prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Därför vände jag migtill departementet för att få ta del av remissvaren.Det var dess värre omöjligt. Några sammandragexisterade inte heller. Annars tycker man nog attdet är självklart att en utskottsledamot, tillikarådsledamot, borde ha fått den här servicen fråndepartementet utan att ens efterlysa den. En sådaninformation hade passat utmärkt vid dettadebattillfälle med hänsyn tagen till alla dehänvisningar som utskottet gör till kommissionensutförda arbete. Det är bara att beklaga attdepartementet undanhåller intresseradeutskottsledamöter detta material och väntarytterligare med att informera rådet.Herr talman! Jag skall därför i stället kort redogöraför våra reservationer. En gälleryrkesinspektionens verksamhet. Vi vill att entydligare gränsdragning görs mellan myndighetenskontroll och företagets egen kontroll.Företagshälsovården har den kompetens sombehövs för en ökad egenkontroll i företaget.Yrkesinspektionens verksamhet med systemtillsynbör accentuera myndighetens inspektionsroll i desammanhang där den åstadkommer mest nytta.Det är däremot tvivelaktigt att inspektionensresurser satsas på interna konflikter i företag, vilketsker allt oftare i dag.Vi har vidare en reservation beträffande systemetmed skyddsombud. Den lagstiftning som finns i daghar utformats med tanke på förhållandena i de storaindustriföretagen. och de allt flerserviceföretagen erbjuder emellertid andra ochannorlunda miljöer. Man bör kunna finna nyaformer som bättre anpassas till speciellaförhållanden. Därför behöver lagstiftningen prövasmot nya företagstyper. Samhällets mål bör givetvisvara en god arbetsmiljö vid alla slags arbetsplatser.Man bör sålunda sträva efter att finna fler olikaorganisationsmodeller. I det sammanhangetåterkommer vi även till vårt tidigare krav på attsystemet med de regionala skyddsombudenutvärderas.Det händer fortlöpande mycket på våraarbetsplatser. Lagstiftningen får inte bli inaktuelleller för yvig. Den kan då skada mer än den görnytta. En av riskerna är att ramlagen kringarbetsmiljöfrågorna kompletteras med en snårskogav tillämpningsföreskrifter på olika nivåer vid sidanav regleringar i kollektivavtalen. Det är därförviktigt att en ständig uppföljning sker avlagstiftningens och reglernas konsekvenser. Detgäller då inte enbart kostnaderna, som utskottetkoncentrerar sig på genom att hänvisa till den s.k.begränsningsförordningen. Det gäller också andraeffekter. Är de positiva eller negativa? Utgör destöd eller hinder? Har de överlevt sin avseddafunktion? Är de redo för utmönstring? Man börgivetvis sträva efter att ha ett minimum avregleringar, även på detta område, regleringar sommotiverar och är effektiva. Ju mer man bygger utden organisatoriska delen på detta område, destofler bestämmelser kommer till.Till sist, herr talman, finns det anledning attifrågasätta de s.k. MBL-medlen. Ett par hundramiljoner kronor ur arbetsmiljöfonden avsätts tillinformation om en reform som infördes för 15 årsedan! Dessa medel kan användas bättre direkt iföretagen. Den avgift som finansierar dennaverksamhet -- arbetarskyddsavgiften -- börnedsättas i motsvarande mån. I det avseendetstöder för övrigt våratankegångar.Herr talman! Med det sagda yrkar jag bifall tillreservationerna 4, 6, 9 och 11.Anf. 83 ():Herr talman! Vi vet alla hur viktigt det är förarbetet att ha en god arbetsmiljö. Trots den storareform om arbetsmiljön som den borgerligaregeringen genomförde 1977 finns det en heldel tecken som inger oro. Arbetsskadorna ökar,främst belastningsskadorna, och den psykosocialaarbetsmiljön är på många håll dålig, inte minstinom den offentliga sektorn.En genomgående princip bakomarbetsmiljöreformen var att arbetsgivarna ocharbetstagarna skulle ha samma inflytande. Dennagrundprincip tycker vi i bör gälla också iframtiden. sägs det att det finnsoöverstigliga konflikter mellanföretagsekonomiska krav och arbetsmiljökrav.Detta är felaktigt. Förbättrad och utveckladarbetsorganisation leder oftast till minskadfrånvaro, lägre personalomsättning och ökadproduktion. Brister i arbetsmiljön för med sig bådeföretagsekonomiska och samhällsekonomiskakostnader vid sidan av det lidande som de drabbadeutsätts för. Tänk bara på vad en dålig arbetsmiljökan kosta i fråga om vårdkostnader,förtidspensionering, socialförsäkringar och annat!Det är bra att regeringen nu aviserat enarbetslivsproposition. vill med sinreservation 1 markera vilka principer vi tycker attregeringen skall utgå ifrån.För det första gäller det decentralisering. Det är pådet lokala planet, menar vi, som kunskaperna omde konkreta förhållandena är bäst. Mot dennabakgrund föreslog vi att de nya fonderna skulleadministreras av parterna lokalt, avskyddskommittéerna. blev det inte så, menfortfarande är vår förhoppning i attpengarna kommer att användas för att stödja detlokala skydds- och arbetsmiljöarbetet. Jag ser frammot att denna förhoppning verkligen kommer attinfrias.För det andra gäller det ekonomiska styrmedel.Folkpartiet har länge i hårt motstånd motsocialdemokraterna drivit krav på ekonomiskastyrmedel inom arbetsmiljön när det gällerstimulansbidrag till arbetsmiljöinvesteringar. Likanegativa var socialdemokraterna från början tillmiljöavgifter i fråga om den yttre miljön.Nu tändes en strimma av hopp närsocialdemokraterna i den ekonomiska uppgörelsenmed accepterade att enarbetsgivarperiod med sjuklön skulle införas. Vi ärnämligen i helt övertygade om att ettsådant system kraftigt skulle öka arbetsgivarnasintresse för att förbättra arbetsmiljön i syfte att fåner antalet sjuk- och arbetsskadefall. Storaadministrationsresurser skulle också frigöras vidförsäkringskassorna, resurser som skulle kunnaanvändas till rehabilitering. Men tyvärr går det inteatt lita på socialdemokraterna. hoppar man avden här uppgörelsen för att göra LO till lags.Jag vill här fråga om han inte anser atten sjuklön skulle göra att arbetsgivarna satsade merpå arbetsmiljön.För övrigt anser vi att det är viktigt med ett merpreciserat arbetsgivaransvar. börarbetsgivarna vara skyldiga att genomföraarbetsplatsundersökningar och i samarbete medskyddsombud och skyddskommitté utarbetaåtgärdsprogram. En systematiskförsöksverksamhet med krav på offentligredovisning av arbetsmiljöförhållandena i sambandmed den årliga ekonomiska redovisningen är ettannat inslag i ett informativt styrmedelssystem.Det är alltså dessa principer -- decentralisering,delegering, ekonomiska styrmedel och ettpreciserat arbetsgivaransvar -- som vi tycker skallvara vägledande för utformningen avarbetslivspropositionen. Det vore värdefullt att fådel av regeringens syn på dessa principer i dag.Det är nu uppenbart att förhållandena inom denoffentliga sektorn måste lyftas fram iarbetsmiljödebatten. Sålunda visar t.ex.arbetsskadestatistiken att det huvudsakligen är iden offentliga sektorn som arbetsskadorna ökar.Psykosociala arbetsmiljöfaktorer är oftabakomliggande orsaker till exempelvis ryggont.Många undersökningar visar alldeles klart att denpsykosociala miljön försämrats rejält inom denoffentliga sektorn.Vi har i vår motion pekat på en rad åtgärder för attkomma till rätta med detta, t.ex. frihet förpersonalen att själv fatta beslut, bättre system förbelöningar och uppskattning, understödjande avpersonlig utveckling, mer allsidiga arbetsuppgifter.Vi är övertygade om att en decentralisering avbeslutsfunktioner och ökad tilltro till de enskildasförmåga att lösa sina arbetsuppgifter är viktigainslag för att lösa den offentliga sektornsarbetsmiljöproblem. Utskottets majoritet äralldeles för passiv och hänvisar till att det är svårtför utomstående tillsynsorgan att angripaarbetsorganisationens brister, och till att det ärarbetsgivarna som skall ha ansvaret. Och visst skallarbetsgivarna ha ansvaret, men vi menar att det ärnödvändigt att trycket på dem ökar så att deverkligen blir medvetna om vad som kan och börgöras. Tycker verkligen socialdemokraterna kan slå sig till ro med att det är arbetsgivarnasansvar -- med tanke på den utveckling som vi ändåkan se på den psykosociala sidan?I dag pågår ett seminarium som folkpartietanordnar om kvicksilver i amalgam. Där talar bl aMargareta över ämnet ''Vad händer densjuka personalen och hur påverkarkvicksilverarbetet deras barn?'' tyckerdet är angeläget att ,och arbetarskyddsstyrelsenverkligen har samma uppfattning om vilka åtgärdersom skall till vid kvicksilverförgiftning för bådepatienter och tandvårdspersonal. Tyvärr är det inteså , utan man har en mängd olika tolkningar. Idet här sammanhanget vill jag specielltuppmärksamma tandvårdspersonalens arbetsmiljö.Vi menar i reservation 18 att den personalen måstefå bättre information om vilka skyddsföreskriftersom gäller och också bättre möjligheter tillgenerösare ersättning när personal drabbas avskador.Herr talman! Vi hade från sida ettganska långt avsnitt i vår motion om kvinnorsarbetsmiljö. Det avsnittet har fått ett ganskapositivt bemötande, så det är bara en punkt som jaghär vill kommentera. Det gäller de gravidakvinnorna. Jag måste säga att jag tycker att det ärynkligt att utskottets majoritet går emot vårt kravatt en gravid kvinna skall ha rätt tillhavandeskapspenning om någon acceptabelomplacering inte kan ske. Tycker inte det finns anledning att ändra uppfattning här, såatt vi inte år måste reservera oss i dennafråga?Folkpartiet står naturligtvis fast vid dereservationer som vi undertecknat, men jag yrkarbara bifall till reservationerna 1 och 22.Anf. 84 ():Herr talman! I arbetsmarknadsutskottetbetänkande nr 8 behandlas arbetsmiljöfrågor. Detär motioner från allmänna motionstiden sombehandlas, och avstyrks -- som vanligt, skulle jagvilja säga.Den här gången avstyrks motionerna medhänvisning till att beredning pågår inomregeringskansliet av en proposition omarbetslivsfrågor, där bl.a.arbetsmiljökommissionens förslag ligger somgrund. Jag hoppas verkligen -- ja, jag utgår ifrån --att man i arbetet med propositionen också tar varapå förslag som finns i de motioner som väckts iriksdagen, och tidigare.Nu vet vi att det har gjorts och görs mycket för attfå bort dåliga arbetsmiljöer. Den tekniskautvecklingen har förbättrat många jobb. Ökadekunskaper och större medvetenhet hos denenskilde har betytt en hel del. De fackligaorganisationernas engagemang i arbetsmiljöarbetetär en styrka när det gäller insatser på enskildaarbetsplatser och i den konkreta situationen.Men ändå har antalet människor som skadas iarbetet ökat . Ökningen gällerockså olika slag av sjukdomar som förorsakats avarbetet. Skadeutvecklingen har medfört en kraftigstegring både av långtidssjukskrivningarna och avförtidspensioneringarna. uppgick de totalastatliga kostnaderna för långvarig sjukskrivning,förtidspensionering och arbetsskadeförsäkring tillca , vilket är avBNP.Arbetsskadorna leder till svåra problem ochlidande för de enskilda människor som drabbas,och för stat och kommun medför arbetsskadornalägre skatteintäkter. För företag och andraarbetsgivare medför de olika slag av kostnader ocholägenheter.Arbetsmiljöfrågorna måste få högre prioritet -- detgäller även i företagens utbildningsverksamhet.Det får inte vara så att utbildningen iarbetsmiljöfrågor endast berör arbetsledare ochskyddsombud, utan den måste innefatta alla på ettföretag. Inte minst viktigt är att skola de anställda iriskmedvetande.Även introduktionsprogram är viktiga. Vi vetexempelvis att arbetsskadorna bland ungafortsätter att öka. Det finns statistik som bekräftaratt många får för kort introduktion och allförsnabbt lämnas ensamma i sitt arbete utan att enarbetsledare tar ansvar för inskolningsperioden.Enligt arbetarskyddsstyrelsen sker avungdomsolyckorna pådet nya arbetet. av alla olyckor blandungdomar på arbetsplatserna inträffar undersommaren. Ofta beror olyckorna på attintroduktionen är bristfällig.Många arbetsskador orsakas också av psykosocialafaktorer; det kan vara stress, det kan vara problemmed arbetskamrater -- men också ensamarbete kanvara oerhört påfrestande. Detta har studerats medhjälp av ISA-systemet --1988.Även om ISA-systemet är bristfälligt på mångapunkter rapporterades tio gånger såmånga fall som under början av perioden. Vissayrken har fler anmälda fall än andra. bl.a. ärhemvårdare ett högriskyrke.Ett annat svårhanterligt problem är mobbningen;utfrysningen av arbetskolleger.En del av detta har vi i tagit upp i våramotioner.Även om vi återkommer till frågorna -- enproposition skall enligt uppgift komma i februari1991 -- vill vi lyfta fram en del av våra motionskrav.Jag börjar med det som jag senast var inne på:mobbning på arbetsplatsen. Det är ett mycket svårtproblem för alla som drabbas -- och det är faktisktganska många. Bland offren för mobbning finnsalla typer av människor. Därför finns det inga enklasvar på varför vissa personer utsätts för mobbning.Men på arbetsplatser som har hög arbetsbelastningoch otillräckliga resurser och som utmärks av stressanses risken vara större för att en speciell person fårmissnöjet över sig. Mobbning måste ses som ett likaallvarligt arbetsmiljöproblem som rent fysiskaskador. Det kan leda till vantrivsel, till attindividens hela tillvaro krossas, ja, rent av tillsjälvmord. Man beräknar att ett hundratalsjälvmord begås i vårt land just på grund avmobbning.Många av de mobbade söker hjälp hos fackligaledare, hos arbetsledare och chefer. En del kankanske hjälpa till, men de flesta uppges saknautbildning och erfarenhet för att klara dessa svårapsykosociala arbetsmiljöproblem.Forskning är viktig på det här området. Det har viockså påtalat. I betänkandet hänvisas till denforskning som pågår vid bl.a. Göteborgsuniversitet. Vi vill från sida betona att detär viktigt att stödja just forskning på området. Detgår också att arbeta på annat sätt. Fackligamobbningsjourer har exempelvis startats bl.a. avTCO i . Enligt uppgift visar verksamhetenpå goda resultat. Jag kan inte så mycket om detta,men kanske kan det vara något att ta efter på flerhåll i landet. I ett särskilt yttrande har vi velatmarkera att det är angeläget att regeringen iberedningen av den kommande propositionen omarbetslivspolitiken ägnar även det här områdetuppmärksamhet.Vi har också pekat på att vissa kvinnligayrkesområden har en både fysikt och psykiskt tungarbetsmiljö. Vi kan ta vårdbiträden som exempel.Det är ju en personalgrupp där arbetsskadorna ärmånga och personalomsättningen stor. Här har då,enligt utskottet, arbetsmiljökommissionen i sittmaterial belyst skillnaderna i hälsa mellan kvinnoroch män kopplat till arbetsmiljön. Men sedanavstyrks våra motioner med att det är viktigt attkvinnornas problem synliggörs i det föreståendearbetsmiljöarbetet. Jag vill verkligen tillstyrka attså sker och att något ocskå händer som förbättrarkvinnornas situation. Jag tänker inte minst påhemtjänsten och dess personal. I och med att en såstor del av den tunga vården flyttas ut fråninstitutionerna har arbetet inom blivitallt tyngre. Här görs vissa insatser, men ytterligareinsatser är nödvändiga båda i fråga om utbildningav personalen och i fråga om utveckling av tekniskahjälpmedel. Här är det nu möjligt att med medelfrån arbetslivsfonden påbörja ett systematisktarbete för att förbättra arbetsmiljön just inomhemtjänsten.Det betänkade som vi nu behandlar andas i alla fallen del välvilja mot kvinnorna. Propositionen ärsom sagt aviserad. När den läggs får vi definitivabesked. Det återstår att se vilka dessa blir.En annan grupp som vi i har lyft fram i våramotioner är lantbrukarna och deras psykosocialasituation. Det har skett stora förändringar på densvenska landsbygden. Det har i sin tur lett till attlantbruket är ett utpräglat ensamarbete. Detsociala nätverket har glesats ut mer och mer.Lönsamheten har försämrats och de ekonomiskabekymren har tilltagit. Och även omutskottsmajoriteten anser att det är för tidigt att dranågra slutsatser av effekterna av vårenslivsmedelspolitiska beslut råder just nu en stor oroinför framtiden bland många jordbrukare. Dethandlar i många fall om stora omställningar och attmånga också kanske måste bort.Vi har i vår motion begärt en analys av de svenskalantbrukarnas situation när det gällerlevnadsförhållanden, psykosocial belastning ochhälsa. Majoriteten i utskottet menar att en sådankartläggning kan utföras inom jordbrukarnasföreningsrörelse och dess expertorgan på området.Ja visst, det är fullt möjligt. Men jag tror i alla fallatt det vore positivt om man också från annat hålljust nu intresserade sig för den här yrkesgruppenoch dess långt ifrån ljusa situation. Jagbeklagar att utskottet är så kallsinnigt.Jag vill nämna ytterligare en centermotion. Det ärElving motion om hörselskador. Enligtuppgift frikallas ett tusental unga pojkarfrån militärtjänstgöring på grund av justhörselskador. Orsakerna kan naturligtvis varamånga. Men enligt vissa undersökningar är denmycket höga ljudnivån vid rockkonserter och pådiskotek samt de s.k. free-styleapparaterna starktbidragande orsaker. Ljudnivån på t.ex. diskotekligger över de gränsvärden som ärskadliga och som inte accepteras inom t.ex.industrin. Att vistas i sådana miljöer kan därförleda till skador. Inte minst ur arbetsmiljösynpunktför dem som jobbar på diskotek och motsvarandeanläggningar är detta en allvarlig fråga.Det behövs en bättre övervakning av debestämmelser som gäller, men det kan ocksåbehövas en skärpt lagstiftning. Vidare behövs eneffektiv information till ungdomar om vilka riskerde utsätter sig för genom att ha alltför hög volympå sina free-styleapparater. Den höga ljudnivå manhar beror säkert i de allra flesta fall på dåligakunskaper om hur känsliga hörselorganen är ochhur lätt man kan få obotliga skador. Här anser vi icentern att en informationskampanj är nödvändig.Den borde lätt kunna ordnas i skolan genom t.ex.skolhälsovårdens försorg.Herr talman! Det finns mycket mer att ta fram inomdet viktiga området arbetsmiljö. Men har ju enproposition aviserats och i och med det får vianledning att återkomma till frågorna. I ervi med stort intresse fram emot vad propositionenkommer att innehålla, inte minst påarbetsmiljöområdet. I står vi bakom dereservationer som vi har i betänkandet, men jagkommer inte att begära votering på reservationernai dag.Anf. 85 ():Herr talman! Arbetsmiljöns förbättring åstadkomsgenom den väldiga offensiv som ägde rum iarbetslivet . Då fick viförändringar i lagstiftningen. När jag ser påtalarlistan, finner jag att står där. Vihar väl diskuterat dessa frågor i ett tjugotal år. Dethar hänt ganska mycket , och mankan fundera över var vi befinner oss iarbetslivet. hade vi en väldigdiskussion om asbest. När vi i socialutskottet 1975diskuterade frågan om ett förbud mot asbest, ansågmajoriteten att något förbud inte behövdes.Så kom och de som försvarade dennaståndpunkt fick vända helt om. Det blev ett förbud,som mitt parti hade krävt . När manantog denna lag 1978, sade vi från vårt parti att depsykosociala delarna på MBL-sidan, alltså maktenöver företagen samt skyddsombudens ochfackföreningarnas möjligheter, över huvud tagethur man skulle handskas med människor, skulle blide stora problemen. Mycket riktigt blev de 1980-talets problem, och vi fick enarbetsmiljökommission som är framsprungen urdessa problem.Jag vill inte dra några längre slutsatser av detta ochsäga att man skall lyssna på oss även . Men dekrav som vi ställer kanske blir morgondagenslösningar. Det sätt på vilket man genomramlagstiftning och partssamverkan har formuleratlagstiftningen på detta område har varit enbidragande orsak. Det är den mest uttaladepartssamverkan som finns i en central lagstiftning,där parterna har bestämt innehållet i lagen i stortsett. Dagens problem är en avläsning av det systemsom vi har , det kapitalistiska systemet.Klassamhället är inte borta. Klassamhället drabbarolika människor. De som drabbas hårt avklassamhället och dålig arbetsmiljö men sombrukar bli bortglömda är kvinnorna. På något sättvill man nästan förneka de specifikaarbetsmiljöproblem som kvinnorna har. Derasställning på arbetsmarknaden är avgörande. Därföratt de är kvinnor har de de sämsta jobben isamhället . De har inte omväxlande ochintressanta arbeten vare sig i industrin eller i serviceoch handeln, inte heller inom den offentligaverksamheten. Därför får vi specifika kvinnligaarbetsmiljöproblem. Kvinnorna står längstner på klasstrappan, statusstegen och löneskalan.Det måste ligga en oerhörd tyngd i dettapåpekande, för alla åtgärder i arbetsmiljön måsteinriktas mot dem som har det sämst ställt iarbetsmiljöhänseende.Vi fick som sagt en arbetsmiljökommission. Denbyggde på det politiska uttalandet att de 400 sämstajobben skulle kartläggas och åtgärdas. Det kom ettmaterial som talade om förbud mot ackord, omdifferentierade arbetsgivaravgifter och omrehabilitering. Det var ett bra underlagsmaterial,som egentligen borde ha legat till grund för väldigtomfattande förslag. Men så är det inte . Denkartläggning som arbetsmiljökommissionen hargjort av miljön bevisar ju att det inte har skettnågon minskning av antalet olycksfall och andraskador i arbetslivet. Sjuktalen har ökat liksomantalet arbetsskador och antaletförtidspensionerade. Kostnaderna för frånvarongenom arbetsskador och förtidspensionering haruppskattats till . Andelenförtidspensionärer har ökat under 1980-talet.En rad myndigheter sysslar med arbetsmiljön. Detfinns i en stor kunskap omarbetsmiljöfrågorna. Vi har 120 000 aktivaskyddsombud. Det är alltså inte kunskap och inteinformation som saknas. I stället är det makten attkunna använda kunskapen som saknas. Statistikentalar sitt tydliga språk. Arbetsmiljön i har isin vida mening faktiskt blivit sämre under senareår. Förhoppningen att arbetsköparna ochfackföreningarna skall tillsammans kunna insebehovet av en god arbetsmiljö har visat sig vara enväldigt naiv tanke. Denna naiva tanke har kostatmånga människor skada och t.o.m. liv. Delångtidssjuka och förtidspensionerade lever imånga fall inte något gott liv utanför arbetslivet.Den slutsats som man måste dra av förslitningen avarbetskraften är att man måste förskjuta maktenöver arbetsmiljön från arbetsgivarna till deanställda och fackföreningarna. Så ser vi det frånvårt parti och från en stor del avfackföreningsrörelsen. Det är den enda garantin föratt arbetsmiljön på ett avgörande skall kunnavändas rätt.Arbetsmiljökommissionen har en rad förslag ochvädjanden till arbetsgivarsidan men vill inte tanågot rejält kliv framåt. Jag kan ge några exempelpå hur man tassar omkring trots att man har ett gottmaterial:Det bör vara möjligt att ge arbetsmarknadensparter ökat stöd att via avtal utveckla och förändraarbetsorganisationen. Det bör vara möjligt attbryta ner monotona arbetsuppgifter.Yrkesinspektionen bör mer mejsla utsin roll som tillsynsmyndighet. Alla anställda bör harätt till kompetensutveckling i arbetet.Kommissionen är nu inte främmande för utvidgadesanktioner men anser att sanktionsfrågan bör sesöver ytterligare. Möjligheten att döma utföretagsbot bör kunna tillgripas i flera fall än i dag.Detta är luddiga formuleringar på oerhört viktigaoch centrala områden om man skall förbättraarbetsmiljön.Men som jag sade finns det även positiva delar iarbetsmiljökommissionens förslag. Man talar ompersonalekonomi. Det kan vara en väg att peka påvad arbetsmiljöskadorna kostar. Det kan medverkatill att personalomsättningen på grund avarbetsskador inte blir så stor.Slutsatsen är att kommissionens förslag är väldigttunna, medan materialet är oerhört dyrt. Därförkvarstår de frågor som vi redanhar ställt. En bättre arbetsmiljö måste bygga på attarbetsmiljölagen och medbestämmandelagentillförsäkrar fackföreningar och anställda makt ochinflytande över en rad funktioner i arbetslivet:arbetsorganisation, arbetstider, arbetstempo,personalstorlek, rekrytering av arbetsledare,löneformer osv. Det är enda möjligheten att kunnagå framåt. Det är det ansvar som de anställda kan taför sitt företag eller sin myndighet i sin verksamhet.Skyddsombuden har en nyckelroll på vägen mot enförnyad och bättre arbetsmiljö. Vi har länge krävtatt stoppningsrätten skall vidgas från livsfara tillohälsa på lång sikt.