Vi tyckeratt man på ett rimligt sätt har balanserateffektivitetshänsyn, integritetsaspekter ochrättssäkerhetsskäl. Det har dock gjorts med ettundantag.Undantaget är surrogatdelgivning genomarbetsgivare. Denna fråga var aktuell 1985 menavvisades då. kommer förslaget igen.Effektivitetshänsynen väger nu tydligen tyngre änhänsynen till individens integritet för regeringenoch socialdemokraterna, men inte för oss ifolkpartiet liberalerna.Förslaget till surrogatdelgivning via arbetsgivarebör inte genomföras den här gången heller. Dettaär innebörden i reservation nr 2, som jag yrkarbifall till.Anf. 159 ():Herr talman! ställer sig bakomreservation nr 2 Surrogatdelgivning genomarbetsgivare, och yrkar bifall till reservation nr 3som handlar om skydd av brevhemligheten. Den äri dag skyddad genom en särskild reglering iregeringsformen. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 160 ():Herr talman! I justitieutskottet har jag tillsammansmed andra ledamöter reserverat mig mot denförenklade delgivning som föreslås i propositionenoch mot propositionens förslag om rätt att öppnadelgivningsförsändelse och rätt att lämna uthemliga telefonnummer för att, som man tydligentror, underlätta delgivning. Jag ställer mig bakomdessa reservationer.Jag vill särskilt protestera mot förslaget attförenklad delgivning skall antas ha skett två veckorefter det att delgivningsbrev har skickats. Mångamänniskor i är bortresta mer än två veckori sträck, vilket vi har hört tidigare här. Särskilt närdet gäller semesterresor kan det vara svårt att fåeftersändning av posten att fungera. Det finnssåledes stora och tydliga risker att enskildamänniskor råkar illa ut genom den förenkladedelgivning som föreslås. Jag hoppas att kammarensledamöter skall inse det orimliga i detta och avslåpropositionens förslag om förenklad delgivning.Anf. 161 ():Herr talman! Det sägs då och då att effektiviteteni den offentliga sektorn är dålig och att vi inte fårgjort det vi vill få gjort för de insatta resurserna. Ihela den offentliga sektorn pågår nu ett omfattandearbete med att öka möjligheterna att nå uppställdamål utan krav på ökade resurser. Man ser överarbetsorganisationen och rutinerna och gör nyaprioriteringar. Jag tycker att det är viktigt attriksdagen bidrar till det arbetet genom att också seöver de regelsystem som styr många verksamheter.I det sammanhanget skall vi se förslaget omförenklade rutiner i delgivningsverksamheten.Antalet delgivningar har ökat, liksom ocksåsvårigheterna att fullfölja delgivningen. Folk hållersig undan på ett mer effektivt sätt.När revisorer granskade hurdelgivningsverksamheten fungerade kom man framtill att det borde gå att effektivisera den. Riksdageninstämde i detta och sade att förslag till ändringarborde kunna komma . harvi fått ett sådant förslag om förenklingar.Vi anser att dessa förslag kan effektiviseradelgivningsverksamheten utan att de medför menför rättssäkerheten eller den personligaintegriteten. Vi tycker att det är viktigt att denoffentliga sektorn får möjligheter att arbeta på ettförnuftigt sätt och yrkar således bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 162 ():Herr talman! Det är klart att det är en fördel medett kortfattat inlägg så här dags. Jag tyckte dock attdet var ett väl sväpande sätt att avfärda så mycketav så stark remisskritik mot dessa båda förslag. Detgäller dels förenklad delgivning, delsregeringsförslaget om utlämnande av hemligatelefonnummer.Jag vill bara understryka -- det gör jag också mycketkortfattat -- att remisskritiken är mycket stark. Varoch en här i kammaren, och även icke närvarande,kan ta del av remissinstansernas kritik ibetänkandet. Jag vill således inskränka mig till attrekommendera läsningen i fråga.Anf. 163 ():Herr talman! Förra gången som frågan omsurrogatdelgivning genom arbetsgivare var uppevar skälen emot så många att man avstod från attinföra en sådan regel. Alla de skäl som anförs ibetänkandet på s. 14 var aktuella redan då, men deansågs inte vara tillräckligt starka. sägerutskottsmajoriteten helt enkelt: Inga hinderföreligger. Vad är det som hänt ?Anf. 164 ():Herr talman! Jag vill göra både meddebattörernaoch övriga i kammaren uppmärksamma på att isamtliga fall där vi föreslår förenklingar har dessaomgärdats med mycket starka villkor, vilketinnebär att vi med gott fog kan hävda att båderättssäkerheten och den personliga integritetenskyddas.Den förenklade delgivningen skall vara sådan, attden delgivne är medveten om att ärendet är aktuelltoch att förenklad delgivning kan användas. Denskall alltså inte komma som en överraskning.Dessutom får det inte röra sig om åtgärder som ärmycket ingripande för den enskilde.Även surrogatdelgivning via arbetsgivare omgärdasmed villkor för att garantera rättssäkerheten.Dessutom understryks både i propositionen och iutskottsbetänkandet att den vägen bör användasförst sedan alla de vanliga vägarna har prövats utanframgång och att det är uppenbart att adressatenmedvetet håller sig undan och därigenom ipraktiken omöjliggör en delgivning. Jag anser attdelgivningsmyndigheten skall få den härmöjligheten att nå adressaten via hans arbetsplats.Anf. 165 ():Herr talman! Jag beklagar den lättvindighet medvilken utskottsmajoritetens talesman avfärdar denstarkare remisskritiken. Observera bl.a.skrivningen i reservation nr 4 beträffande hemligttelefonnummer.En sak som intresserat sig mycket för ärsituationen för kvinnor som är förföljda, oftast avsina före detta män. Genom lagstiftning försöker viskydda dessa kvinnor på de mest effektiva sätt somvi kan hitta på. Det finns ingenting som kansäkerställa att ett utlämnat hemligt telefonnummerkommer att vara sekretesskyddat när det väl harkommit till myndighetens kännedom. Detta är enuppenbar fara, som vi inte tar så lättvindigt på. Vivill att den som skaffat sig ett hemligttelefonnummer också skall ha detintegritetsskyddet.Anf. 166 ():Herr talman! När säger att vi intetar hänsyn till remissinstansernas synpunkter är detfel. Det är tvärtom på det sättet att de föreslagnareglerna, som jag sade, har omgärdats med villkorför att både förenklad delgivning ochsurrogatdelgivning skall kunna ske på etträttssäkert sätt.Självfallet skall, , telefonnummersom lämnas ut till delgivningsmyndigheten inte fålämnas vidare, utan myndigheten skall bevara denhemligheten, så att den inte kommer vidare tillobehöriga personer.