prot · GE0939 · 1990-12-05 00:00:00 — Om så sker betyder det att det blir enbetydande centralisering av inflytande och besluttill länsnivå från sådana sektorsorgan som haratt fatta beslut, t.ex. lantbruksnämnderna,länsvägnämnderna, länsskolnämnderna,skogsvårdsstyrelserna osv. Allt detta kommer nuatt läggas under styrelse medbetydande inskränkningar i insyn och demokratisom följd.Jag menar inte att man skall inrätta för månganämnder, för det är angeläget att förvaltningenrationaliseras. Men det är viktigt att inflytandet intebegränsas. Då kan människors engagemang förderas egna angelägenheter som rör länen minska,vilket kan få till följd att de blir mer och merlikgiltiga för politiskt arbete över huvud taget, ochdet vore djupt olyckligt. Vi är på väg mot en sådanutveckling inom många områden just . Därför ärdet viktigt att vara observant när de statligabeslutsfunktionerna byggs upp på länsnivå så inte hamnar i en sådan sits.Vi från menar att det vore rimligt med enregel som innebär att länsstyrelserna är skyldiga attinrätta åtminstone två nämnder för att garantera envidgad insyn. Detta har vi tagit upp i vår motionsom följts upp i en reservation fogad till dettabetänkande.Den andra punkt där vi från har en annanuppfattning är sättet på vilket ledamöterna i dessanämnder skall utses. Enligt tidigarebeslut är det tänkt att det är som haratt utse dessa ledamöter. skall alltsåinte bara besluta om vilka nämnder som skallinrättas utan skall även utse ledamöter ochordförande. Vi menar att ett viktigt steg mot vidgadlänsdemokrati är att förankra detta val hos detparlamentariska organ på länsnivå som utsesav folket, . Då förankrar man dendemokratiska processen genom direkta val i länet.Insynen i valproceduren vidgas, vilket är i enlighetmed vårt motionsyrkande som inte tillstyrkts avutskottet. Detta krav har följts upp i en annanreservation. Jag yrkar härmed bifall även till dennareservation, som är fogad till detta betänkande.I övrigt vill jag yrka bifall till utskottets hemställanoch till de reservationer där mitt namn finns med.Anf. 99 ():Fru talman! har tidigare beslutat attöverlåta till länstyrelsernas styrelser att självabestämma vilken nämndorganisation som skallknytas till länsstyrelserna och hur de skall varautformade för att medverka till en nödvändigtavbyråkratisering och effektivisering avlänsstyrelseorganisationen.Regeringen återkommer med en propositionangående länsstyrelseorganisationen, där detföreslås en ändring i bostadsförsörjningslagen så attsamråd i bostadsförsörjningsfrågor skall ske, intebara med övriga kommuner i området utan ävenmed . Regeringen påpekar attförslaget inte innebär någon ändring avansvarsfördelningen mellan staten ochkommunerna när det gäller bostadsförsörjningen.Denna lagändring föreslås mot bakgrund av attlänsstyrelserna har en bredsamhällsplaneringskompetens och därmed anseskunna bidra med ett regionalt perpektiv på denlokala bostadsförsörjningen, vilket skall leda till attlänsstyrelsen kan ge kommunerna råd och underlagför den kommunala bostadsplaneringen.Att som regeringen föreslår ge iuppgift att ge råd till kommunerna i derasbostadsplanering och i någon form samordnabostadsplaneringen i länen bygger på förlegadeplanhushållningsprinciper.Erfarenheten av planerandet och reglerandet inombostadssektorn borde ha lett regeringen ochsocialdemokraterna i utskottet i motsatt riktning,nämligen mot en successiv avreglering avbostadsmarknaden -- detta i akt och mening att fåen bättre fungerande bostadsmarknad. Ett led idenna avreglering är att avvecklalänsbostadsnämnderna. Med det moderataförslaget om ett nytt lånesystem för bostäder, därbostadsadministrationen läggs ut på bankerna, kanlänsbostadsnämnderna slopas.Fru talman! För att vi skall få en bättre fungerandebostadsmarknad och för att göra avregleringenmöjlig yrkar jag avslag på propositionens förslagom ändring av bostadsförsörjningslagen samt bifalltill reservation nr 5.Jag vill även tillägga, fru talman, att vi ledamöter ibostadsutskottet har fått en skrivelse frånsamrådsorganet för kommuner och landsting iStockholms län, där man just påtalar vad somkommer att bli följden om förslaget går igenom,nämligen att fyra olika instanser skall granskabostadsförsörjningsplanerna. Det kan inte vara enåtgärd i rätt riktning, som jag tidigare påpekat. Detpåpekar man också från den här instansen.Storstockholmsområdet är väl det enda området ilandet som skulle kunna ha någon form av nytta avdenna samplanering. Även de som har att handhabostadsförsörjningen i det området säger nej tilldetta. Det visar att man har fel inrikting i förslaget.Jag vill påminna om att det inte bara är vimoderater som har den inställningen. Den finnsockså ute bland kommunal- och landstingspolitiker.Anf. 100 ():Fru talman! Följdlagstiftning, som dettabetänkande handlar om, brukar inte tillhöra destora debattämnena i -- så ej heller i dag.Men även denna mindre proposition, nr 27, somligger till grund för betänkandet har lett tillmotioner och reservationer, vilket har framgått avde tidigare talarna.Även liberalerna har en motion som harlett fram till reservationerna nr 6 och 7. Vi stödergivetvis dessa, men yrkar bifall endast till nr 7.Denna reservation behandlararbetsmarknadsfrågornas organisation på regionalnivå.Folkpartiet liberalerna vill stärka det regionalaansvaret för bl.a. sysselsättningen. Detta rimmarväl med ökade länsanslag som i första handkommar att användas för att skapa nysysselsättning. I de sämre tider -- som verkarstunda, och på en del orter och vissa branscherredan har börjat -- är det viktigt att länsåtgärdersamordnas snabbast möjligt.De nya länsstyrelserna skall enligt tidigare beslututveckla samrådsförfarandet i vad gällerarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten ochvissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Vianser dock att detta förfarande inte ger etttillräckligt inflytande över den regionalaplaneringen. Av den anledningen börmålsättningen vara att inlemma de planeringsfrågorsom rör sysselsättningsutvecklingen i de nyalänsstyrelsernas verksamhet.Vi beklagar att vi inte har fått gehör för dessasynpunkter.I den stora frågan om bostadsfinansieringen, somkommer upp , har folkpartietliberalerna föreslagit en rad förenklingar inom helabostadsområdet. Som en följd av dessaförenklingar föreslår vi också attlänsbostadsnämnderna skall avskaffas helt, såledesäven den del som kvarstår enligt det årsgamlabeslutet om regional förvaltning.I detta betänkande behandlar vi det som kvarståroch som ingår i länsstyrelserna, nämligenbostadsförsörjningsplaneringen.Vi liberaler har motsatt oss lagtextens innebörd i§ 3 a om att åläggs att ge kommunenråd och information. Det är allför mycket avstorebrors pekpinne. Initiativet skall komma frånkommunerna som har ansvaret förbostadsförsörjningen. Däremot kan det vara bra tillsammans med samarbetar mermed planering över kommungränserna. Frånstorstadsområderna tycker man emellertid, somMargareta redan påpekat, att detta är ettonödigt statligt intrång. Det visar hur svårt det äratt stifta lagar som passar alla olika regioner i vårtland. Vi får följa lagstiftningens konsekvenser pådessa punkter med uppmärksamhet.Vi hade en tredje punkt i vår motion. Det gäller denjuridiska kompetensen. Det har från vissa hålluttryckts farhågor för att man bygger upp mångaspecialistkompetenser på menförsummar den juridiska kompetensen. Jag trorinte att så är fallet, men vi har i alla fall velat ta uppdenna fråga. Utskottet har också instämt i att det ärmycket viktigt att länsstyrelserna besitter denjuridiska kompetens som är nödvändig för att deskall kunna klara tillsynsärenden, besvärsärenden,överklagningar osv. Eftersom vi är tillgodosedda påden punkten har vi inte tagit upp den i någonreservation.När det gäller frågan om man skall ha juridiskenhet, som vi hade med i motionen ,tycker vi att det är bättre i linje med lagstiftningensanda att länsstyrelserna själva skall utforma sinorganisation. Vi tycker inte att skalluttrycka synpunkter på det.Beträffande organisationer vill jag instämma medutskottets ordförande när det gällerden stora osäkerhet som råder.Samtidigt som man håller på med denomorganisation som skall träda i kraft den 1 juli1991 kommer många nya signaler som berörlänsstyrelserna, bl.a. med krav på storaindragningar. Det är naturligtvis viktigt att man iden omorganisation man håller på med också ser tillrationaliseringsaspekten. Det var en avmålsättningarna i det beslut som vi fattade förraåret. Det skapar dock litet oro när det kommermånga olika direktiv på en gång.Även på en annan punkt kan jag delvis instämmamed , nämligen när det gällernämndorganisationen. I en av sina reservationerhar krävt att lantbruksnämnden skall varaen obligatorisk nämnd. Det tycker jag inte ärriktigt, eftersom länen är så olika. Vi har fattatbeslutet att de skall få utforma det här själva. Jagvill framhålla att det är mycket viktigt att de län därde areella näringarna är av stor betydelseåtminstone noggrantöverväger frågan om de inte också skall ha enlantbruksnämnd. Lika väl som man i norr värnarmycket om rennäringen och vill skapa organ för attden skall kunna bedrivas ordentligt, bör vi som bori areella län se till att vi får en nämndorganisationsom sköter dessa frågor.Det är välkommet att utskottet också har gått påsamma linje som jordbruksutskottet. Man väntarmed de frågor som berör de norra länen tills mankan ta ställning till den samlade sameutredningen.Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan i betänkande BoU5 utom i de momentdär har reservationer.Anf. 101 ():Fru talman! Från sida var vi minstsagt förvånade när det här ärendet ånyo hamnadepå bostadsutskottets bord. Vi uppfattade attsakbehandlingen av den nya regionala statligaförvaltningen var avslutad i och med riksdagenstidigare behandling av frågan. När ärendet nu haråterkommit till för följdbehandling av delagstiftningsmässiga konsekvenserna av förslaget,har vi valt att betrakta ärendet som ett rent formelltuppföljningsärende. Vi har därför valt att i sak inteta ställning till de olika förslag som här harupprepats från olika partier.Vänsterpartiets uppfattning om den regionalaplaneringen och det regionala beslutsfattandet trorjag är väl känd. Vår uppfattning är att det äroerhört väsentligt att stärka det regionalabeslutsfattandet och att bygga ut länsparlament. Vihar sett det som grundläggande att man harlandstingen som bas och att man bygger utlandstingen till att bli länsparlament med riktigaoch viktiga beslutsfunktioner. Vi tror att man tillstor del kan minska den statliga regleringen vialänsstyrelserna och deras organ till förmån för ettutbyggt länsparlament. Självfallet skall detdärigenom vara möjligt med direktval från ochgenom till olika andra organ och att detär som skall utse dem.Jag finner emellertid inte någon anledning att gå inpå de olika sakargumenten, och jag kan barakonstatera att vi i instämmer i en delav de uppfattningar som tidigare talare här harkommit in på, nämligen hur viktigt det är att byggaut det regionala beslutsfattandet genomlänsparlament.Jag vill också kommentera den skrivelse somriksdagens ledamöter tyvärr fick frånsamrådsorganet för kommuner och landsting iStockholms län. I denna skrivelse krävs det attriksdagen skall återremittera ärendet i dag.Eftersom vi har betraktat den här frågan som en renkonsekvens av tidigare beslut som har fattats avriksdagen anser vi att det i dagens läge inte finnsanledning att återremittera ärendet. Vi hoppasnaturligtvis att få gehör för vår uppfattningom ett utbyggt länsparlament, men vi anser attriksdagen har fattat beslut om hur denregionala statliga förvaltningen skall se ut och attdet är väl tidigt att riva upp beslutet.Jag tror emellertid att det är viktigt att se till desakargument som förs fram i den här skrivelsen ochatt det för storstäderna är mycket viktigt att maninte dubblerar olika beslutsfunktioner. Vi haralldeles tillräckligt med organ som skall besluta omsamma frågor i , och det ärväsentligt att minska dem och få en klar uppdelningav var besluten skall ske. I sak tycker jag att det ärmycket som talar för de synpunkter som framförts idenna skrivelse.Jag vill således yrka bifall till reservation 1 frånvänsterpartiet och . I övrigt hänvisarjag till vårt särskilda yttrande med anledning avpropositionen och utskottets betänkande.Beträffande övriga reservationer avstår vi från attrösta.Anf. 102 ():Fru talman! har avstyrkt förslaget ipropositionen på samma grund som vi avstyrkte detförra gången det var aktuellt. Denna samordnadelänsförvaltning bör enligt vår mening integenomföras. I stället bör vi satsa på förstärktademokratiska organ. Vi bör införa länsparlament.Vi behöver få ett ökat demokratisktdirektinflytande på de regionala organen.Regeringen föreslog i samband med krispaketet attdet skulle tillsättas en konstitutionell utredning.Det vore därför naturligt att denna utredning fickutreda frågan om länsparlament, ett utökatregionalt inflytande och en utökad regionaldirektdemokrati. Därför yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2.Anf. 103 ():Fru talman! Den proposition som vi nu behandlarinnebär smärre förändringar och anpassningar fortsatt reformering av länsförvaltningen pålagstiftningens område. Det är en direkt följd avriksdagens tidigare fattade beslut om en nysamordnad länsförvaltning.En central organisationskommitté har tillsatts meduppdrag att utföra förberedelsearbete som krävsför att genomföra den nya statliga regionalaförvaltningen.På regional nivå sker en liknande kartläggning ochett förberedelsearbete för att den nyalänsförvaltningen skall kunna ros i hamn den 1 juli1991. Dessutom har regeringen tillsatt en särskildutredare för att företa en översyn av den centralamyndighetsorganisationen på jordbrukets område.Allt det jag här har nämnt är beställningsjobb somriksdagen gett regeringen bemyndiganden att göra.Länsstyrelsen ges ökade befogenheter och ökar sittrevirområde för att samordna en rad regionalanödvändiga insatser. Det gäller frågor omkommunikationer, skogsvård och trafiksäkerhetoch ett utvecklat samrådsförfarande när det gällerfrågor rörande arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och frågor som rörsysselsättningen och arbetsmarknaden i stort.I stort sett borde detta ha tillgodosettoppositionspartierna. Men så är icke fallet. Vad villdå de olika oppositionspartierna med sina förslag?Jag skall senare mera konkret återkomma till dendelen och bemöta reservanterna. Man kan säga attdet är en storm i ett vattenglas och attpropositionens förslag är gamla bekantingar somdyker upp i en nygammal tappning.Lagförslagets redaktionella delar är som jaginledningsvis sade ytterst marginella och närmastav lagteknisk art. Fru talman! Oppositionen låtersig inte avskräckas av detta utan finner här ett osökttillfälle att återupprepa sina tidigare krav ochståndpunkter och återkomma med sinaändringsförslag.Till betänkandet är sju reservationer och tresärskilda yttranden fogade. Jag skall något närmarekommentera förslagen.Reservation 1 med anledning av motion Bo14 stårKjell från och EvaZetterberg bakom. De vill vidgafrågan till att bli en riksangelägenhet, dvs. att dettaskall gälla hela riket, alla län, kommuner etc. Ireservationen tar man närmast sikte på en framtidaförändrad indelning regionalt och lokalt i syfte attfå till stånd ett ökat självstyre ute i landets olikaregioner.I motionen nämns bl.a. Göteborgsregionen.Motionärerna menar att är etttypexempel på en region som kräver förändringaroch reformer på det regionala och kommunalaområdet.Fru talman! De båda partierna, ochvänsterpartiet, vill ha en ny och, enhelt förändradlänsindelning. De föreslår att frågan lämpligen börbehandlas av författningsutredningen. Kanskeskulle man, fru talman, sägaförfattningsberedningen, eftersom det är detta somdet förmodligen kommer att handla om. Den nyastatliga förvaltningen har föregåtts av en utredningoch en omfattande försöksverksamhet. Vi tyckeratt erfarenheterna i stort sett är goda ochtillfredsställande. Förberedelsearbetet pågår ute ilänen. Om de tongångar och tankegångar som harframförts från talarstolen från ,, och ,, skulle vara riktiga är det naturligtvisinte bra. Men låt oss avvakta i den frågan och se vadresultatet blir.Fru talman! Vi tycker med andra ord att denregionala statliga förvaltningen fungerar på etthyggligt sätt, och vi tror att den nuvarandeordningen med rikets administrativa indelninglänsvis tills vidare bör bestå i den form somriksdagen har bestämt. Det är också ett svar påAgne frågor. Vi avvisar däremotmiljöpartiets och förslag i dennadel.Fru talman! Om man skulle följa ochvänsterpartiets föreslagna ordination skulle enytterligare fördröjning av den förhoppningsvissnabbt arbetande författningsberedningens tänktaresultat ordentligt senareläggas, och det kan vi integå med på. Vi menar att detta förslag bör avvisas,och jag yrkar avslag på reservation 1.Från säger man att den redanbeslutade reformen om en samordnadlänsförvaltning inte bör genomföras. Man vill istället arbeta på ett annat sätt. Det härlåter vackert, men vi tror inte att det är vettigt. Sådåligt som reservanterna utmålar läget är det inte uti våra kommuner, länsstyrelser, lekmannastyrelser,osv. Därmed yrkar jag avslag på reservation 2.Reservation 3 är en gammal bekanting. Det ärcenterpartisterna som återkommer. Reservationenhandlar om på vilket sätt de särskilda nämndernainom länsstyrelserna bör tillsättas. Vi har frånutskottsmajoritetens sida gått så långt vi kan i denhär frågan. Detta är det mest decentralistiskaförslaget vi har. Vi har i hög grad tillmötesgått detmed kompromissen här i kammaren för en tidsedan. Enligt vår åsikt skall självfallet t.ex.länsstyrelsen i och besluta, eftersomde är de närmast sörjande. De befinner sig påbasplanet, och det är de som skall besluta om hurlänsstyrelsen skall se ut.När det gäller ordförandefrågan, fru talman,kommer landshövdingen att i de allra flesta fall varaordförande i nämnderna. Men omlekmannastyrelsen så begär av regeringen kan juregeringen t.ex. säga att i , ellerKarlstad kan man ha en annan ordförande i deneller den nämnden. Det är vårt beslut och det är vistolta över, eftersom vi tycker att det är vettigt.Med det sagda yrkar jag avslag påreservation 3 och 4, eftersom dessa reservationerhör ihop.När det gäller reservation 5 sticker moderaternasbockfot fram under kappan. Vad är man egentligenute efter? Jo, man är ute efter att avskaffalänsbostadsnämnderna. Jag skulle vilja frågaMargareta : Är erfarenhetav länsbostadsnämnden i så dåligsom det getts sken av både i debatten och imoderaternas reservation? Jag har faktiskt intesamma erfarenhet från mitt hemlän, och jag tror attmånga andra tycker att det inte förhåller sig somdet utmålas.Jag yrkar alltså avslag på reservation 5.Beträffande reservation 6 kan mansäga att man möter en annan syn på det regionalaorganet när det gällerbostadsförsörjningsplaneringen. Enligt folkpartietär det först när kommunerna ropar på hjälp somlänsstyrelsen skall komma till undsättning. Vimenar att det är bättre med samråd mellankommuner, länsstyrelser osv. och att mandiskuterar bostadsförsörjningsprogrammet ute ikommunerna tillsammans med länsstyrelsen.Därmed yrkar jag avslag på reservation 6.Den sista reservationen är folkpartireservationen 7om arbetsmarknadsfrågornas roll på regional nivå.Fru talman! I samband med behandlingen avförslaget till ny, samordnad länsförvaltning varäven denna fråga föremål för behandling.Erfarenheten från försöksverksamheten visade attdet här är ganska hyggligt. skriver man in i dennya länsstyrelseinstruktionen och i regelverket attett utökat samrådsförfarande skall komma tillstånd. Utskottsmajoriteten följer regeringens linjeäven i dag.Jag yrkar avslag på reservation 7.Så några ord om vårt särskilda yttrande beträffandesamefrågorna. Med det särskilda yttrandet vill viendast redovisa vår principiella ståndpunkt iärendet.Därmed yrkar jag än en gång bifall tillutskottsförslagen i betänkandet, vilket ocksåinnebär att ett tillkännagivande till regeringen attdet bör läggas fram ett sammanhållet förslagbeträffande samefrågorna gäller.Sedan några ord till , som tog uppskrivelsen från KOLA. Vad är då, fru talman,? Det är ett samrådsorgan för kommuneroch landsting i . Skrivelsen i frågahar hamnat på utskottets bord . Det står tycker att vårt förslag om lag om ändringbeträffande kommunala åtgärder vidbostadsförsörjningsplaneringen är byråkratiskt. Vihar inte alls rådgjort i utskottssammanhang, menskulle erfarenheten bli den som nämns i skrivelsenär det möjligt att det går att återkomma i ett senareskede. Men låt oss, , se hurerfarenheten verkligen är. Är den som den utmålasär regeringen naturligtvis beredd att se på frågan.Men det är möjligt att man målar på ett sätt sominte motsvarar verkligheten.Än en gång, fru talman, yrkar jag bifall tillutskottets förslag och avslag på samtligareservationer.Anf. 104 () replik:Fru talman! sade attlänsstyrelserna ökar sitt revirområde. Det äralldeles riktigt och kunde inte ha beskrivits bättre.Därför kommer gamla förslag tillbaka -- jagfortsätter alltså att referera vad han sade.I viss mån har alltså berört gamla saker,men vi har avstått från att ta upp förslagen omlänsdemokratin och reformarbetet i hela dess vidd.Orsaken till att våra två förslag om antalet nämnderoch utseendet av dessa kommer igen bygger alltsåpå den oro som vi har märkt i länen om vartreformarbetet är på väg. Det hade naturligtvis varitlogiskt att överlåta beslutanderätten till de lokalaorganen i en fullt utvecklad demokrati med helförankring. är ju länsstyrelserna inte den typenav organ. Det är en blandning av organ därinte alla ledamöter med beslutanderätt utgår frånvad det lokala parlamentet i länet, ,har valt. Därför kan man i i vissa fall riskera justcentralisering. Då tvingas man att iförfattningstexten fastlägga garanti för en vidgadinsyn. Enligt vår åsikt är detta mycket viktigt, ochdet är av den anledningen som våra yrkanden pådessa punkter förnyas.Nu vet vi, vilket har understrukit,att reformen skall fullföljas. Därför vill jagunderstryka att jag tror att det är viktigt attytterligare direktiv lämnas till länen om hur de skallarbeta för att det hela skall gå i lås. Som utskottetsordförande vill jag understryka att det är viktigt attlänsstyrelserna tar allvarligt på de krav på insyn ochdemokrati som ändå finns med i majoritetensyttrande. Man måste försöka tillgodose dessa kravparallellt med effektivitetskravet.Slutligen hoppas jag att samordningen istorstadsområdena kan fungera mellan landstingoch kommun. Jag har förutsatt att detta blir fallet.Det är möjligt att vi har förbisett saken i utskottet.Om så är fallet får vi ta upp frågan vid något annattillfälle. Med modell med ett fulltlänsparlament skulle det aldrig ha varit fråga omnågot problem.Anf. 105 () replik:Fru talman! har redogjort förutskottsmajoritetens och socialdemokraternasförslag och framhållit att reservationerna frånövriga partier i sak inte inrymmer någonting nytt.Det är ju den bedömning som även vänsterpartiethar gjort, förutom på en enda punkt. Här har vi enreservation tillsammans med . Vi anseratt sakfrågorna är behandlade, men även frågan omhur det regionala beslutsfattandet och det ökaderegionala inflytandet skall kunna stärkas anser vibör finnas med i en författningsutredning. Jag harförstått att det är bråttom medförfattningsutredningen, men om man inte kanbeakta dessa synpunkter är det, enligt min mening,en stor förlust för utredningen.Jag tror att vi har en syn som något avviker frånsocialdemokraternas i vad gäller länsfrågorna. Närsocialdemokraterna talar om att vidga det regionalainflytandet handlar det om en förskjutning frånstaten till länsstyrelser. Men när vi frånvänsterpartiet talar om samma sak rör det sig om enförskjutning från staten till länsparlament, att låtadet av folket valda organet, , och ettutökat länsparlament ha direkt inflytande påfrågorna.