prot · GE0942 · 1990-12-10 00:00:00 — Det är precissamma tankar som framför allt ochfolkpartiet har framfört under en rad år:utförsäljning, privatisering, sönderstyckning avaffärsverken och de monopol som har stått somnågot slags garanti för att alla delar av landet skallha tillgång till bra telekommunikationer. För vårdel vill vi se nya tankar som utvecklar ochklarlägger det regionala och politiska ansvaret.Därför har det varit bra med de utredningar somhar gjorts. Men, , de ärfullständigt överkörda genom de nygamla signalersom är nyliberala -- för att nu använda den riktigatermen -- och som har kommit frånfinansdepartementet. Jag tycker att det är litetmärkligt att här försöker låtsassom om han inte känner till vad som redan harförberetts inför det styrelsemöte som televerketskall ha . Han har ju varit underrättadhela tiden och naturligtvis varit inblandad i enmängd samtal och diskussioner, informella somformella.Det jag konkret vill veta i likhet med många, intebara anställda inom utan stora delar avsvenska folket, är om GeorgAndersson anser att det t.ex. ifinansdepartementets utredning om privatiseringav affärsverken eller i utredningfinns något nytt, som regeringen kommer att sägaja till när det gäller en bolagisering i ett första stegoch privatisering och börsintroduktion i ett andrasteg av televerkskoncernen? ha en uppfattning där. Det räcker inte medatt säga ''för dagen'', eftersom vi vet attteleverkskoncernen kommer att fatta beslut påfredag. Så jag efterlyser litet klarare signaler omvad som komma skall. Är det moderatmotionersom nu går igenom?Anf. 19 ():Herr talman! Fritt tänkande är alltid bra. Bra ärutredningar som öppnar nya vägar som vi sedan kanundersöka. Men när jag läste den här utredningenslog det mig att det var väldigt gammalt, unket,dammigt helt enkelt. Jag kände igen det . Det innebär egentligen bara att om man skallbetrakta detta som fritt och nytt tänkande ger manupp mycket av det som vi lyckades uppnå och 80-talet när det gäller trafikpolitiken,nämligen att anpassa den bättre till de faktiskabehoven i samhället, att ta hänsyn till vad folkbehöver i olika delar av landet, ta hänsyn till miljönoch ta sociala hänsyn. Jag har litet svårt att förståvarför försvarar den härutredningen som något slags nytt fritt tänkande.Georg svarade inte på min fråga vad hananser om grundläggande teleservice, och det kanjag förstå, eftersom det är en kontroversiell fråga.Jag skulle också vilja ta upp frågan om vägavgifteroch bensinavgifter, som är inne på.Det förslag som han har lagt fram i utredningeninnebär egentligen att man tar pengar från statenskassakista och för dem direkt över tillväginvesteringar. Ur järnvägspolitisk synpunkt ärutredningen mycket dålig. Den är direktjärnvägsfientlig. Det finns en rad skrivningar omjärnvägen som är nedlåtande, raljande och delvisfelaktiga till järnvägens nackdel. Så det betraktarjag inte som nytt, fritt och bra tänkande.Jag tycker det skulle vara intressant om GeorgAndersson kunde ge några synpunkter när detgäller sociala och regionala ansvar, fördet är av avgörande betydelse. Är det bara så attenkel telefoni skulle betraktas som grundläggandeteleservice, ligger det illa till i stora delar av landet,åtminstone i Norrland.Anf. 20 Kommunikationsminister ():Herr talman! pågår en diskussion mellan ossom vem som tänker nyast och friast. Det somsomliga betraktar som nya tankar betraktas av RoyOttosson som unket och gammalt 60-talstänkande.Jag tycker nog att man skall vara litet försiktig medsina domslut och se litet mer nyanserat på bilden.Då tror jag att de flesta måste erkänna att TonyHagströms utredning har tillfört diskussionenväsentliga saker. Det säger jag utan att därmed hatagit ställning för allt som där har föreslagits. Somjag upplever det har utredningmedverkat till att skapa mera realism i dentrafikpolitiska debatten.Vi har redan tagit fasta på en synpunkt som harframförts, nämligen när det gäller att se överplaneringsprocessen och att rationaliseraadministrationen inom . Vi har därförgett i uppdrag att genomföra ett sådantarbete med förtur, som sedan skall presenteras härföre . Det är en av de nya tankar som harpresenterats i utredning och somvi finner det angeläget att ta vara på. Dessutommåste detta göras skyndsamt. Vi får återkomma tillövriga förslag och synpunkter efter det att vi ärfärdiga med bearbetningen av det hela ikommunikationsdepartementet.Jag tycker att skall vänta med sindom över de här förslagen tills regeringen faktiskthar presenterat några förslag. Att utredningarlägger fram förslag innebär väl inte att regeringentill alla delar står bakom dessa. Vi måste nog skiljapå rollerna litet grand.Jag kan inte, och bör inte, svara när det gällerregeringens förslag i alla delar, i alla fall inte förränvi inom regeringen själva har tagit ställning tillframlagda förslag och presenterat dem som våra.De förslag som regeringen presenterar är jagsjälvfallet beredd att kommentera och att försvara.Men får och ge sigtill tåls litet grand till dess att vi har tagit ställningtill förslag som läggs fram med anledning av TonyHagströms utredning. Jag kan försäkra er om attdet inte kommer att dröja länge till dess. Ni skallinte behöva ikläda er alltför mycket tålamod för attkunna invänta den tidpunkt då vi i regeringen ärberedda att för presentera vad vi anservara rimligt och möjligt att ta vara på i framlagdaförslag.Avgörande här blir naturligtvis att slå vakt omteleverksamhetens regionala och sociala roll. Vimåste ju ha ett telesystem som är rikstäckande pårimliga villkor, så att människor i olika delar avlandet kan utnyttja den fantastiska resurs somteleverket erbjuder.Vi är väldigt lyckligt lottade internationellt settgenom att vi har det mycket väl fungerandeteleverket och ett mycket väl fungerandetelesystem, som har gett oss väldigt mycket av denutvecklingspotential som finns i detta. När jagjämför med åtskilliga andra länder, kan jagkonstatera att vi har en mycket god utgångspunkt idet arbetet. Det är viktigt att värna om den roll somtelesystemet också med en utvecklad teknik kan gei fråga om förutsättningar för näringsliv och boendei olika delar av landet.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tycker nog att det hela blir litetkomiskt när här försökerundervisa mig om hur viktig televerkskoncernen ärför landet. Men det är ju just det som har föranlettmin interpellation och det är just därför som jag haruttalat mig som jag har gjort i debatten . Detborde ha framgått.Vänta med domen, säger . Mendet finns ju redan förslag att ta ställning till.Utgångspunkten för mig var , som var en fortsättning på denutredningen som har gjort.Jag fäller min dom över dessa nyliberala förslag.Jag känner till att styrelse på sittsammanträde kommer att upprepasamma förslag. Därför är jag inte upprörd över attdet handlar om nya tankar, utan jag är upprörd överatt det handlar om att man inte längre tänker brysig om det sociala och regionala ansvaret.Det dröjer inte länge -- detta sade GeorgAndersson -- förrän vi får reda på vadregeringen tycker. Skall jag tolka det så, att GeorgAndersson har låtit televerkskoncernensstyrelse och dem som finns i dess närmasteomgivning få veta att en bolagisering i första handoch ett uttalande om att man skall forcera enutförsäljning och en börsintroduktion avteleverkskoncernen är okej, att de skall gå vidareeller att regeringen har sagt att det här inte rimmarväl med de krav som vi ställer på det fantastiskateleverket?Till sist: Vi kan , , vara överensom att det som televerkskoncernen står förinnebär en fantastisk nationell resurs, en väldigtstor potential som kan göras ännu bättre. Men skallden då göras ännu bättre därför att det här kananvändas som ett objekt för privata vinster ellerdärför att människorna i har behov däravinte bara i de delar av landet där man harkommit i åtnjutande av fantastiskatekniska möjligheter? Det är det som frågan gäller.Jag tycker att det vore väldigt bra för debatten omGeorg avslutningsvis i ett inlägg kundesäga att regeringen inte kommer att ställa upp på ensådan här privatisering och börsintroduktion.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1990/91:98 omjärnvägstrafiken i NorrlandAnf. 22 Kommunikationsminister ():Herr talman! har ställt följande frågortill mig:1. Ämnar statsrådet vidta särskilda åtgärder för attstärka järnvägstrafiken till/från ?2. Vilken betydelse tillmäter statsrådettransporterna på järnväg i samarbete med EG ochdärmed industrins möjligheter att utvecklas iNorrland?3. Ämnar statsrådet lösgöra andra statligatillgångar än vad som anvisats som kaninvesteras i järnvägstrafiken eller på annat sättstärka finansieringen av järnvägsnätet?4. Anser statsrådet att bör prioriterasför ett framtida utbyggt järnvägsnät?Låt mig börja med att slå fast att järnvägen har enviktig funktion att fylla, då det gäller både gods-och persontrafik. Med tanke på den ökadeintegrationen i är det nödvändigt att densvenska produktionen snabbt och effektivt kan nåsina marknader både inom och utom landetsgränser. Glädjande nog har antalet heltåg frånSverige till kontinenten ökat dramatiskt under desenaste två åren. Förutsättningarna för deninternationella järnvägstrafiken kommerytterligare att förbättras genom den fastaförbindelsen över . Inom ramen för deneuropeiska transportminsterkonferensen, CEMT,pågår ett kontinuerligt arbete med att undanröja detekniska hinder som finns vidgränsöverskridande järnvägstransporter.Regeringens ambition är att järnvägens betydelseför godstrafiken skall öka där förutsättningar fördetta finns, dvs. vid tunga, långväga ochregelbundna transporter.Då det gäller persontrafiken tycker jag att det ärviktigt att hålla i minnet att järnvägen i grunden ärett masskommunikationsmedel som kräverförhållandevis stora och koncentreraderesandeströmmar för att kunna utvecklas.Staten köper olönsam sovvagnstrafik till ochfrån övre för 197 milj. kr. Jagbedömer denna trafik som mycket viktig urregioanlpolitisk synvinkel. arbetarintensivt med att höja kapaciteten på norrastambanan, där den ökade godstrafiken har lett tillatt man närmar sig kapacitetstaket. Jag anser attbåda dessa saker är åtgärder som stärkerjärnvägstrafiken till och från har till uppgift att utifrån bl.a.samhällsekonomiska utgångspunkter prioriteramellan olika investeringsprojekt. Ett sådantprojekt är förslaget om den s.k. längskusten mellan och . En helt nybana på denna sträcka skulle vara ett alternativ ombyggnad av norra stambanan mellanLångsele och . Totalkostnaden för projektetberäknas till ca 6 miljarder kronor.Ulla Orring anser att den nu diskuteradebansträckningen bör förlängas till Haparanda.Någon kostnadsberäkning för en sådan investeringhar, såvitt jag vet, inte gjorts. Jag ser i dagslägetinga möjligheter att prioritera en sådan satsning.Jag kommer däremot att med kraft arbeta för enupprustning och kapacitetsförstärkning på norrastambanan. Den är enligt min mening av strategiskbetydelse för trafiken till och från övre Norrland.En insats på norra stambanan är därtill denjärnvägsinvestering som tidigast kan ge storaförbättringar av trafiken i övre Norrland.De samlade behoven av infrastruktursatsningar ärmycket stora som resurserna för sådanasatsningar är begränsade. Vi måste enligt minmening koncentrera oss på någrastrategiska projekt som relativt snart kanfärdigställas. Inom pågår ettarbete med att lösa de långsiktigafinansieringsfrågorna för infrastrukturen. Jag är inte beredd att uttala mig om resultatet av dettaarbete.Anf. 23 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på mininterpellation. Tyvärr tycker jag att det inteförmedlar någon framtidsoptimism för järnvägen inorr.Järnvägstrafiken i norr är regionalpolitiskt av storbetydelse. Årtionden av bristande underhåll ochbristande intresse från statsmakternas sida har körtkapaciteten i botten. Stambanan -- självapulsådern -- genom har varit en svaglänk på grund av eftersatt underhåll. Det är förstunder som en mer koncentreradupprustning kommit till stånd, och det framgåräven av statsrådets svar till mig.Men hur blir det med sovvagnstrafiken ifortsättningen? trafikpolitiska beslutinnebar att en rad åtgärder genomfördes, som hargett landets järnvägar i stort förutsättningar attspela en viktig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. Minfråga blir ändå: Gäller inte dessa kriterier landetnorr om ? Det finns en stor region norrom . Tar de högtidliga målsättningarnaslut norr om just staden ? För resten avNorrlandslänen syns uppgifterna läggas över pålänstrafiken. Av de uppgifter som vi har läst idagspressen framgår att länstrafiken skall få ta överde trafikpolitiska besluten. Min direkta fråga tillkommunikationsministern blir, trots statsrådetsförsäkran om att sovvagnstrafiken till och frånNorrland har stor regionalpolitisk betydelse:Kommer regeringen även i fortsättningen att anslåsärskilda medel för att upprätthållasovvagnsförbindelser norr om ? Jag troratt det behövs ett klargörande på den punkten.Så till en framtidsfråga, nämligen frågan om en nyjärnvägssträckning längs kusten, den s.k.Botniabanan. SJ har i sina planer lagt förslag tillnya investeringar inför 2000-talet, och där ingårbl.a. Olika investeringsbelopp harframförts. svarar statsrådet att det kommer attkosta 6 miljarder.Riksdagen avsatte 10 miljarder för investeringarunder . Om man vill att järnvägen skallanvändas som ett offensivt miljöpolitisktinstrument, måste en investering i en nyjärnvägssträckning längs vara ettmedel. Skall tåget bli ett slagkraftigt alternativ tillprivatbilism och flyg, måste järnvägen få utvecklas.En kustjärnväg skulle betyda mycket förnäringslivet i ökade transporter, främst till Husumav rundvirke osv. Inte minst skulle det underlättaför kvinnorna att pendla mellan bostad ocharbetsplats. Min fråga blir: Kommer allnyinvestering i järnvägsnätet att gå övre Norrlandförbi eller finns kvar iframtidssatsningen? Statsrådet talade idebatten om att tänka fritt, låt oss höra exempel pådet nu!Under de senaste veckorna, och sedan jag lämnadein min interpellation, har oroande rykten omjärnvägstrafiken för del kommitfram. Det har framgått att persontrafiken påinlandsbanan kommer att läggas ned. Efterregeringens krispaket och de förhandlingar somförts mellan transportrådet och SJ, har tydligenkommunikationsministern gett klartecken förförslaget att lägga ned persontrafiken påinlandsbanan. Jag måste få ställa frågan: Är dettakorrekt? Skjuter regeringen ifrån sig ansvaret tilllänstrafiken, som inom sin smala budget skallprioritera med pengar som inte finns?Jag, liksom , är välbekant med deregionalpolitiska problemen i inland.Det får inte ske att denna landsdel utarmasytterligare. Nedläggning av fårbetydande trafik- och regionalpolitiskakonsekvenser för kollektivtrafiken i Norrlandsinland. representerar både historisktoch turistiskt värde. Jag hoppas på ett positivtbesked från statsrådet här i dag.Men inte enbart , utan tvärbanorna,--, --, är ifarozonen. All tillgänglig analys visar att det ärbåde företagsekonomiskt och samhällsekonomisktfördelaktigt att behålla godstrafiken påtvärbanorna, men förutsättningen är att enupprustning av bandelarna kommer till stånd. SJhar uttalat att man är beredd till en trafiksatsning,om sträckan --inom rimlig tidupprustas till modern standard. Även kunderna --de stora skogsbolagen -- ställer upp. Om inteupprustningen påbörjas kommer 40timmerlastbilar i vardera riktningen att dagligentrafikera E79. Det går inte.Allt detta hör ihop, statsrådet ;stambanan, , . Problemet äratt den verkliga ekonomiska ramtilldelningen förvårt järnvägsnät är alldeles otillräcklig.Min sista fråga blir: Är kommunikationsministernberedd att ta några initiativ till en finansiering utomstatsbudgeten, t.ex. genom utförsäljning av statligabolag eller på något annat sätt?Anf. 24 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag påpeka attSundsvall geografiskt ligger ungefär mitt i Sverige.Vi talar alltså om halva landet när vi talar om ''denhär delen av ''. Jag kan instämma i mycketav det sade om behovet av satsningarpå järnvägstrafik i den här delen av , alltsåhalva Sverige.De flesta människorna och de flesta industriernafinns längs kusten. Det är alltså en rad ganska storastäder det handlar om. De ligger på ett avstånd av5--från varandra. Det är ett ganska idealisktavstånd för järnvägstrafik, om man tänker efter.Dess värre slutar ostkustbanan en bit norr omHärnösand. Skulle den byggas ut, skulle vinaturligtvis få mycket bättre kommunikationer ihalva . Näringslivet skulle få ett nytt braalternativ för sina godstransporter. Människornaskulle kunna pendla mellan de olika städerna. Detär betydelsefullt just med tanke på att de olikastäderna längs har litet olikainriktning. är t.ex. en utprägladindustristad och , som ligger norrut, ären utpräglad universitetsstad. Det betyder att denena parten i en familj kan arbeta i ochden andra i , på grund av att man har olikautbildning, om det finns ett bra pendeltåg eller brapersontrafik på järnväg. Den möjligheten saknashelt . Det visar på behovet av en järnväg längsNorrlandskusten.SJ har tittat på förslaget att bygga ut norrastambanan med flera mötesspår och så småningomdubbelspår. Det visar sig bli mycket dyrt, eftersomdet är kurvigt och brant på många håll längs norrastambanan. Därför började man titta påalternativet att gå längs kusten med ett enkelspår istället, just ur godstrafiksynpunkt. Man fann att deti och för sig var dyrare, men att det sannolikt gods. Man skulle kunna ansluta en del andraindustrier, framför allt Husumfabriken. SJ kom isina beräkningar fram till att detta varsamhällsekonomiskt mycket lönsamt. Frågan hartagits upp av länsstyrelserna i ,och . Alla har gjortutredningar och funnit att detta är mycketintressant, samhällsekonomiskt lönsamt ochmycket angeläget. Det är därför litet märkligt attkommunikationsministern bara avvisar detta ochfaktiskt struntar i de argument som näringslivet iÖrnsköldsvik och har fört fram -- medökande krav, måste jag säga -- för just behovet aven utbyggd Botniabana.Jag tycker att vi bör begränsa oss till att diskuteraBotniabanan upp till -- det är det som äraktuellt, det är det som SJ självt har föreslagit ochdet är det steget som det är rimligt att ta närmast.Om man kan gå vidare norrut beror på hurutvecklingen blir.I kommunikationsministerns svar på är det en del saker jag villkommentera. Kommunikationsministern säger attgodstrafiken naturligtvis skall öka men att det skallgälla bara tunga, långväga och regelbundnatransporter. Jag vill då peka på att man börnyansera det synsättet. Vi har ett fall just nu där ettannat transportföretag -- Österlentåg -- har börjatbedriva kortväga, småskalig godstrafik; man kör ingodset till de stora banorna, där SJ tar över.Den typen av godstrafik på järnväg är mycketvanlig, t.ex. i , och kan vara mycketframgångsrik. Det går alltså att bedriva godstrafik imindre skala. Jag vill påstå att en mycket allvarligbrist i SJs nuvarande godstrafikpolitik är just inte tar till vara möjligheten att utvecklastickspårstrafik, den mer småskaliga trafiken, ochköra fram godset till de stora banorna ochknutarna. Det är möjligt att det görs bäst av mindreföretag, typ Österlentåg. Det visar också påbehovet av att öppna banorna för en friarekonkurrens mellan olika transportföretag.När det gäller persontrafiken trycker GeorgAndersson mycket hårt på att järnväg i grunden ärett masskommunikationsmedel. Det är i och för sigsant, men man kan fråga sig: Vilken ''massa''? Detberor litet grand på vad det är för fordon man körmed och hur man kör detta, inte minst hur mankopplar det till andra transportslag.Jag vill peka på transportforskningsberedningensprojekt att utveckla just regionaltågstrafiken. Detär den som har tappat marknadsandelar under desenaste femtio åren, medan den långväga trafikenoch den mer kortväga -- pendeltrafiken -- snararehar ökat. Det projektet visar att det finns mycketgoda möjligheter att utveckla den regionalatrafiken på järnväg -- med andra fordon, med andratidtabeller, med bättre integrering med annantrafik, inte minst busstrafik och biltrafik. Jag måstefråga om han tror att det finnsutvecklingsmöjligheter för den regionalajärnvägstrafiken och att det är befogat att fullföljatransportforskningsberedningens projekt.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Herr talman! inledde med att säga attmitt svar inte andas någon framtidsoptimism. Jagmenar att det är i grunden fel. Jag hävdar atttransporterna är av strategisk betydelse förSveriges möjligheter att klara sig i den europeiskakonkurrensen. Därför skall vi satsa på enutbyggnad av infrastrukturen. Vi arbetar iregeringskansliet intensivt för att få fram medel försådana satsningar, trots att vi befinner oss i enekonomisk situation som motiverar åtstramningarpå många olika områden. Vi måste ökainvesteringarna när det gäller infrastrukturen, mendet måste naturligtvis ske på ett ansvarsfullt sätt, såatt vi använder pengarna effektivt.Norrland behöver olika transportmöjligheter:kustsjöfarten, flyget, bra vägsystem och enutvecklad järnvägstrafik. Där menar jag att norrastambanan spelar en strategisk roll. Därför är detviktigt att nu utveckla norra stambanan -- där kanvi också snabbast få resultat av investeringarna.Det är inte så att norra stambanan inte ärutvecklingsbar. Här sker nu inom Västerbottenslän, vilket rimligtvis bör känna till, satsning på en ny sträckning överSkellefteälven, i Kusfors, och en ny bro -- det är ensatsning på en kvarts miljard kronor. Jag tror att detär den största järnvägsinvesteringen underefterkrigstiden i . Den kommeratt snabba upp transporterna på övre , ochden kommer att öka konkurrenskraften. Det kanändå vara skäl att tala om att det händer saker ochting. Det planeras ett antal andra sådana projekt pånorra stambanan. De kostar sammanlagt istorleksordningen ett par miljarder kronor.Det är dyrt, säger . Ja, det är dyrt.Men det är den billigaste, snabbaste ocheffektivaste insats vi kan göra för att utvecklajärnvägstrafiken på övre . Låt oss nukoncentrera oss på att offensivt förverkliga demöjligheterna och inte splittra oss på en mängdolika förslag, som vi inte har förutsättningar attutlova någon finansiering av.Årtionden av försummelser, talade om.Ja, det kan man säga. I så fall är det ett delatansvar -- vi har dock haft borgerliga regeringar ochborgerlig majoritet i under avdessa årtionden.Ulla Orring efterlyste besked om sovvagnstrafikenpå övre . Jag har givit besked. inte i okunnighet om det. Den skall varakvar. Den är dyr -- ja. Den kostar en halv miljonkronor per dag i subventioner, men jag menar attden är av så stor betydelse att den måste vara kvar,och att klara den ligger inom de ramar somtransportrådet har fått för upphandling.Det är inte meningen att länstrafiken skall ta övertrafiken på norra stambanan -- det har aldrig varitfråga om det. Men om köpet av trafik från SJ blirorimligt dyrt, måste man ändå ställa sig frågan:Skall SJ då ha monopol eller skall vi öppnamöjligheten för konkurrens också påstomjärnvägarna? Det är vad jag har lagt in iresonemangen omkring sovvagnstrafiken.Sedan säger man att SJ har lagt fram förslag omBotniabanan. Låt oss klara ut det här! SJ investerarinte i banor. SJ är åkeriföretaget som trafikerar ochbetalar för att trafikera järnvägsnätet. Man betalarungefär en tredjedel av vad det kostar attunderhålla det. Investeringarna får vi så att säga lovatt avskriva direkt. Men det är sak attplanera järnvägssatsningar och genomföra dem.Botniabanan finns inte med i planer.Inte ens i en plan där man kan räkna med etttredubblat investeringsanslag under de kommandeåren finns med. Dels är den inteordentligt utredd, så att man har klara besked omalla ekonomiska konsekvenser, dels bedöms deekonomiska förutsättningarna för att genomföra ettsådant projekt inte vara sådana att man har ansettdet möjligt att ta med i det projektet.Låt oss ärligen erkänna det.När det gäller köper vi förnärvarande trafik för noga räknat 57 milj.kr. Därtillkommer underhåll av banan.