prot · GE0942 · 1990-12-10 00:00:00 — Möjligheten för dem och derasfamiljer att leva ett gott liv är i hög grad beroendeav att samhällsinsatser ställs till deras förfogande.Det behövs såväl omfattande som kvalificerademedicinska, psykologiska, sociala och pedagogiskainsatser.Det är landstingen som enligt hälso- ochsjukvårdslagen har ansvaret för åtgärder för attutreda och behandla sjukdomar och skador.Dessutom skall landstingen genom sinaomsorgsnämnder tillhandahålla särskilda omsorgeråt den personkrets som anges i omsorgslagen.Omsorgsnämnderna tillhandahåller ibland ävenhabilitering åt barn med andra funktionshinder.Kommunernas socialtjänst har genomsocialtjänstlagen ett yttersta ansvar för alla somvistas i kommunen och ansvarar bl.a. för avlösningi hemmet och för barnomsorgen i kommunen.Ansvarsfördelningen mellan huvudmännen ställerstora krav på ett fungerande samarbete dememellan. Huvudmännen är också enligt lag skyldigaatt samverka med varandra.Omsorgslagen ger psykiskt utvecklingsstörda barn,ungdomar och vuxna rätt till särskilda omsorger,om deras behov inte kan tillgodoses på annat sätt.Lagen är utformad som en rättighetslag medöverklagningsmöjligheter för den enskilde. Denpräglas av ett individualiserat synsätt.Målsättningsparagrafen anger att de särskildaomsorgerna skall utformas efter individens behov.Att ge barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet rätten att bo i elevhem är en av desärskilda omsorgerna enligt omsorgslagen. Dennarätt är inte beroende av barnets ålder ellerfunktionsnedsättning.De ansvariga huvudmännen skall underlätta förföräldrar med barn som har svårafunktionsnedsättningar att ta hand om sina barnoch tillförsäkra dem allsidig omvårdnad ochmöjligheter till ett värdigt liv. Det innebär att detbland andra insatser också behöver finnas olikaboendealternativ. Detta framför allt för kortaretider -- men i undantagsfall då alla andramöjligheter är uttömda -- också . Bl.a.behövs små hemlika boendeenheter med tillgångtill medicinsk kompetens, där barnet bör fådisponera en plats, även om den inte alltid behöverutnyttjas.Här har handikapputredning en viktiguppgift. En av utredningens viktigaste uppgifter äratt redovisa förslag om hur handikappade barn ochungdomar skall kunna tillförsäkras ettväl fungerande samhällsstöd.Jag vill i detta sammanhang upplysa om ,ungdomar och vuxna bedriver ettutvecklingsprojekt med medel ur allmännaarvsfonden. Projektets syfte är att inom ettomsorgsområde verka för att personer med mycketomfattande funktionsnedsättningar och medicinskabehov får ett fullgott stöd.Vidare uppmärksammar i ettsärskilt projekt situationen för barn och ungdomarmed svåra funktionsnedsättningar ochkomplicerade omvårdnadsbehov som vistaslånga perioder på sjukhus. avser atti en rapport bl.a. ge exempel på olika lösningar,som gör att svårt funktionshindrade barn, utanbehov av akuta sjukvårdsinsatser, kan vistas merstadigvarande utanför sjukhuset.Jag räknar med att projekten skall tillföra bådehuvudmännen och handikapputredningenerfarenheter och underlag i deras arbete.Till sist vill jag erinra om att syftet medskattereformen är att långsiktigt stärka landetsekonomi, vilket också är av betydelse förkommunerna och landstingen. Ett led i reformen ärdet kommunala skattestoppet. I det läget måstekommunerna och landstingen prioritera sinaverksamheter och pröva hur resurserna bäst skallanvändas.Anf. 11 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag vill gärna framföra minuppskattning över att statsrådet har tagit sig tid attbesvara interpellationen, trots att jag var litet senmed att framställa den, så att statsrådet av formellaskäl hade kunnat avstå från att svara.Anledningen till att jag var så angelägen om attställa denna interpellation är att jag i mitt ''vanliga''arbete som förtroendevald i länslandsting, och då särskilt i mitt uppdrag somordförande i västra omsorgsstyrelsen, har mött såmånga av de föräldrar och barn som lever undermycket svåra omständigheter till följd av bristandeoch adekvata resurser för de barn det här handlarom. Det finns också ett mycket stort kunnande idenna fråga och ett mycket stort engagemang frånbåde personal och förtroendevalda från olikapartier i flera landsting i Sverige.Den barngrupp vi här talar om är inte stor. Enligtden undersökning som snart skallpresentera rör det sig om ca 200 barn i hela landet.I den gruppen ingår då barn medförståndshandikapp, inskrivna i omsorgsnämnderoch som har stora funktionsnedsättningar, samtbarn som ''bara'' är s.k. teknikberoende barn.I statsrådets svar nämns det projekt som RFUB harfått pengar till från allmänna arvsfonden. Dettaprojekt har syftat till att dels kartlägga familjernassituation, dels komma med förslag till åtgärder.Eftersom projektet har bedrivits inom just västraomsorgsområdet har jag naturligtvis med extrastort intresse följt det. Därutöver har enintervjuundersökning med 20 berörda familjergjorts, där en rätt klar bild av dessa familjer stigerfram. För statsrådets kännedom vill jag gärnalämna över ett exemplar av denna undersökningsom har gjorts i västra omsorgsområdet.I dessa undersökningar är det en ny grupphandikappföräldrar som träder fram. Dessaföräldrar är inte tacksamm för den lilla hjälp ochavlösning som erbjuds dem. De är mycketmedvetna om sina rättigheter och samhälletsansvar. De accepterar inte att behöva leva ett liv därallt styrs runt det skadade barnet. En mamma haruttryckt det så, att dessa föräldrar inte önskar blinågra hjältar, bara att leva ett vanligt liv. Men dessaföräldrar har också gått samman och formuleratsina krav och önskemål bl.a. genom organsationenALF, anpassade lösningar för flerhandikappade,och genom organisationen . Vi vet faktiskt rättmycket om vad som behövs och vilka önskemål somfinns.Det som klart kommer fram i dessa undersökningarär hur otillräckligt stödet är till de barn ochungdomar som är svårast flerhandikappade. Detkrävs mera avlasting i hemmet, personligaassistenter, korttidshem osv.En annan sak som kommer fram är att det tar långtid att bygga upp kompetenta resurser. Detsamarbete mellan kommunens socialtjänst ochsjukvård och omsorgsvård som måste byggas upp äribland svårt att åstadkomma, eftersom det saknaskunskaper och erfarenheter av att arbeta med dessabarn. Däremot anses det gå bra att uttröttandeföräldrar, utan vare sig sjukvårds- elleromsorgsutbildning, skall kunna ta hand om sinabarn dygnet runt hur länge som helst utanavlösning.En tredje faktor som kommer fram är hurföräldrarna tvingas organisera sina liv runt denhjälp som de erbjuds. De måste bygga upp ettenormt nätverk av kontakter som de flesta skullevilja förenkla till ett eller ett fåtal.Planeringen har halkat efter pågrund av tolkningen av omsorgslagen. Det har sinahåll hävdats, och hävdas enligt uppgift fortfarandei , att dessa barn inte skall erbjudas boendepå elevhem just med hänvisning till omsorgslagen --det var därför som jag tog upp den här frågan. IStockholm har planeringen halkat långt efter avsamma skäl. är planeringen i full gång, mendär är det ekonomin och byggprocessen som gör attdet drar ut på tiden.Det är positivt att handikapputredningen har tagitfasta på de synpunkter som har framförts, nämligenatt boende utanför hemmet kan behövas även försmå barn och att barn inte skall behöva växa upp påsjukhus. Jag är glad över att statsrådet i sitt svar slårfast att rätten till att bo elevhem inte är knuten viss ålder eller till ett visst funktionshinder. Detkan naturligtvis diskuteras om ''elevhem'' är enadekvat beteckning. Här i har vi talatom barnboende, växelboende eller mellanvård somförutsätter ett stort inflytande från föräldrar. Detfinns säkert flera och bättre termer som kananvändas.Herr talman! skulle jag vilja höra mer exaktfrån statsrådet angående olika myndighetersgemensamma ansvar. Är det statsrådetsuppfattning att ett lika stort ansvar åvilarsjukvården som kommunens socialtjänst ochlandstingens omsorgsvård? Jag har ibland uppfattatdet som att det bara verkar vara omsorgsvårdensom har ett ansvar när det gäller detta område. Vadbeträffar ekonomiska resurser, som för bådelandsting och kommun är det stora problemetatt bygga upp, kommer man från regeringens sidaatt vara villig att bidra med ytterligareprojektpengar, typ de som vi talade om, ellerandra statsbidrag för att se till att de familjer sommåste få avlastning i sin vardag verkligen också kanfå avlastning?Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Inledningsvis vill jag säga att det varangeläget för mig att denna fråga togs upp,eftersom det är min -- precis som --uppfattning att det rör sig om en utomordentligtangelägen grupp som insatserna måste utvecklasför.Som svar på de direkta frågorna vill jag säga att jagför min del är helt öppen för fortsattutvecklingsarbete, gärna med stöd i allmännaarvsfonden. Jag ser fram emot att få ta del averfarenheterna från det stora RFUB-projekt somhar bedrivits . Det finns säkert anledningatt gå vidare i det utvecklingsarbetet.Jag vill också påminna om att vi från arvsfondens,egentligen från min sida, har inbjuditorganisationer, bl.a. RFUB, att tillsammans medhandikapputredningen finna former för attutveckla ett system med personliga vårdare. Dettagörs apropå kontinuiteten och stabiliteten i barnsliv. Det är mycket viktigt att vi finner former fördetta. Organisationerna har faktiskt bollen i dag.Jag går och väntar på en projektansökan på dettaviktiga område.I övrigt har handikapputredningen att ta ställningtill frågan om hur vi skall kunna vidareutvecklastödet till dessa barn och ungdomar. Jag räknarmed att handikapputredningen kommer att läggafram ett viktigt betänkande kring deolika frågor som har att göra med det individuellastödet till människor med omfattandefunktionshinder.Herr talman! vill jag också erinra om att idet ställningstagande som står inför närdet gäller äldre- och handikappomsorgen påtorsdag, på , ingår ett av regeringenframlagt förstärkt stimulansstöd till byggande avgruppbostäder. Det har utvidgats avsocialutskottet, av socialdemokrater ochfolkpartister, till att också omfatta kommunalainsatser för att bygga boendealternativ förhandikappade. Inom dessa ramar finns detnaturligtvis förutsättningar för att också skaparesurser för denna mycket utsatta grupp.Litet smolk i mjölken är då för mig attvänsterpartiet och dess representanter inte har stöttdessa insatser och förmodligen kommer att röstaemot detta . har dockfortfarande möjlighet att påverka sinapartikamrater. Detta är faktiskt en viktig insatsäven för svårt utsatta handikappgrupper i vårtsamhälle.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill konstatera attfrågeställningen naturligtvis inte gäller bara småsvårt skadade barn, utan hela gruppen av barn,ungdomar och vuxna som har svårafunktionsnedsättningar och behöver samhälletsstöd. I den här interpellationen tyckte jag dock attdet var viktigt att belysa de frågeställningar somjust har funnits rörande de små svårt skadadebarnen och där man från vissa håll hävdar attomsorgslagen har varit ett hinder. Jag är glad överatt statsrådet hävdar att så inte är fallet.När det gäller stimulansbidraget till gruppbostäderfår statsrådet gå till mitt partis representanter isocialutskottet och diskutera skälen. Man kommeratt i debatten redogöra för varför man inte har velatanta den propositionen.Jag vill dock säga att man naturligtvis kan se på enenskild fråga som stimulansbidraget som positivt.Jag ser det emellertid mera som ett symbolisktbidrag, om det går igenom. Det gäller 200 000 kr.per gruppbostad. Kostnaderna i liggerpå i storleksordningen 6--7 milj. kr. Bidraget utgör inte så stor andel avden reella kostnaden i dag.När det gäller projektansökningar och intresset föratt stödja organisationer som arbetar med små barnoch ungdomar som är flerhandikappade och harstora funktionsnedsättningar, är det välkommet från regeringens sida är villig att stödjaytterligare projekt. Jag kommer naturligtvis attföra ut det meddelandet till iStockholms län och till andra landsting i . Påolika håll bygger man upp ett förnämligt arbete.Man vill på alla sätt försöka förbättra för dennagrupp, men hindras bl.a. av bristen påekonomiska resurser. Det är oerhört viktigt att mankan få det stödet. Inom bara länslandsting finns ett flertal olika projekt, som allaparter är överens om är viktiga att genomföra.Pengar saknas dock i dag.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1990/91:80 omutredningen av vägar och järnvägarAnf. 14 Kommunikationsminister ():Herr talman! har med hänvisningtill utredningen om finansiering av vägar ochjärnvägar frågat mig om direktiven till utredningenskall ses som ett formellt uppdrag till utredaren attstudera eventuell bolagisering, börsintroduktionoch liknande omvandlingar av statliga verk. Vidarehar frågat mig vilken principiellinställning regeringen har till konkreta förslag ombolagisering, utförsäljning och börsintroduktion avteleverkskoncernen. Avslutningsvis frågar om jag anser ett system med bilavgifterinbakade i bensinpriset vara ett realistiskt sätt attlösa vägarnas finansieringsproblem utan att belastastatsbudgeten.Bakgrunden till att regeringen i dennäringspolitiska propositionen aviserade enförutsättningslös utredning i syfte att presenteraförslag till kompletterande finansieringskällor är attde behov som finns inom väg- och järnvägssektornär så stora att de inte kan täckas av enbart de medelsom anslås över statsbudgeten. De direktivregeringen därefter beslutade om innebar vissabegränsningar i utredarens arbete, bl.a. skulle inteförslag utredas som förutsatte förändringar avskatterna. Några formella hinder föreliggeremellertid inte för en utredare att presentera deförslag han finner lämpliga även om dessa inte tillalla delar följer vad som uttalats i direktiven. Detär en fråga för regeringen att pröva lämpligheten iförslagen.När det gäller frågan om regeringens principiellainställning till förslaget om bolagisering avteleverket vill jag anföra följande. harett regionalt och socialt ansvar som måste hävdas.Regeringen har ställt sig avvisande till förslag omprivatisering av sådana delar av den statligaverksamheten. Som jag tidigare uttalat krävs detenligt min mening nya och starka skäl för att ändradenna inställning. Jag vill dock i detta sammanhangpåminna om att något förslag från televerketsstyrelse ännu inte presenterats för regeringen. Omoch när ett sådant förslag föreligger får regeringenpröva det i vanlig ordning.Viola sista fråga avser utredningensförslag till bilavgifter. Utredningens betänkande ärjust nu föremål för en omfattanderemissbehandling. Därefter kommer regeringen attta ställning till utredningsförslagens olika delar. Jagvarken vill eller kan föregripa deställningstaganden regeringen kan komma attpresentera med anledning av utredningens förslag.Anf. 15 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag tänkerkoncentrera mig i debatten på frågan som rörteleverkskoncernen och utspel.Hagström vill att koncernen skallgenomgå en privatisering där av aktierna i detnya bolaget skall säljas ut på börsen för 20 miljarderkronor. Utspelet är kopplat till den s.k. så till vida att dessa 20 miljarder skullekunna användas till finansiering av vägar ochjärnvägar. Förslaget återfinns också i den färdigautredningens avsnitt Finansiering genom aktivförvaltning av statens tillgångar.Tyvärr har massmedia och andra glömt, för attuttala sig snällt, att berätta att utredarna på finansdepartementetredan före utspel hade presenteratföljande planer.För det första vill utredarna bolagisera affärsverkensamt bredda ägandet i näringslivet tillprivatpersoner och anställda, d.v.s en privatisering.För det andra vill man enbart ha en snabbomvandling från affärsverk till aktiebolag medägarfunktionen samlad i ett departement utanfackansvar, medan frågan om samhällsmålen börbli kvar hos fackministern. Eftersom utredarnabefarar att en snabb bolagisering kan mötamotstånd och detta därför skulle kunna ta tid, villde för det tredje att regering och riksdag i ett förstasteg skall omvandla affärsverken så att modellennärmar sig aktiebolagens.För det fjärde är ett exempel som lyfts fram är justteleverket, vars tillgångar utredarna uppskattar till120 miljarder kronor. Utredarna anser att statenmåste få mer avkastning på dessa tillgångar.Herr talman! Jag anser att det framgår ganskatydligt att agerat med utgångspunktjust i utredning ochprioriteringslista. Men han utnyttjade: och sin position som utredare av etthelt annat område för att lanserafinansdepartementets privatiseringsförslag. Ävenom utspel om privatisering avteleverket kom innan var klar,kvarstår faktum att ett av de viktigaste avsnitten ihans utredning handlar om finansieringen och aktivförvaltning av statens tillgångar. tidigare haft många möjligheter, och har ocksåtagit till vara dem, att svara på om han ochregeringen är beredda att ge avkall på det som mantidigare har sagt, att det viktigaste t.ex. när detgäller är verkets sociala ochregionalpolitiska ansvar. Han upprepar det nu.Men han har i ett annat sammanhang förStatsanställdas förbunds tidning, Statsanställd,sagt: Jag ser för dagen inga skäl som motiverar enförsäljning. Men om verkets styrelse kommer framtill att det föreligger sådana skäl får vi naturligtvisgranska dessa och ta ställning till förslaget.Det intressanta är att i sittinterpellationssvar till mig naturligtvis vet vad hantalar om, men han talar inte om vad han vet. Det ärriktigt att styrelse ännu inte har haft sittmöte. Men styrelse hade ettextrainkallat möte då de förslagförbereddes som man skall fatta beslut om den 14december då det ordinarie mötet hålls. Det är dettamöte som hänvisar till. Styrelsenhar redan gett chef fortsatt mandat attgå vidare på den här vägen med privatisering avteleverket.Vad kommer att ske nu ? vet naturligtvis att styrelsepå fredag kommer att föreslå att skallombildas till ett bolag. Styrelsen kommer också attuttala, vilket är ännu värre, att snarastskall privatiseras och gå ut på börsen, precis somTony har sagt och som utredarna påfinansdepartementet vill.Det vore bra om i talarstolenville kommentera hur han ser på det förslag somteleverkets styrelse kommer att presentera påfredag, dvs. det beslut som styrelsen kommer attfatta.Finns redan nu de mycket starka skälen, som GeorgAndersson har hänvisat till i olikabrasklappar, till att sluta tänka på televerketsregionalpolitiska och sociala ansvar, vilket flerautredningar har haft i uppdrag att se överför att stärka det sociala och regionalpolitiskaansvaret. Jag tror att det är mycket viktigt för detusentals televerketsanställda och för alla som bryrsig om ett verk som , med det storaansvar det har för att kommunikationerna på dettaområde i landet skall fungera, att få reda på vadGeorg egentligen står i denna fråga.Kommer och regeringen att sägaja till det förslag som styrelse kommeratt lägga fram , eller kommer GeorgAndersson i likhet med att fortsättaatt hävda att det sociala och regionalpolitiskaansvaret måste gälla även i fortsättningen? Annars,herr talman, är regeringen mer thatcheristisk änvad engelsmännen och deras regering själva är nunär är borta. Där har man ju börjat tänkasig för i den här frågan.Anf. 16 ():Herr talman! Den utredning som producerat är märklig på många sätt. Inte nogmed att det i den föreslås, som harpåpekat, ett och annat när det gäller . Iutredningen föreslås också en ny trafikpolitik somstår klart i strid med vad har fattat beslutom. föreslår ett nytt sätt attprioritera investeringar i både järnvägar och vägar,där man inte tar hänsyn till miljö, regionalpolitik,sociala effekter, osv., utan där man enbart tillämparett mycket snävt företagsekonomiskt synsätt.Det är naturligtvis märkligt att detta har kunnatske; det stod knappast i direktiven. Där stod detbara att utredningen skulle undersöka hur man kanfå till stånd en annan finansiering, m.m.Georg har här pläderat för televerketsregionala och sociala ansvaret. Han bör nog ävenlitet grand precisera vad han menar med detansvaret. Menar han att man inom grundläggandeteletrafik skall kunna använda även fax, skickameddelanden över data med modem, osv.? Dettaär av avgörande betydelse för oss uppe i Norrland.Om grundläggande teleservice inte inkluderas utanman som enskild person skall betala vad det kostaratt upprätthålla en bra linje i inland,kommer man varken som enskild eller somsmåföretagare att ha råd med det. Detta liggermycket nära det förslag som harproducerat i den här utredningen om att sälja utteleverket. Jag skulle vilja fråga om han anser att verkligen harföljt direktiven när det gäller trafikpolitiken somsådan när han nu föreslår en annan prioritering änden som har fattat beslut om, dels vadhan menar med ett socialt och regionalpolitisktansvar när det gäller televerket.Anf. 17 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att ochRoy inlägg vittnar om en stor ängslan förnya tankar och fritt tänkande. Utredningar tillsättsväl för att tillföra beslutsfattandet synpunkter?Visst utarbetar regeringen direktiv och anger ramarför vad den vill ha utrett. Den anger också vissabegränsningar när det gäller de kommandeförslagen. Men det är mycket viktigt att enutredning har möjlighet att tänka fritt och stimuleradiskussionen med de förslag som presenteras. Jagtycker att det är nästan trist att man så ängsligtförsöker förhindra att en utredare lägger framförslag som i någon mening kan ligga utanför depreciserade direktiven.Vi har en grupp inom regeringskanslietsom ser över affärsverken med ambition att finnaformer för bättre politisk och ekonomisk styrningav verken. Det är ett viktigt arbete som också geross underlag för att arbeta vidare när det gällerstatens roll som ägare. Vi har i olika sammanhang,senast i skrivelse till med anledning avden ekonomiska situationen, föranledd av densärskilda skrivelsen om krisen, markerat att statenansvarsfullt och effektivt måste förvalta sinförmögenhet. Staten har stora förmögenheter somnu förvaltas av de affärsdrivande verken. Det ärviktigt att staten, regering och riksdag, som ägareställer krav på ett ansvarsfullt och effektivtförvaltarskap.Så till de konkreta frågorna. styrelsekommer att ha ett sammanträde ochkommer då att ta ställning. Jag vill inte av formellaskäl föregripa det ställningstagandet. Jag harmarkerat i mitt svar , och tidigare, attteleverket har ett socialt och regionalt ansvar. Detär viktigt att man även fortsättningsvis kangarantera att teletjänsterna ges utifrån de mål ochriktlinjer som i det avseendet har angetts. Det ärmöjligt att vi ytterligare behöver precisera hur detsociala och regionala ansvaret bör uppfyllas.Därför har vi tillsatt post- och teleutredningen. Detpågår ett arbete med anledning av den.Viola frågade om det finns starka skäl förprivatisering. Jag har inte sett sådana starka skäl.Om nu gör nya preciseringar skall jagsjälvfallet med öppna ögon ta del av vad televerketsstyrelse har att redovisa. Det tillhör minaåligganden. Men för dagen ser jag som sagt inte attdet finns några sådana starka skäl.I det sammanhanget kan man använda en bild --den kanske förstås av somliga och för mig är denganska naturlig. Man säger att ett alternativ som imånga fall är fullgott till alternativet att sälja kon äratt sköta om den och ta vara på den mjölk som denger.Roy sade att utredningutgår från en annan trafikpolitik. Det har jagegentligen redan kommenterat. om den grundläggande teleservicen. Där villjag ytterligare betona att post- och teleutredningenbereder denna fråga. Den har varit föremål förremissbehandling och beredning i departementet.Vi får återkomma med preciseringar i detavseendet. Jag tror inte att det finns anledning attytterligare kommentera inlägg.Anf. 18 ():Herr talman! Jag kan garantera jag inte känner ängslan för nya tankar. Tvärtomtror jag att , om han tänker efter,har hört en del nya tankar från denna talarstolockså från mig när det har gällt hur den framtidatransportpolitiken skall se ut i det här landet.De tankar som har framförts i den utredning somfinansdepartementet har gjort och som jagredogjorde för ganska ingående i mitt förra inläggär inga nya tankar, .