prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:6Onsdagen den 10 oktoberKl. 9.001 § till Nordiska rådetFöretogs val av 20 medlemmar och 20 suppleanter iNordiska rådet.Valberedningen hade enhälligt godkäntgemensamma listor för valen av medlemmar ochsuppleanter i Nordiska rådet.Sedan de gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda för tidenintill dess val nästa gång ägde rum:medlemmarGrethe ()()()()()()Per ()()()()()Hans Nyhage (m)()()()()()()()()suppleanterLars Ulander (s)()i ()()()()()()()()()()()()()()()()()()2 § Val av ytterligare suppleant ijordbruksutskottetFöretogs val av en suppleant i jordbruksutskottet.I överensstämmelse med förslag frånvalberedningen valdes tillsuppleant i jordbruksutskottetLars ()3 § Anmälan om ny vice ordförande ijordbruksutskottetTalmannen anmälde att jordbruksutskottet till nyvice ordförande efter utsett JanFransson (s).4 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplan, m.m.Anf. 1 TALMANNEN:Jag får meddela följande ändringar i kammarenssammanträdesplan.Fredagen den 12 oktoberDen allmänpolitiska debatten beräknas kunnaavslutas redan under morgondagen, torsdagen den11 oktober. Fredagen den 12 oktobersammanträder kammaren därför förbordläggningsplenum kl. 12.00.Måndagen den 15 oktoberKammaren sammanträder förbordläggningsplenum kl. 15.00.Frågestunden tisdagen den 23 oktoberTalmannen i det tjeckoslovakiska parlamentet,, kommer den dagen att tala iandrakammarsalen . Frågestundenkommer därför att börja först kl. 15.00.På grund av resa till den 18och skall frågor, som avses besvaras vidfrågestunden , ges in tillkammarkansliet senast onsdagen den 17 oktoberkl. 13.00.5 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 oktober.6 § Allmänpolitisk debatt -- EuropafrågorÖvergripande debatt om EuropafråganAnf. 2 Utrikesminister talman! Drömmen om ett i fred,demokrati och samarbete har börjat förverkligas.En fredlig, folklig revolution har gjort slut på densplittring i två fientliga block som blev följden avandra världskriget.Europa får aldrig mera delas i militära ellerekonomiska block. Det är grunden för Sverigespolitik, när vi tillsammans med andra länder ochfolk börjar forma ett nytt Europa.För , , sedan hissades det förenadeTysklands flagga i . Det nya, demokratiskaTyskland kommer att spela en utomordentligtvärdefull roll i det framtida, fredliga Europa.Stalins hotfulla skugga vilar inte längre över folkeni Öst- och . Den frihet och demokratisom varit en förutsättning för vårt välståndtillkommer också dem. Men de står inför väldigaomställningsproblem.Ingenstans är problemen större än i Sovjetunionen.Försörjningskrisen där blir allt svårare. Denförstärker upplösningstendenserna i unionen.Sovjetunionens framtid -- ekonomin, det politiskasystemet, ja själva unionens fortbestånd -- är denstora osäkerhetsfaktorn i Europa.Vi kan inte förutspå vart utvecklingen leder. Mentvå saker vet vi: I den gigantiska omvälvning sompågår måste folkens rätt till självbestämmanderespekteras. Och ett framtida i säkerhetoch samarbete är otänkbart utan och deandra republiker och folk som finns iSovjetunionen.Vi fruktar inte längre ett krig i . Inom kortundertecknas ett vittgående avtal om konventionellnedrustning på vår kontinent. Gemensam säkerhetär inte längre en vision, det är ett konkret mål inomräckhåll.Integrationen mellan fördjupas.EFTA och EG är engagerade i intensivaförhandlingar om ett ekonomisktsamarbetsområde. För både EG och EFTA är detviktigt att de framväxande marknadsekonomierna iÖst- och inlemmas i ett europeisktekonomiskt samarbete.Herr talman! Vår Europapolitik har liksom all vårutrikespolitik som yttersta mål vårt lands säkerhet,vårt folks frihet och välstånd. Därför eftersträvarregeringen bred enighet om Europapolitiken. Ju större enighet, desto störremöjligheter att framgångsrikt ta itu med deuppgifter som förestår oss.Neutralitetspolitiken är grunden för vårsäkerhetspolitik. Den är lika viktig -- när visöker skapa nya former för säkerhet och samarbetei ett som ännu rymmer så myckenosäkerhet -- som den var i det tudelade . Jagutgår från att det här är någonting som vi alla äröverens om.Herr talman! ESK -- Konferensen för säkerhet ochsamarbete i -- är det ojämförligt viktigasteinstrumentet för att skapa ett system för gemensamsäkerhet i -- ett system som bygger på och Helsingforsdokumentet. ESK bildarramen för ett utbyggt samarbete mellan allaEuropas länder.Om drygt en månad möts ESK-ländernas stats- ochregeringschefer i för att dra upp riktlinjernaför den framtida säkerheten och samarbetet iEuropa. För sedan deltog jag i New Yorki ett förberedande möte mellan ESK:sutrikesministrar.Det råder bred enighet mellan de 34 staterna omESKs framtida arbete. Ett omfattandeförberedelsearbete har utförts, där också Sverigespelat en aktiv roll.Warszawapakten har i praktiken upphört attexistera. befinner sig i förändring. Ikommande förhandlingar om nedrustning ochsäkerhet i måste alla stater -- var och enmed sina säkerhetsintressen -- delta. Detta harlänge varit ett svenskt krav. I fick vi ettklart och glädjande besked. I nästa omgång avnedrustningsförhandlingarna kommer ocksåSverige att delta.ESK måste få en fast struktur. Till en sådan hörregelbundet återkommande ministermöten, ettsekretariat, ett organ för att förebygga konflikterliksom ett organ för övervakning av val. Men vi fårinte skapa någon ny, svällande internationellbyråkrati. Nya organ skall inrättas efter behov.Det är också nödvändigt med ett deomkratiskt ochparlamentariskt inflytande i ESK. Vid ESK-mötetom den mänskliga dimensionen i isomras framförde tanken att kunde bilda grunden för ettsådant. Det har vi fått gehör för. ESK-debatten iStrasbourg för drygt sedan visade också påen lovande väg mot en sådan församling.Europas historia är en lång kamp för frihet,folkstyre och mänskliga rättigheter. Den kampen ärinte vunnen. Den måste ständigt föras vidare.Europarådet är det viktigaste instrumentet för attvärna och stärka respekten för de mänskligarättigheterna i . De höga krav som deneuropeiska konventionen för de mänskligarättigheterna ställer på sina medlemmar får aldrigsänkas.Nästa år övertar ordförandeskapet i rådetsministerkommitté. För oss är det naturligtvis enkälla till stor tillfredsställelse att , som denförsta av de öst- och centraleuropeiskareformstaterna, nu kan inträda i Europarådet.Samtidigt ser vi med oro på utvecklingen iRumänien -- både politiskt och mänskligt. Den filmom rumänska barnhem som visats också i svenskTV ger ett förfärande och gripande vittnesbörd omhur situationen kan vara i landet.Herr talman! Om det nya skall kunna bli ettgemensamt hem för alla folk, måste folkens rätt tillnationellt självbestämmande erkännas ochrespekteras.De baltiska folken står oss nära, historiskt ochkulturellt. Vi ser fram mot den dag, då de baltiskarepublikerna åter uppnår självständighet i enlighetmed Helsingforsdokumentets bokstav och anda.I dag arbetar aktivt och konstruktivt för attpå olika sätt underlätta de baltiska republikernasåterinlemmande i ett europeiskt samarbete. Det ärvår bestämda uppfattning att de skall beredasmöjlighet att följa ESK-processen.Östersjöområdet med de baltiska republikernaintar en prioriterad plats i det svenska stödet tillreformländernas omställning och utveckling.Konferensen i för sedan var ettförsta steg i en ny form av samarbete mellanländerna kring . Ett fredligt samarbete iNorden och mellan länderna kring Östersjönbefäster vår säkerhet.I och har vi redan en egenrepresentation. Som komplement till vår närvaro ide baltiska republikerna välkomnar vi beslutet,grundat på ett förslag som kommit från svenskthåll, att inrätta nordiska informationskontor i derashuvudstäder. Regeringen välkomnar ocksåinrättandet av ett baltiskt informationskontor iStockholm.Herr talman! Mycket av det vi vill se förverkligat ihela har redan förverkligats i Västeuropa.I ett utan blockgränser blir ett EG, som äröppet mot omvärlden, en stark drivkraft i ettsamarbete från till -- och kanske enbit bortom eftersträvar djupast och bredast möjligasamarbete mellan de västeuropeiskaindustriländerna. är ett av dem. Vi har engemensam politisk och kulturell frihetstradition.Vårt näringsliv och våra samhällen är likartade.Den svenska demokratin, vårt näringsliv, vårarbetsmarknads- och socialpolitik, vår utbildning,forskning och miljövård är vårt bidrag till detvästeuropeiska samarbetet. är ett bra landatt leva i. Det vet man i Europa.Riksdagen har i bred enighet förklarat att ettsvenskt medlemskap inte är ett mål för deförhandlingar som förs med EG. I ett längreperspektiv kan ett svenskt medlemskap komma attaktualiseras. Avgörande för vårt ställningstagandedå blir den säkerhetspolitiska utvecklingen i våromvärld.Än, herr talman, är det svårt att överblicka desäkerhetspolitiska följderna av omvälvningarna iÖst- och . Än vet vi inte om EGväljer att gå vidare mot ett förpliktigandeutrikespolitiskt samarbete och en gemensamförsvarspolitik eller inte.Herr talman! Människornas aktiva engagemangoch delaktighet i samhället är demokratins styrka.Fattigdom, arbetslöshet och social utslagning hotardemokratin. historia detta århundrade bärfruktansvärda vittnesbörd om det. Solidaritetmåste prägla vår Europapolitik.Öst- och har påbörjat densmärtfyllda övergången från en havereradkommunistisk centralstyrning av ekonomin tillmarknadshushållning. Industrin är körd i botten.Jordbruket är omodernt. Man kan se på människorna där hurmiljöförstöringen knäckt deras hälsa. Värstdrabbade är barnen.Den ekonomiska omställningen kommerobevekligen att leda till stor arbetslöshet. Dennyvunna, i många fall bräckliga demokratin sätts ifara. Gamla etniska och nationella motsättningarfår näring i den jordmån som nöd och ekonomiskasvårigheter skapar.I vårt land liksom överallt i har vi längeväntat på och hoppats på kommunistdiktaturernassammanbrott. måste vi i konkret solidaritet visavad detta var värt.Sverige har redan inlett ett omfattande samarbetemed Öst- och . Det sker bilateralt --och det sker multilateralt genom EFTA, ,den europeiska och andraorganisationer.Huvuddelen av den miljard kronor som ivåras anslog kommer att gå till de baltiskarepublikerna och . beslutaderegeringen att inrätta en särskildÖsteuropadelegation i syfte att stärka hela detsvenska samhällets engagemang förreformprocessen.Vårt samarbete med Öst- och Centraleuropahandlar inte bara om ett för alla parterfruktbärande ekonomiskt utbyte. Det handlar ommiljöinsatser som är nödvändiga för vårgemensamma framtid. Och det handlar inte minstom att dela med sig av erfarenheter av hur en stabildemokrati och social välfärd byggs upp och tryggas.Herr talman! Vår utrikespolitik grundas pårealpolitiska bedömningar av omvärlden. Av denanledningen har vi skäl att se med optimism påutvecklingen i -- utan att därför bortse frånden osäkerhet och de stora problem som finns i vårdel av världen.Men vi måste också betrakta vad som händerutanför . Den kris som framkallatgenom sin invasion och ockupation av ingerdjup oro. Alla ansträngningar måste göras för att fåtill stånd en fredlig lösning av konflikten. En sådankan komma till stånd bara genom att Irakefterkommer FNs resolutioner och upphör medockupationen av . För att nå en rättvis ochvaraktig fred i krävs en allomfattandelösning, som måste grundas på FNs säkerhetsrådsrelevanta resolutioner. President haranvisat en väg för att nå en lösning, och detförslaget har vårt stöd.Krisen i påverkar på mångasätt -- mest konkret genom snabbt stigandeoljepriser. Men i ett vidare perspektiv är den ocksåett memento för oss alla: Det som vi nu ärmed och formar, sedan klyftan mellan öst och västöverbryggats, måste gripa sig an med uppgiften attutjämna klyftan mellan nord och syd. Endast dåkan freden bevaras.Anf. 3 ():Herr talman! Vi lever återigen i ett utgörbekräftelsen på den historiska omvandling somburits upp och bärs upp av modiga män och kvinnoroch som återgett folken i Central- och Östeuropaderas frihet.Ännu finns det folk i vår omedelbara närhet sominte uppnått sin självständighet. Jag tänker på debaltiska republikerna. Det finns anledning att idenna Europadebatt särskilt tänka på dem ochuttrycka vår bestämda vilja att stödja och hjälpaderas återinträde i det internationella samfundetsom självständiga nationer. Ännu finns det länder iEuropa där de mänskliga fri- och rättigheterna inteär säkrade. Vi upprörs av skildringarna frånRumänien. Dessa folk måste få vårt stöd och vårhjälp.Att förfärliga arv nu äntligenläggs i graven öppnar nya rika livsmöjligheter föralla européer. I de forna kommuniststyrda ländernafår människorna nu en möjlighet att befästa sina fri-och rättigheter och befriade frånplanhushållningens fattigdomsskapandetvångströja börja bygga upp sina föröddaekonomier. För oss lyckligt lottade i väst medförjärnridåns fall möjligheter till nya mänskliga ochkulturella kontakter, nya utmaningar och nyttansvar.Självfallet medför också denna historiskaomvandling, som i sin grund är så genomgåendelöftesrik, svårigheter, påfrestningar och risker.Övergången från planhushållning tillmarknadsekonomi, nödvändig som den är,kommer att medföra stora påfrestningar och krävahjälp från de etablerade marknadsekonomierna.När förtrycket lyfter avslöjas den förstörda miljön.Också här måste vi hjälpa till.Folken i öst har till skillnad från oss i de öppnasamhällena i väst inte naturligen förts samman ifredliga värv som handel, turism, ungdoms- ochkulturutbyte. Under förtryckets stela yta hargammal misstänksamhet och gamla etniskamotsättningar fått leva kvar. Desto viktigare är detatt folken i nu blirdeltagare och medlemmar i det fredliga europeiskasamarbete på demokratins ochmarknadsekonomins grund som med sådanframgång byggts upp i Västeuropa.Ungern, , och ärpå väg att bli medlemmar i . Och ännufler länder i öst har gäststatus. Inom denEuropeiska gemenskapen, EG, pågår ett intensivtarbete med att ta fram särskilda associationsavtal,s.k. Europaavtal, som skall erbjudasreformländerna i öst. Det är intressant att noteraatt den politiska dialogen på hög nivå åsätts enbetydande vikt i dessa avtal. När så de 34signaturländerna i ESK-processen samlas tilltoppmöte i , fattas förhoppningsvisde beslut som stegvis kommer att göra det möjligtför Helsingfors-processen att bilda ramen för denav alla önskade nya europeiskasäkerhetsordningen. Jag noterar medtillfredsställelse den positiva rapport somutrikesministern givit oss här om läget införParismötet.Ett nytt håller på att växa fram. Ett Europapräglat av fredlig samverkan och avutvecklingsansträngningar för att söka säkraekonomisk välfärd och god miljö åt alla. Detta nyaEuropa erbjuder också oss i nyamöjligheter men också nya utmaningar. Vi måstenu äntligen skaffa oss en Europapolitik. Vi måstevara beredda att engagera oss i och hjälpa våra näragrannländer. Vi måste delta i den s. k. 24-gruppenshjälp till de nya demokratierna i öst.Vi måste bestämma oss för vår roll i den djupareEuropaintegrationen, den som benämns med tvåbokstäver EG, Europeiska gemenskapen, och somgår vidare med sådan tyngd och kraft och somkommer att omfatta allt fler länder under 90-talet.Det är alldeles klart att EG blir den naturligakärnan i det nya samarbetets . Efter denförsta renässans som den inre marknaden ochbegreppet 1992 inneburit för EG och hela Europastår EG inför en andra renässans, som handlarsåväl om att fördjupa och demokratisera det egnasamarbetet som att öppna det för det övrigaEuropa.Herr talman! Vill vi i fortsätta att sitta pååskådarplats och betrakta det stora europeiskaskeendet? Nöjer vi oss med att vara andra rangenseuopéer, åskådare utan rösträtt i de församlingardär och vår egen framtid utstakas?Är det nog för våra svenska och europeiskaambitioner att genom ett utvidgat frihandelsavtal --ett -- söka rädda oss själva fråndiskriminering och välfärdsförluster?Moderata samlingspartiets svar på dessa frågor ärnej. Vi menar att också har en uppgift attfylla när det gäller nydaningen av det europeiskasamhället -- det nya , för den friamänniskan.Också måste i samverkan med övriganordiska länder fullt ut som medlem delta i deteuropeiska samhällsbygget. Också svenskamedborgare måste få rösträtt i Europeiskagemenskapen.Vi räds inte ! Vi ser möjligheterna. Vi troratt svenska medborgare, företag och institutionerhar något att ge till den europeiska utvecklingen. Viär övertygade om att den svenska kulturen, densvenska identiteten, den svenska nationalkänslankommer att berikas av tätare kontakter med deneuropeiska mångfalden.Varför är svensk socialdemokrati så ängslig förEuropa? Varför ser man bara risker? Varför kan man inte seriktigheten i den danska utrikesministerns visionom ett , där alla länder blivit EG-medlemmar, och i kraft av sitt samarbete och sinagemensamma värderingar påverkar den europeiskautvecklingen?Varför låtsas man som att EG är ett bygge som viden viss tidpunkt är färdigt -- enligt utrikesministernår -- och som vi då kan sätta underförstoringsglas och besluta oss för om det passar ossatt tillhöra eller inte?Så är det inte. EG är en stegvis process, varsutveckling medlemsländerna kanpåverka. EG:s framgång är baserad på just dennastegvisa metod. Försöker man ta ett för långt stegär det alltid några medlemsländer som bromsar.EG befinner sig nu i en betydelsefullutvecklingsfas. skall tvåregeringskonferenser avhållas, en om denekonomiska och monetära unionen och en ominstitutionella reformer eller, som det heter, denpolitiska unionen. Redan när dessa konferenser äröver kommer innehållet att ha klarnat i de nupågående diskussionerna, och fördragstexter skallvara klara till sommaren 1991.Den kunskap som vi kan önska ha om EGsmarschinriktning efter de viktigaregeringskonferenserna får vi således långt tidigareän det av utrikesministern utvalda årtalet 1993.I själva verket är det så att om vill vara mednär EG återigen öppnar dörren för nya medlemmarså bör vi följa i fotspår och lämnain vår ansökan. Vi moderater föreslår att detta skerunder efter de allmänna valeni september.Som vitbokens fader påpekade imåndags här i så måste kommissionenbehandla de ansökningar som lämnas in. MedÖsterrike pågår just nu ''detaljerade samtal''.Att bli medlem av EG kräver en betydandeprocess, som sträcker sig över . nödvändigt att söka medlemskap cirka ett årinnan de formella förhandlingarna skall börja föratt ansökan skall kunna prövas och förhandlingarnaförberedas av bl.a. kommissionen ochEuropaparlamentet. Det är detta som just nu skermed den österrikiska ansökan.Därmed står det klart, att bör lämna in enansökan om medlemskap ellerallra senast i början av 1992.Men en ansökan om medlemskap krävernoggranna förberedelser. Det handlar om ett stortnationellt ställningstagande, och detta måste somsådant föregås av en stor nationell debatt. Dendebatten har tagit sin början. Det är bra.Herr talman! Vi moderater vill söka medlemskap iEG med bibehållen alliansfrihet och bibehållensäkerhetspolitisk inriktning. Det innebär att det ärviktigt att det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet inom EG får en sådan uformning att detinte behöver omfatta en gemensam försvarspolitik.Det utrikespolitiska samarbetet inom EG harkontinuerligt utvecklats under de senastedecennierna.Det är alldeles riktigt att den dramatiskaförändringen av den europeiska säkerhetspolitiskageografin har lett till en ny diskussioninom EG-staterna om ett vidareutvecklatutrikespolitiskt samarbete. I denna diskussion höjsockså röster för att i EG-samarbetet ta insäkerhetspolitik.Jag vill gärna understryka detta, och jag vill gärna iett senare inlägg höra om utrikesministern delarmin bedömning. Det förefaller emellertid mycketosannolikt att detta utrikespolitiska samarbeteskulle ges en överstatlig karaktär genom att enmajoritet med beslut kunde binda en minoritet elleren enskild stat i en enskild viktig fråga. Detförefaller vidare sannolikt att den militärasäkerhetspolitiken liksom hitintills inte kommer attföras in i EG-samarbetet.Herr talman! Att socialdemokratins motstånd motmedlemskap i nu tycks ha luckrats upp så attsignalen gått från rött till gult är naturligtvistillfredsställande. Men hur länge kansocialdemokratin undvika att ge klart besked omsin inställning? Det är ett demokratiskt krav attEuropafrågorna diskuteras i nästa valrörelse. Ett såstort nationellt ställningstagande som frågan omSveriges deltagande i Europeiska gemenskapenmåste föregås av en omfattande debatt.Herr talman! Vi moderater är övertygade om attSverige i samarbete med de övriga nordiskaländerna har en konstruktiv och viktig roll att fyllai de europeiska gemenskaperna.Herr talman! Låt mig sluta mitt anförande med attpåpeka, liksom utrikesministern, att somhotet om storkrig i har begravts underBerlinmurens sönderhackade betong har krigshotetåteruppstått i . Jag vill därför slutamed att erinra om FNs stora roll för världens ochEuropas fred.Anf. 4 ():Herr talman! harEuropa förändrats i en takt och på ett sätt somingen av oss trodde vara möjligt. harrivits och järnridån rasat. Socialistiska enpartistaterhar fallit ihop som korthus. Kvar finnsdesillusionerade människor, konkursmässigaekonomier och en svårt söndertrasad miljö. Ifruktansvärt avslöjande TV-reportage frånRumänien har vi settvidrigheterna från ett kommunistiskt system.Nu visar sig facit av den halvsekellånga tävlan iEuropa mellan diktatur och socialism å ena sidan,demokrati och marknadshushållning å den andra.Kommunisternas ideologiska haveri är totalt. Detgäller även det svenska vänsterpartiet.Förhoppningarna inte minst hos många svenskasocialdemokrater att folket i skulle bytakommunismen mot en mjukare variant av socialismhar kommit på skam.Herr talman! Utvecklingen i under detsenaste året har varit lika glädjande somspännande.Sverige har bidragit till utvecklingen genom bl.a. enfast demokratisk förankring, ett välutvecklatnäringsliv och satsningen på frihandel. Men vi harknappast tillhört de pådrivande när det gällt att fåtill stånd den gemenskap i som blivitmotorn i processen. Tvärtom har många genomåren felbedömt läget. och skrev t.ex. i ? :p1 > ''Såväl som länderna iÖsteuropa har genomfört en snabbindustrialisering och har en högbruttonationalprodukt. Det finns åtskilligt attinvända mot systemet i dessa länder men debevisar ovedersägligen att kapitalismen inte harmonopol på att skapa materiellt välstånd. ''Även utrikesministern kan ha anledning funderaöver förhastade uttalanden som detta frånnovember i fjol:p1 > ''Ett förenat skulle bli ettchauvinistiskt , som vill sätta sin prägelpå samarbetet inom ett nytt .'' -- ''Enalltför snabb återförening skulle skapaproblem. ''Men låt oss lämna tidigare felbedömningar av bådesocialdemokrater och kommunister och i ställetfråga: Hur kan nu bäst medverka till att defreds- och välståndsbildande krafterna får fulltgenomslag?Ett krig i får inte inträffa. Vi vet att det kanförhindras. Krigsriskerna har minskat, ennedrustning har inletts, och i förra veckanrapporterades om nya steg i den processen. Detgemensamma målet är gemensam säkerhet.I finner vi de länder som står oss närmast,vilkas kulturarv vi delar och vilkas syn på mänskligvärdighet, frihet, demokrati och rättvisaöverensstämmer med vår egen.I dag växer ett nytt, öppnare och mera enat Europafram. får inte hamna vid sidan av dennautveckling. Samarbetet sträcker sig över allt vidareområden. Det handlar om ekonomi, miljö,utbildning, forskning, kultur. Till det allraviktigaste hör nya möjligheter för människor attutan byråkratiska hinder röra sig fritt i -- attsjälva välja var de vill studera, arbeta och bosättasig. Livschanserna ökar i ett enat och demokratisktEuropa. Även vi svenskar måste få vara med omdet spännande äventyret att bygga ett nytt Europa.Det bästa sättet att förebygga gränskonflikter är attgöra gränserna mindre viktiga. Det var denna insiktsom drev fram den europeiska integrationen efterandra världskriget. Tillkomsten av EG harinneburit ett slut på de sekelgamla motsättningarnamellan de gamla ärkefienderna ochTyskland och verksamt bidragit till att stärkademokratin.