prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — fördes tankegångarna fram av bl.a.amerikanen , men ännu har de integenomförts. Det vore för övrigt dags att deföretagsekonomiska institutionerna satsar rejältmed forskningsresurser på att utvecklamiljöredovisningsprinciperna.Utskottets majoritet ställer sig inte negativ tillvårt önskemål om att utreda möjligheterna förmiljöredovisning utan säger i betänkandet att detryms inom ramen för de direktiv som getts till denkommitté som ser över miljöskyddslagstiftningenoch att utskottet utgår från att fråganuppmärksammas under utredningsarbetet.Det är riktigt att direktiven inte hindrar kommitténatt utreda hur en miljöredovisning skall kunnagenomföras i företagen, men faktum är attkommittén inte har några planer på att ta upp denhär frågan och att den arbetar under svår tidspressför att hinna med redan planerade ärenden. Detborde utskottsmajoriteten ha besvärat sig med attta reda på före sitt ställningstagande i utskottet. Omdet nu är så att majoriteten inte talar med kluventunga i den här frågan räknar jag med attutskottskamraterna och deras partikamraterkommer att rösta på reservation närde nu fått bättre information. I den föreslås enparlamentarisk utredning, t.ex. i form avtilläggsdirektiv till och förlängd tid för den sittandekommittén för miljöskyddslagstiftningen.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till reservation3.Anf. 37 ():Fru talman! Motioner om differentierad rösträttför aktier har behandlats här i kammaren vid fleratillfällen och avslagits -- senast sedan.Frågan om röstvärdesdifferentiering har utrettsbåde av röstvärdeskommittén i ett betänkande från1986, kallat Aktiers röstvärde, och avägarutredningen i ett betänkande ,Ägande och inflytande i svenskt näringsliv.Röstvärdeskommittén konstaterade i sittbetänkande att det inte fanns tillräckligt underlagför att ta slutlig ställning i frågan omröstvärdesdifferentiering. ansågsig inte vilja förorda en förändring avbestämmelserna om aktiebolags möjligheter attemittera aktier med olika röstvärde.Ägarutredningens och röstvärdeskommitténsbetänkanden har remissbehandlats och övervägsför närvarande inom regeringskansliet.Att det här är en svår och komplicerad frågaframgår inte bara av att de utredningar som jag härhar nämnt inte anser sig kunna lägga fram förslagom en lösning; även tunga remissinstanser anser attett slopande av röstvärdesdifferentieringen innebärstörre nackdelar än fördelar. Jag kan nämna att dens.k. kom till samma slutsats.Det betyder att en ändring av röstvärdesreglernainte är så enkel som en del tydligen föreställer sig.Stora delar av svenskt näringsliv skulle nämligenlöpa risken att tämligen snabbt och lätt köpas uppav utländska kapitalstarka intressen om vi utanvidare slopade dessa regler. Ägarutredningensförslag övervägs just nu i . Låt ossdärför avvakta och se om man där kan finna någonlösning på problemet.Jag kan inte inse att det skulle vara någotklandervärt att avvakta ett utredningsarbete idepartementet, som det är fråga om i det härsammanhanget, innan vi tar ställning. Tvärtom --det skulle ofta vara mycket äventyrligt att utan engenomlysning av problemen införa lagstiftning,särskilt i frågor av den karaktär som vi härdiskuterar. Jag yrkar därför avslag på reservation 1.I en centermotion begärs att en utredning tillsätts isyfte att ge företag rätt attförvärva de egna aktierna.Även denna fråga har behandlats avägarutredningen. Utredningen har ocksåanalyserat frågor om ömsesidigt och cirkulärtägande inom näringslivet och funnit att enmöjlighet för svenska företag att köpa egna aktierinte får ges en sådan utformning att ägarnasmöjlighet till övervakning av företagensverksamhet försämras.Den här frågan har samband med möjligheten tillåterköp av andra finansiella instrument än aktier,och utredningen har därför förordat att reglerna omdetta utformas så, att återköpsförbudet beträffandeaktier inte kan kringgås. När det gäller frågan omömsesidigt och cirkulärt ägande, som delvissammanhänger med återköpsförbudet, framhöllutredningen att statsmakterna noga bör följa denfortsatta utvecklingen av dessa ägarförhållandenoch överväga en begränsad lagstiftning på områdetefter förebild från andra länder.Även ägarutredningens betänkanden övervägs förnärvarande inom . Frågan harockså så sent som tagits upp i regeringensdirektiv för en översyn av aktiebolagslagen. Enligtde direktiven kan det arbete som pågår inom EGmed syfte att undanröja hinder mot företagsförvärvsenare komma att resultera i tilläggsdirektiv tillutredningen om vissa frågor om ömsesidigt ochcirkulärt ägande i företagen. Mot denna bakgrundanser lagutskottets majoritet att något initiativ frånriksdagens sida i frågan om möjlighet till återköp avegna aktier inte är påkallat. Jagyrkar därför avslag på reservation 2.I en motion från yrkas att ändringargörs i aktiebolagslagen och andra lagar för attkomplettera årsredovisningarna med vissmiljöredovisning.Riksdagen har redan tidigare behandlat en frågasom nära anknyter till detta motionsyrkande.Hösten 1989 behandlades flera motionskravbeträffande lagstiftning om särskilda miljörevisoreri företagen. konstaterade då attmotionsyrkandena berör frågor som övervägs inom1989 års kommitté för översyn avmiljöskyddslagstiftningen. Även demotionsönskemål som finns i den nu aktuellamotionen från ryms väl inom ramen förde direktiv som kommittén har. Därför kan manutgå från att frågan om miljöredovisning kommeratt uppmärksammas under utredningsarbetet. Jagyrkar av den anledningen avslag på reservation 3.Låt mig också säga att jag inte är lika pessimistisksom om utredningens möjligheteratt ta itu med de här frågorna.Fru talman! Med det anförda ber jag att få yrkaavslag på samtliga tre reservarioner och bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 38 ():Fru talman! upprepade i stort settvad som sägs i utskottets betänkande. Hanupprepade också att frågan för närvarandeövervägs i . Den frasen har funnitsmed i utskottets betänkande ,och något resultat av övervägandena bör ju kommaut i klartext.Användningen av röstvärdesdifferentiering påaktier har ökat kraftigt under de senare åren.Ungefär 95 % av OTC-bolagen harrösträttsskillnader. Vi från hävdar attlika risk på aktiemarknaden skall ge lika rätt tillinflytande. Det betyder att rätten för börsföretagatt vid nyemission utge aktier med lägre röstvärdemåste avskaffas.Då det gäller utländska företag som vill köpa in sigpå den svenska aktiemarknaden ser vi gärna attutländska placerare satsar sina pengar i svenskaaktier men däremot hindrar vi dem att få ettinflytande i de svenska företagen genom atttillämpa principen om röstdifferentiering. Jagundrar om tycker att det är etträttvist system. Principen en aktie -- en röst bordegälla.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill erinra om att syftet medcenterns motion och reservation om förvärv avegna aktier under speciella förhållanden är attmotverka maktkoncentrationen.Maktkoncentrationen är i tilltagande i vårtsamhälle -- det är därför inget tvivel om att åtgärderbehöver sättas in och att reformer behövs. Vi måstefrån tid till annan se i vad mån vi behöver ändralagstiftningen. Från sida har vi kommitfram till att man i det här fallet bör utreda fråganom möjligheterna att, som vi säger, under vissaförutsättningar ge rätt för företag att förvärva egnaaktier.Vi tycker att skall ha en viljeinriktning ien sådan här fråga. Det saknas hos majoriteten.Som jag sade i mitt anförande och som StigGustafsson också sade i sitt anförande hänvisarman i betänkandet till ägarutredningen. Denföreslog inte att en sådan här rätt skulle införas,utan den hänvisade bl.a. till att det kanske skulleprövas i annat sammanhang.I direktiven som gäller översynen avaktiebolagslagen ingår inte att man skall utreda denfråga som vi här har aktualiserat. Mot bakgrund avatt den samlade opinionen från remissinstanserna,i viss mån med olika utgångspunkter, har tillstyrktatt frågan skall genomlysas ordentligt och utredasförutsättningslöst är det förvånande att majoriteteninte har velat tillstyrka ett bifall till motionen.Inte kan det vara så att dessa tunga remissinstanserfelbedömt frågan? Eller är det så majoritetenresonerar? Skall man i majoritetsskrivningen utläsaatt majoriteten vill att frågan inte skall prövas elleratt man inte vill ha någon uppfattning alls? Enviljeinriktning saknas tyvärrAnf. 40 ():Fru talman! upprepadebetänkandets ord om att kommittén förmiljöskyddslagstiftningen har möjlighet att inomramen för direktiven att utreda miljöredovisning iföretag och att det är något som lämpligen börgöras. säger också att han är meroptimistisk än jag över kommitténs möjligheter attklara denna uppgift. Det är bra att vara optimistisk,men det bör finnas en verklig grund föroptimismen. Känner till någraförsta omprioriteringar i kommitténs arbetsplansom gör detta möjligt? När jag har förhört mig omsaken har det inte funnits någon som helstmöjlighet att hinna med. Det är bara några dagarsedan jag fick höra det.Anf. 41 ():Fru talman! har, , varitrepresenterat i de olika utredningar som har ägnatsig åt frågan om differentierad rösträtt. Man harfrån det partiets sida haft flera tillfällen att läggafram konkreta förslag till lösningar, men man harinte gjort det. bör presentera ett egetalternativ. Det är litet för enkelt att bara begära enändring. Har man från sida verkligentänkt igenom alla konsekvenser av en sådanändring som man nu föreslår? Jag vill inte förnekaatt vi har litet olika uppfattning i själva sakfrågan.Jag är inte lika övertygad som om attdet bara finns fördelar med det system som UllaOrring vill ha. Låt oss avvakta den genomlysning avproblemen som sker ijustitiedepartementet och återkomma när vi vetresultatet.Jag vill återigen påpeka för attfrågan är under övervägande, och även här gällerdet att avvakta resultatet. Remissinstanserna ärsom vanligt splittrade. Det går att anföra skäl bådeför och emot när man ser över vadremissinstanserna har yttrat.När det gäller motion vill jag upprepaatt jag är inte lika pessimistisk som ElisabetFranzén. Det finns möjligheter för utredningen attta upp denna fråga i enlighet med direktiven. Jagtror också att utredningen kommer att göra det.Hur frågorna sedan prioriteras inom utredningen ären annan sak.Anf. 42 ():Fru talman! Det är rätt som sägeratt har varit representerat iutredningarna. I utredningen om aktierösters värdevar representant. Han harnoga utvecklat inställning i denreservation som han har bifogat utredningen.Jag tycker inte att det ankommer på attlägga fram ett klart förslag. Det ankommer påregeringspartiet att lägga fram förslag om lösningarmed hjälp av det resultat som utredningen harkommit fram till. Jag är också medveten om att detinte bara är fördelar, men framför allt tror jag attdet skulle bli stora fördelar för småspararna som villplacera sina pengar på börsen och känna att deraspengar har lika värde som andra placerare och attderas röst är lika stor för deras insats i köpet avaktier.Som jag sade är detta en företeelse som har ökat.1963 förekom differentierad rösträtt för aktier i24 % av de dåvarande börsbolagen. 1980 var det61 %, och 1985 var det . Det här är ett orättvistsystem, . Om regeringen har tagit sågod tid på sig att bereda dessa utredningar, ser jagfram emot att regeringen kommer med ett förslagdär småspararna och de små aktieägarnas intressenstärks. En röst -- en aktie.Anf. 43 ():Fru talman! nämnde något omremissinstanserna och hur han tolkar dem. Jag harsagt att det var ett överväldigande stöd för vårtmotionsförslag, och jag har även angivit vilka somstött förslaget. Den enda av nio remissinstansersom avstyrkte förslaget var SvenskaRevisorssamfundet. Föreningen däremot, vilket jag nämnde i mitt förstainlägg, hänvisade visserligen till de skäl som harfunnits för det nuvarande förbudet mot förvärv avegna aktier. Men man säger att kapitalmarknadensinternationalisering kan göra det berättigat attutreda problemet och ta till vara erfarenheter i deländer som tillåter återköp. Det är ju inte enavstyrkan. Övriga sju remissinstanser som haryttrat sig har samtliga tillstyrkt med litet varierandeordval. Men det råder inget tvivel om att det finnsett brett stöd.Vi kommer inte längre med frågan . Somutskottsmajoriteten påpekar prövas nuägarutredningen i . Jag hoppas attStig , med det inflytande som hanförhoppningsvis har, medverkar till att frågan omförvärv av egna aktier blir ordentligt prövad trotsatt det inte ser ut att gå att få någon majoritet förvår reservation i dag.Anf. 44 ():Fru talman! Med risk för att låta som en papegojavill jag upprepa att det finns ingen grund för StigGustafssons optimism. Det finns inget utrymme förkommittéerna att utreda möjligheterna att införamiljöredovisning i företag. Därför behövs dettilläggsdirektiv till sittande kommitté och mer tideller en ny parlamentarisk utredning. Det vorehederligt att medge det i politiken och rösta påmiljöpartiets reservation där vi begär detta.Anf. 45 ():Fru talman! säger att det ankommer påregeringen att komma med förslag i frågan. Det ärjust den process som är på gång för tillfället idepartementet. Vi avvaktar naturligtvis med stortintresse från socialdemokraternas sida vilketresultat man kommer fram till.Sista tåget har inte gått, . faktiskt i departementet, och därmed harvi möjligheter att även här se vad resultatetkommer att blir.Jag kan bara upprepa till att jag ärinte lika pessimistisk som hon. Faktum är attmotionsönskemålen ryms inom ramen för dedirektiv som kommittén har. Mot den bakgrundenkan man ha anledning att förvänta sig att frågan ommiljöredovisning kommer att uppmärksammasunder utredningsarbetet.Anf. 46 ():Fru talman! Jag måste ställa min fråga på ett annatsätt. Varför upprepar samma sak?Om har denna optimism, varförinte visa belägg för att den är berättigad ochbefogad i stället för att säga samma sak omigen?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )7 § Ändringar i namnlagenFöredrogslagutskottets betänkande1990/91:LU3 Ändringar i namnlagen.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades under 12 §. )8 § Ändringar fördrag ominternationell järnvägstrafik (COTIF)bätänkande1990/91:LU4 Ändring fördrag ominternationell järnvägstrafik (COTIF) (prop.1990/91:12).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Vissa trafikpolitiska frågorFöredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU3 Vissa trafikpolitiska frågor.Anf. 47 ():Fru talman! Kommunikationerna är samhälletsblodomlopp. Detta är visserligen ett nött, menändå alltid aktuellt påstående. För ett så extremtexportberoende land som med ett läge påså långt avstånd från sin stora marknad är godatransportmöjligheter för industrin ett livsvillkor förlandets näringsliv, givetvis också för svensksamhällsekonomi och därmed också förbefolkningen.Det värsta är dock att vi i landetförsummat att bygga upp och underhålla vårinfrastruktur. Flera år å rad har slagitlarm om behovet av ytterligare medel till satsningpå ett nedslitet vägnät och brobestånd. Påjärnvägsnätet satsades knappt en enda krona underen lång följd av år och därefter, någotsom vi fortfarande får bära följderna av och somlett till allt sämre förutsättningar för en någorlundasnabb godsbefordran och allt sämrekonkurrensmöjligheter för SJ.Det är bättre på flygsidan, men även där finnsnumera problem med stagnation ochträngselproblem, som, om vi inte möter dessaproblem t.ex. genom utbyggnad av Arlandasbansystem, återverkar på kommunernaslivsbetingelser, inte minst i de nordliga delarna avlandet.Trafikutskottet -- som jag betraktar som ett viktigtnäringsutskott mer än enbart etttrafikfrågeutskott -- får fortlöpande föredragningaroch information om problem och önskemål fråntrafiksektorn. I går informerade SJ om både sinaframgångar i fråga om utveckling av snabbtåg ochsina problem med fram för allt ojämnheten isystemen. För att riktigt god effekt skall kunnauppnås borde hela det användbara bansystemetförbättras på en gång, vilket givetvis är omöjligtsåväl av praktiska som av ekonomiska skäl.Uppfinningsförmågan i vad gäller att finansieradenna för oss så nödvändiga förbättring avinfrastrukturen måste bli större. Men det gäller inteenbart finansiering, utan det gäller också att befriasektorns olika delar från onödiga regleringar, attlägga ett ökat kostnadsansvar på varje trafikgren,att avskaffa monopol och privilegier samt att ge deoffentliga trafikutövarna möjlighet att verka i medprivata utövare jämförbara former förverksamheten, t.ex. i aktiebolagsform. Frånriksdag och regering behöver man inte -- och börinte -- lägga sig i verksamheten och ge så mångapekpinnar som man fortfarande gör.Trafiken har tyvärr också en negativ sida:miljöpåverkan och olyckor. Järnvägstrafikensmutsar ned i olika grad beroende på varifrån elendistribueras och framställs och beroende på om detär fråga om dieseldrivna motorvagnståg, somförorenar värre än en landsvägsbuss,eller om man besprutar banvallar och i så fall medvad.Den tunga vägtrafiken svarar för en betydandemiljöpåverkan , med tanke på framförallt de äldre dieselfordonens stora utsläpp. I fick trafikutskottet en information frånbuss- och lastbilssidan som gav en ljus bildbeträffande möjligheterna att förändra den tungatrafiken i så att den blir mer miljövänlig,dvs. ersätta motorerna med mer miljövänligsådana. Det är då viktigt att påverka dennaövergång. De mest effektiva styrmedlen ärotvivelaktigt ekonomiska styrmedel. Men dessamåste vara så utformade att det belönas att bytamot nya och miljövänliga fordon och motorer.Miljöavgifterna får inte, som så ofta nu är fallet,vara så utformade att de blir en skatt, enextrainkomst för statskassan, utan att de bidrar tillmiljöarbetet. Miljöavgifterna skall vara såkonstruerade att det lönar sig att förbättra motorer.På flygsidan sker nu en successiv och relativtsnabb förbättring av flygmotorerna tack vare attavgifterna i det fallet utformats avtrappande vidförbättringar. Men inte enbart därför, utan det finnsockså ett miljömedvetande hos trafikaktörer ochtillverkare, som det finns en vilja atthjälpa till att förbättra miljön. Det finns också envakenhet hos kommuner och myndigheter som intefanns för 15--, då kunskaperna ommiljöförstöringen inte var särskilt stora.Fru talman! En förutsättning för de kostsamma,men nödvändiga investeringarna och de satsningarsom måste göras på miljösidan är en godsamhällsekonomi. Tyvärr har vi i hamnat ien till största delen hemmagjord ekonomisk kris,som försätter oss i en svår konkurrenssituationgentemot omvärlden. Kostnadsläget i äravsevärt högre än i samtliga konkurrentländer. Destörre högteknologiska företagen flyr landet, helteller delvis. Vi riskerar att få en stor arbetslöshet,och därmed en alltmer fördjupad kris. Vi hamnarpå efterkälken. EG är vår viktigasteexportmarknad. Därför är först och främst enanpassning till EGs reglering förtransportmarknaden nödvändig, men inte hellerdetta är tillräckligt. För att påverka våratillväxtmöjligheter och våra möjligheter attsamtidigt förbättra miljön borde vi varamedlemmar i gemenskapen. Vi behöver vara en delav fullt ut.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 9och 12, men kommer att begära rösträkning endastpå reservation 1.Anf. 48 ():Fru talman! Att människor och gods kan färdaseffektivt och snabbt mellan olika landsdelar är föross i en självklarhet. Det är ensjälvklarhet i en välfärdsstat, och det är en självklarförutsättning för fortsatt utveckling. Det är ocksåen av några viktiga och självklara förutsättningarför att skall kunna komma till rätta med denekonomiska krisen och åter få en acceleradekonomisk tillväxt.Mot dessa för medborgarna och en liberal politik såsjälvklara utgångspunkter står dock ett annatsynsätt, ett synsätt präglat av ett envist fasthållandevid den havererade öststatsmodellen medregleringar och central planering. Detta synsätt ärockså präglat av de falska miljöprofeter som gersken av att samhället måste planeras så att transportav människor och gods i stället skall undvikas, ochatt ett tillstånd då vi närmar oss nolltillväxt inte kanundvikas, eventuellt betraktas det rent av som enfördel.Den snabba utvecklingen inomkommunikationsteknologin, som är en omöjlighetutan visioner och en stark tro på teknikensmöjligheter parad med en kraftfull ekonomisktillväxt, är en hjälp att ständigt flytta sig bortom degränser som lika ständigt anses vara omöjliga attöverträda. som tekniken medger ökademöjligheter till överföring av budskap, ökarfaktiskt också behovet av personkontakter. I etthögteknologiskt tillväxtsamhälle med socialtinriktad marknadsekonomi växer självfallet ocksånya synsätt på materialhantering och lagerhållningfram. Nya rön inom logistiken effektiviserarekonomin, som det ställer stora krav påsnabba och säkra transporter med hög kvalitet.Trafik och transporter utgör med dagens teknik källa till miljöförstöring i form av utsläpp avföroreningar från bilar, fartyg och flygplan. Inteminst det av i flera sammanhang längeuppmärksammade bullerproblemet är påtagligt förmänniskorna. Allt detta har ett pris. Om priset skallbetalas, kommer också med en fungerandemarknadsekonomi alltmer lönsamma alternativ attväxa fram. Det är ett aktivt och ansvarsfullt sätt attangripa miljöproblem, och det står i samklang medarbete för ökad välfärd. Motsatsen har allför längevarit rådande -- ett centralplaneringens synsätt därstaten gratis, ibland med inslag av koncessioner,tillhandahåller naturen. Den fulla effekten av ettsådant ekonomiskt system kan studeras söder omÖstersjön.Trafikinvesteringarna måste ske utifrån ettsamhällsekonomiskt beslutsunderlag, där allakostnader och intäkter över tiden vägs samman.Det gäller också svårmätbara kostnader sommiljöpåverkan, trafiksäkerhet och regionalaeffekter. Varje trafikslag skall bära sinasamhällsekonomiska kostnader. De ekonomiskastyrmedel vi förordar genom att sätta ett pris påmiljön kan innebära effektiva insatser för attkomma till rätta med miljöproblem. Men styrmedelskall utformas generellt. Styrmedel skall inte hellervara konstruerade som rena inkomstkällor förstatskassan. Då kommer de i och för sig att ge storaintäkter, men inte annat än små positivamiljöeffekter.Fru talman! För att få ett ekonomiskt sunt,marknadsekonomiskt fungerande trafiksystem somstadigt minskar sin miljöpåverkan, måste olikatrafikgrenar ges ett ökat kostnadsansvar och stå påegna ekonomiska ben. Offentliga aktörer skall istörre utsträckning jämställas med privata så attmonopol och privilegier avskaffas. Trafiknäringenkännetecknas fortfarande enligt folkpartietsuppfattning av allför många regleringar,koncessioner m.m. Steg för steg har vi drivitsocialdemokraterna framför oss. Exemplena ärlätta att hitta.Det kan gälla telepolitiken, som vi skall komma tillsenare . Det kan gälla avregleringen av taxi,som vi också kommer att beröra senare, ochavreglering av än den ena, än den andradelbranschen och delsektorn. Det kan även gällastora strukturellt riktiga förändringar, t.ex. attskilja banverk från trafikutövare inomjärnvägsbranschen. Steg för steg harsocialdemokraterna motvilligt och långsamttvingats inse det ofrånkomliga i en ny färdriktning.Ännu står de segt fast vid förlegade teorier ochmotsätter sig många förslag. Därför, fru talman,måste marken ånyo brytas . Jag yrkarbifall till reservation 1 och 9.Fru talman! Det finns även de som inte inser fakta.Jag tror inte att allmänheten har fått klart för sig attvi står här i riksdag och på fullt allvarbehandlar förslag om att förbjuda fordon som drivsmed fossila bränslen. Nya sådana bilar skall varaförbjudna om litet . På fullt allvarkommer det att yrkas bifall tillkanske genomdiskuterade och övervägda förslagom att vägtrafiken -- utan hänsyn till vilkenframdrivningskälla som skall användas -- måsteminskas med , redan om litet mer . Sådana är alternativen i liberal trafikpolitik.Jag måste därför ställa följande frågor tilltrafikutskottets ordförande. Hur kan det kommasig att socialdemokraterna inte kraftfullt taravstånd från sådan rent samhällsomstörtandepolitik?