prot · GE091 · 1990-10-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:1Tisdagen den 2 oktoberKl. 11.001 § VälkomstordAnf. 1 TALMANNEN:Ärade ledamöter! Jag hälsar er alla varmtvälkomna tillbaka till och till ett nyttarbetsår. som kommer att bli extra slitsamteftersom det också är upptakten till valrörelsen.Riksdagen är dess ledamöter. Jag vill säga attriksdagen består av kunniga och ambitiösaledamöter. Vi representerar skildasamhällsuppfattningar och har olika meningar omhur politiken skall utformas. Men vi har ettgemensamt mål och det är bästa.Ledamöter med breda och nära väljarkontakter görriksdagen och demokratin starkare. Som ledamöteri riksdag har ni unika möjligheter att tainitiativ och väcka debatt. Ni har goda möjligheteratt tala i rikets främsta talarstol och föra ut ertbudskap. Ni har goda möjligheter att påverkadagspolitiken och den långsiktiga politiken. Eruppgift är att föra väljarnas talan och skapa intresseoch förståelse för det politiska arbetet.Kraven på oss är många och volymen iriksdagsarbetet verkar ständigt öka. Tiden kanomöjligen räcka till för allt. Vi måste därförprioritera mera och organisera arbetet så att viägnar mera tid åt de viktigaste frågorna påbekostnad av detaljförslag och sådant som kanhanteras av andra organ än riksdagen.Jag är beredd att efter min förmåga föreslåförändringar och förbättrad service på olikaområden för att underlätta ert arbete. Jag vill gärnaorganisera arbetet så att tiden i kammarenkoncentreras och att hanteringen av en del ärendenförenklas. Men detta kräver både ert stöd förinriktningen av förnyelsearbetet och er aktivamedverkan med idéer och förslag till förändringarbåde här i kammaren och i utskotten.Avsikten med förnyelsen är självklart inte att sättaen hämsko på riksdagsarbetet. Naturligtvis skall vibevara det som är bra i våra parlamentariskatraditioner. Den öppna och fria debatten ärlivsnerven i ett parlament. Men för att ge utrymmeför den kanske vi kan korta av eller t.o.m. avståfrån debatt i ärenden, där inte något nytt väsentligthar kommit fram sedan vi förra gången undermandatperioden diskuterade frågan.Vi skall självfallet hålla fast vid vår tradition attriksdagen skall fatta sina beslut på ett välgrundatunderlag och på ett oantastligt korrekt sätt.Avsikten med förnyelsen är att skapa ett större frittutrymme för de viktiga väljarkontakterna och förbåde en mer dagsaktuell debatt och en långsiktigideologisk debatt. Vi kommer under detta riksmöteatt på försök anordna en ny frågestund därledamöterna utan anmälan i förväg kan få svar avregeringen på dagsaktuella frågor.Jag tror att kontakten och dialogen mellan väljarnaoch de som är valda att representera dem hör tilldet allra viktigaste i den svenska politiken under 90-talet.Debatten i kammaren är mycket av riksdagensansikte utåt och den måste vara begriplig ochintressant för alla medborgare i vårt land.Som politiker möts vi inte alltid av ovationer ochtacksamhet. Undersökningar har duggat tätt dennasommar om ett minskande förtroende förpartipolitik och politiker. Men ökadeväljarkontakter och en livligare debatt kan bidra tillatt skapa ett ökat förtroende och en störreförståelse för politikens villkor och begränsningaroch för vårt eget arbete.Demokratins ryggrad är det politiska arbetet.Politiska partier är fria staters liv. Med stolthet ochtillförsikt kan vi tillsammans hävda detpartipolitiska arbetets nödvändighet för vårt land.Ärade riksdagskolleger! Jag ser fram emot ettintressant riksdagsår och hoppas på ett gottsamarbete.Än en gång välkomna tillbaka till !2 § Nya riksdagsledamöter m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamöter och ersättare förriksdagsledamöterRiksskatteverket har utsett LarsGustafsson (s) till ledamot av fr.o.m. den1 efter (), varomvalprövningsnämnden avgett granskningsberättelseden 11 juni 1990.Härefter har beviljatAnna-Greta () entledigande frånuppdraget som riksdagsledamot fr.o.m. den 14 juni1990.Med anledning därav har den 14juni 1990 företagit ny förrättning för utseende avefterträdare och ersättare. Det därvid fattadebeslutet innebär att utsetts till nyledamot fr.o.m. (efter Anna-GretaLeijon) och att () utsetts till nyledamot (efter ) fr.o.m. den 1 juli1990. Vidare innebär beslutet att till ersättare förLars den 14--30 juni 1990utsetts , , , , , ,, , , , , , , , , , ,, , , , , och , (alla s) och att till ersättare för . utsetts i övrigt sammapersoner.Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis för nämnda ledamöter ochersättare. har denna daggranskat bevisen och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 18 juni 1990Stig /§ ÅterkomstTalmannen anmälde att ()återtagit sin plats i riksdagen.4 § Ledigheter m.m.Talmannen meddeladeatt () fr.o.m. den 1 julitjänstgjorde som ersättare för statsrådet , varigenom motsvarandeuppdrag upphört,att () beviljats sjukledighet t.o.m.den 4 november och att () fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för honom samtatt (), (), StigGustafsson (s), (fp), (),(), (), AndersBjörck (m), (), (),(), (), AlexanderChrisopoulos (v), (), BrittBohlin (s), () och RagnhildPohanka (mp) beviljats ledighet från dagenssammanträde.5 § UppropFöretogs upprop av kammarens ledamöter.6 § Kammarens sammansättningKammaren hade denna dag följandesammansättning:BänknrLedamotStockholms kommun1 ()2 ()3 ()4 (s) (ersättare för utrikesminister ) 5Filip () 6Gertrud () 7 ()(ersättare för statsrådet ) 8 ()(ersättare för jordbruksminister ) () 10 () 11 () 12 () 13 () 14 () 15 () 16 () 17 ()(ersättare för statsrådet ) 18 () 19 () 20 (fp) 21 Margó () 22 () 23 () 24 () 25 () 26 () 27 () 28 () 29 () 30 ()län31 ()32 ()(ersättare för statsminister )33 ()34 ()35 ()36 ()(ersättare för talmannen)37 ()38 ()39 ()40 ()41 ()42 ()43 ()44 ()45 ()46 ()47 ()48 ()49 ()(ersättare för bostadsminister )50 ()51 ()52 ()(ersättare förarbetsmarknadsminister )53 ()54 Per ()55 ()56 ()57 ()58 ()59 ()60 ()61 ()62 ()63 ()64 ()(ersättare för socialminister )65 s (mp)66 ()67 ()län68 ()69 ()(ersättare för miljöminister )70förste vice talmanIngegerd ()71 ()72 ()73 ()74 ()75 ()76 ()77 ()78 ()79 ()län80 ()81 ()82 ()(ersättare för statsrådetMaj-Lis Lööw)83 ()84 ()85 Per ()86 ()87 ()88 ()län89 ()90 ()91 ()92 ()93 (m)94 ()95 ()96 ()97 ()98 ()99 ()100 ()101 ()102 ()103 ()104 ()105 ()län106 ()107 ()108 ()109 ()110 ()111 ()112 ()113 ()114 ()115 i (s)116 ()län117 ()118 ()119 ()120 (m)121 ()122 ()län123 ()124 ()125 i (s)126 ()127 ()128 ()129 ()130 ()131 ()132 ()län133 ()134 ()län135 ()136 ()137 ()138 ()139 ()140 ()län141 ()142 ()143 ()144 ()145 ()146 ()147 ()148 ()149 ()150 ()151 ()152 ()Fyrstadskretsen153 ()154 ()155 ()156 ()157 ()158 ()159 ()160 ()161 ()162 ()163 ()164 i (m)165 ()166 ()167 ()168 ()169 ()170 ()171 ()172 ()län173 ()174tredje vice talman ()175 ()176 ()177 Per ()178 ()179 Per Stenmarck (m)180 ()181 ()182 ()183 ()184 ()185 ()län186 ()187 ()188 ()189 ()190andre vice talman ()191 ()192 ()193 ()194 ()195 ()196 Hans Leghammar (mp)kommun197 ()198 ()199 ()200 ()201 ()202 ()203 ()204 ()205 ()206 ()207 ()(ersättare förutbildningsminister )208 ()209 ()210 ()211 ()212 ()213 Tom ()214 ()215 ()Bohuslän216 ()217 ()218 ()219 ()220 ()221 ()222 ()223 ()224 ()225 ()226 ()227 ()läns norra228 i ()229 ()230 ()231 ()232 i (c)233 ()234 i (c)235 ()236 ()237 ()238 ()läns södra239 Hans Nyhage (m)240 ()241 ()242 ()243 ()244 ()län245 ()246 ()247 ()248 ()249 ()250 ()251 ()252 ()253 ()254 ()255 ()län256 ()258 ()259 Bo Finnkvist (s)260 ()261 ()262 ()(ersättare förförsvarsminister )263 ()264 ()265 ()266 ()267 ()län268 ()269 ()270 ()271 ()272 ()273 ()274 ()275 ()276 ()277 ()278 ()län279 ()(ersättare förstatsrådet )280 ()281 ()282 ()283 ()284 ()285 ()286 ()287 ()288 ()län289 ()290 ()291 ()292 ()293 ()294 ()295 ()296 ()297 ()298 ()299 ()300 ()län301 ()302 ()303 ()304 ()305 Axel ()306 ()307 ()308 ()309 ()310 ()311 ()312 ()län313 ()314 ()315 ()316 ()317 ()318 ()319 ()320 ()321 ()322 ()län325 ()326 ()327 ()328 ()329 ()län330 ()331 ()(ersättare förkommunikationsminister )332 ()333 ()334 ()335 ()336 ()337 ()338 ()339 ()län340 ()342 ()343 ()344 ()345 ()346 ()347 ()348 ()349 ()7 § AvsägelserTalmannen meddelade att ,, anhållit om att bli entledigad frånuppdraget som ersättare för ledamot avriksdagen.Kammaren biföll denna framställning.Vidare meddelade talmannen att HansGustafsson (s) och () avsagtsig uppdraget som ledamot i jordbruksutskottet.Kammaren biföll dessa framställningar.8 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddeladedels att socialdemokratiska riksdagsgruppenanmält som ny ledamot ifinansutskottet efter ,dels att riksdagsgrupp anmält SörenNorrby som ny ledamot i jordbruksutskottet efterLars ,dels att moderata samlingspartiets riksdagsgruppsom suppleant i socialförsäkrings- ochutbildningsutskotten under Hans Daus ledighetanmält hans ersättare ,dels att riksdagsgrupp somsuppleant i trafik- och bostadsutskotten under JanStrömdahls ledighet anmält hans ersättare förklarade utsedda tillledamot i finansutskottetHans Gustafsson ()ledamot i jordbruksutskottetSören ()suppleant i socialförsäkringsutskottetMarianne ()suppleant i utbildningsutskottetMarianne ()suppleant i trafikutskottetEva ()suppleant i bostadsutskottetEva ()9 § Meddelande om kammarens arbeteAnf. 2 TALMANNEN:Såsom framgår av utsänd sammanträdesplananordnas partiledardebatt, som tarsin början . i nästa veckainleds höstens allmänpolitiska debatt.Anmälan om deltagande i debatten skall görassenast nu . Övriga regler för denna debatttillkännages i särskilt meddelande.Första frågestunden blir i nästa veckaoch första arbetsplenum onsdagen den 17 oktober.Beträffande frågestunden vill jag nämna attom en frågestund inte beräknas vara avslutad närpartigruppernas sammanträden börjar kl. 16.30kommer frågestunden att ajourneras ochåterupptas kl. 18.00.10 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:1 Säkerheten vid järnväg, tunnelbanaoch spårväg, m.m.1990/91:2 Ombildning av AMU-center till stiftelse1990/91:3 Skogsbruket i fjällnära skogar1990/91:4 Ändring i rennäringslagen (1971:437),m.m.1990/91:5 En modernisering av företagenssjälvdeklarationer och förfarandefrågor ianslutning till skattereformen, m.m.1990/91:7 Ändring i försäkringsrörelselagenSkrivelse1990/91:6 Redogörelse för uppföljningen avförslag från delegationen för MiljöprojektGöteborg11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 september1990/91:1 av () till utrikesministernom utländska besök med kärnvapenbestyckadefartyg:Miljöorganisationen har gjort detarbete som regeringen borde ha gjort. Greenpeacehar nämligen klarlagt de faktiska förhållandenakring frågan om överträder krav attinte komma på besök med örlogsfartyg bestyckademed kärnvapen. Organisationen har kunnat läggafast att detta inte är slumpartade händelser. Det harskett vid 31 skilda tillfällen.Det synes nu stå bortom allt tvivel att USAmedvetet har dragit den ochallmänheten vid näsan i denna allvarliga fråga. Detmåste ses som en ovänlig handling att missbrukaden svenska gästfriheten genom att mot landetsuttalade vilja ta hit fartyg som ärkärnvapenbeväpnade.USA har kränkt svenskt territorialvatten, och detär mycket allvarligt. Jag hade förväntat mig attregeringen hade visat samma fasta handlag i dennafråga som den har visat när det gäller misstänktundervattensverksamhet.Vilka omedelbara åtgärder avser regeringen attvidta för att:-- påpeka allvaret i de kränkande handlingar somUSA har begått,-- betona att vår gästfrihet har gränser,-- offentligen ber om ursäkt för dessakränkningar,-- se till att dessa kränkningar upphör,-- meddela att tills vidare inte kommer attacceptera besök av fartyg som harkärnvapenkapacitet?Vägrar att be om ursäkt och inte vill rätta sigefter gränserna för vår gästfrihet, bör vi göra somNya och avstå från flottbesök från USA.1990/91:2 av () till bostadsministernom statliga bostadslån till ålderdomshem:För några år sedan pågick en intensiv debatt omålderdomshemmens framtid. Densocialdemokratiska regeringen föreföll då hävdauppfattningen att ålderdomshem, eller servicehusmed helinackordering, utgjorde en föråldrad formsom helst borde ersättas med eget boende i vanligaservicehus, där varje pensionär hade en egenfullständig lägenhet. Från bl.a. hävdadesdock att den högre servicenivå somålderdomshemmen erbjuder behövs som ettkomplement mellan och långvård.Sedan dess har uppfattningen att den serviceformålderdomshemmen erbjuder bör finnas kvar vunniten bred uppslutning i . Det har ocksåframhållits att det är önskvärt att standarden höjs iförhållande till befintliga ålderdomshem.Det förefaller dock som om tillämpningen avreglerna för statliga bostadslån är sådan att detta ipraktiken omöjliggörs. Ett exempel är attSödertälje kommun av länsbostadsnämnden iStockholms län vägrats statliga bostadslån för ettprojekt som syftade till ökade boendeytor ochhögre standard i ett befintligt ålderdomshem.Motivet var att de boende inte erbjöds egnalägenheter.Det inträffade ger vid handen att en omprövning avgällande regler bör ske, så att ålderdomshem kanfinnas kvar som ett servicealternativ och attstandarden kan höjas.Med hänvisning till det anförda hemställer jag att fåställa följande fråga till bostadsministern:Är statsrådet beredd att ta initiativ till en översynav gällande bestämmelser för statliga bostadslån såatt dessa inte förhindrar standardhöjande åtgärderi ålderdomshem?den 13 september1990/91:3 av () tillkommunikationsministern om bilavgifter:Det har framgått av massmedia att regeringen inteavser att lägga fram någon proposition tillhöstriksdagen, som skulle göra det möjligt att den1 införa bilavgifter i Stockholmsinnerstad. Det har vi anledning att beklaga urmiljö- och hälsosynpunkt.Enligt en rapport -- ''Hur kan vi för trafiken iStockholms län uppfylla de nationellamiljömålen?'' -- från , krävsdet 20 000 milj.kr. i investeringar i kollektivtrafikeni fram för att denationella målen skall kunna klaras.Detta räcker dock inte enligt för attStockholms län skall klara sin del av riksdagensmiljömål för utsläpp av kväveoxider och koldioxid.Vad som därutöver fordras är att man inte gör någranyinvesteringar i vägnätet utöver de som ärpåbörjade eller beslutade, ty nya vägar ger ökadtrafikvolym.Enligt rapporten från krävs dessutomen miljöavgift på . per mil, strängare avgaskrav,överföring av godstrafik till järnväg,hastighetssänkningar och skärpt trafikövervakning.Om alla dessa insatser görs -- inkl. bilavgifter -- såskulle det enligt vara möjligt förStockholmsregionen att klara de nationellamiljömålen.Intäkterna -- tillsammans med en bilavgift på 25 kr.per dag -- skulle bli ca 4 000 milj.kr. , vilketskulle ge tillräckliga medel för en rejäl utbyggnadav kollektivtrafiken.Som skäl till att regeringen inte lägger fram enproposition om bilavgifter har angivits att teknikenför registrering av betalande inte är tillräckligt god.Normalt är det så att inte stiftar lagar somföreskriver viss teknik för att lösa problem. Detskulle därför vara intressant att få veta mera omregeringens bevekelsegrunder för att inte kommamed en viktig proposition.En lag om bilavgifter skulle vara ett avstamp förden behövliga teknikutvecklingen.Regeringens ovilja att skriva en propositioninnebär att viktiga finansieringskällor förutbyggnad av god spårburen kollektivtrafikäventyras och därmed också möjligheten att nå denationella miljömålen.Det skulle vara av stort värde omkommunikationsministern nu kunde ge besked omvarför regeringen inte vill lägga fram propositionenom bilavgifter och hur regeringen vill prioriteraarbetet för att man skall kunna klara de nationellamiljömålen i Stockholmsregionen.den 14 september1990/91:4 av Per () till statsministernom och EG:Är det regeringspolitik att ansöka om EG-medlemskap?Enligt ett uttalande av utrikesminister är ''öppet förmedlemskap i 1993 under förutsättning att densäkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter somhittills''. I massmedias rapportering framgår attdenna deklaration har skett vid ett nordisktministermöte. har alltså talat somutrikesminister, inte som socialdemokrat.Varför sviker ?Den 22 augusti 1961 höll politiskeförebild sitt berömda Metalltal motEEC, nuvarande EG,. Däri tog han naturligtvisupp neutraliteten. Men, berättar han i sinamemoarer, ''den punkt som blev mestomdiskuterad i den offentliga debatten var när jagframhöll att vi ville bevara så mycket som möjligtav vår självständighet och vårt oberoende även närdet gäller vår inrikespolitik'', -- samtalmed . berättar: ''Jagställde frågan: Skulle vi haft möjlighetatt driva den krispolitik som blev av så storbetydelse för den svenska ekonomin, om vi hadevarit beroende av de övriga europeiska länderna,där man överallt förde enmycket mera konservativ politik än vad Sverigegjorde?'' betonade också att han villebehålla svensk beslutanderätt över ''denekonomiska politiken, skattepolitiken,socialpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,jordbrukspolitiken, kapitalrörelserna, tullarnaetc''. Dessutom spådde han: ''Vi kanske inte blirmottagna med öppna armar om vi försöker behållamer av vår suveränitet än de andra europeiskastaterna får behålla. ''EEC-anhängarna blev hysteriska, för ''demagogiskt'' ochExpressen publicerade en kritisk ledare på förstasidan. kommenterar: ''Där fannsnaturligtvis många som kände en äkta oro för att50-talets exempellösa expansion av svensk industrioch handel skulle brytas om vi blev stående utanförEEC. Där fanns säkert också de som hade hoppatsatt en fast anknytning till EEC skulle framtvinga enmera konservativ inriktning av den ekonomiskapolitiken i ''.Erlanders syn på EEC kan sammanfattas i fempunkter:1. EEC var en sammanslutning med politiskinnebörd, inte bara ekonomisk. Därför voremedlemskap oförenligt med trovärdig neutralitet.2. EEC utgjorde ett hot mot svensk allmänpolitisksuveränitet.3. EEC-beroende skulle medföra avbräck för den''svenska modellen'', frånarbetslöshetsbekämpning till socialpolitik.4. Bakom EEC-anhängarnas påstådda omsorg omSveriges ekonomi anade en strävan attförändra hela den socialdemokratiskt präglade''svenska modellen'' till en mer konservativtinriktad EEC-modell.5. tog för givet att EEC knappast skulleta emot som medlem utan betydandesvenska uppoffringar.Är lika uselt som DDR?Samma dag som uttalandepubliceras rapporteras att DDR nu blir EG-medlem i samband med enande. Detbetyder att DDR inför av . Resten skall införas inom ''''.Några bestående undantag från EGs regler tillåtsinte.DDR är ett specialfall på grund av den samtyskaaspekten. DDR har också utifrån grön synvinkelöverlag varit ett uselt samhälle. Därför är dettänkbart att DDR genom EG-inträde överlag blirbättre. Vad DDR-fallet bör påminna om äratt EG-medlemskap innebär att en ny medlemmåste anta hela EGs lagstiftning, dvs. omkring80 000 s. lagtext. Den nu pågående EG-anpassningen handlar om att ersätta 1 400 svenskalagar med motsvarande EG-lagar. Allt frånfolkpensioner till resthalter av bekämpningsmedelpå tomater berörs. En mycket stor del av den''svenska modellens'' reformverk de senaste 30 årenskall alltså redan genom den pågående EG-anpassningen ersättas med . Jämförtmed vad som måste ske vid fullvärdigt EG-medlemskap är detta dock en mild västanfläkt.EG-medlemskap innebär att så gott som allasvenska lagar, regler och förordningar som införtssedan 1950-talet och som skiljer sig från EGs måsteersättas med EGs regelverk.Spelar det någon roll? Eller är ett lika useltsamhälle som DDR? Är svensk social-, skatte-,konsument-, arbetsmarknads-, miljöpolitik, osv.,så usel eller betydelselös att den med enaxelryckning kan ersättas med ?Har hela det svenska reformverket sedan ATP-striden varit helt meningslöst eller förfelat?Detta tycks vara de borgerliga partiernasinställning. Är det också socialdemokraternas?Tage misstänkte att de svenska EEC-anhängarna ville införa borgerlig politik bakvägenvia EEC.Anar inte ugglor i mossen övernäringslivets och den politiska högerns entusiasminför möjligheten att ersätta den svenska modellenmed EG-samhället?Den 26 januari 1989 lovade iriksdagen att regeringen inte skulle ''accepteranågon social nedrustning, försämrad miljö, minskatkonsumentskydd, urholkad arbetsrätt, eftergifterpå jämställdhetsområdet eller försämradearbetsvillkor'' som pris för EG-anpassningen. Den22 avgav ett liknandelöfte. har regeringen fått upprepadesignaler från EG om att kräver för mångaundantag. Löftena har inte upprepats.Mot denna bakgrund vill jag fråga:1. Är utrikesministerns EG-uttalande i ettuttryck för regeringens ståndpunkt?2. Om så är fallet: I vilket riksdagsbeslut anser sigregeringen ha stöd för att ansökan om medlemskapi EG skall lämnas?3. Vill redogöra för på vilkapunkter han inte delar ovan redovisadegrundsyn på EEC (dvs. nuvarande EG)?4. Står regeringen kvar bakom sina ovanrefererade kategoriska löften av och22 om att EG-anpassningen inte fårmedföra försämringar av svensktrygghetsstandard?5. Finns det någonting i det svenska reformverketunder efterkrigstiden som inte ärberedd att offra på EG-altaret? Finns det någonsvensk lag eller reform som regeringen anserviktigare än EG-medlemskap?den 21 september1990/91:5 av () till finansministern ommomsen och kollektivtrafiken:I juni 1990 fattade beslut attkollektivtrafiken skulle momsbeläggas . Av det betänkande somföregick beslutet -- -- framgick det klart att moms påkollektivtrafiken skulle medföra rejälaminskningar i viljan att åka kollektivt till och frånarbetet och att åka tåg. Den beräknademinskningen ligger i storleksordningen 15 %.Eftersom transportarbetet totalt kommer att öka,innebär momsbeläggningen att fler människorkommer att ta bilen i stället för att utnyttjakollektiva transportmedel.Bilismen är en av de största miljöförstörarna.Riksdagens beslut, som trumfades igenom avsocialdemokrater och folkpartister, innebär attmiljöförstöringen kommer att öka.Tidigare har regeringen medverkat tillkonventioner för att minska utsläpp av kväveoxider(NOx). har fattat beslut om ettkoldioxidtak utsläppsnivå. Regeringenhar haft en stor internationell konferens omÖstersjöns tillstånd för att kunna rädda den som ettfriskt och produktivt innanhav. Kväveutsläppen ärett av de allvarliga hoten mot framtid.Trots detta väljer regeringen och dess stödpartifolkpartiet att ytterligare försämra miljön för ossalla.Min fråga till finansministern är: Kommerregeringen att medverka till att häva detmiljöorimliga beslutet att lägga moms påkollektivtrafiken?den 27 september1990/91:6 av i (m) tillstatsrådet om socialbidrag:I pågår en intensiv ochinfekterad debatt avseende slapphet och direkt fuskvid utbetalning och erhållande av socialbidrag.Många är ytterst förvånade över de uppgifter sompresenteras i olika media, och man frågar sig: Hurkan detta ske?Det är definitivt en allmän uppfattning att de sombehöver hjälp skall erhålla sådan. Men de som kan,men inte vill arbeta, skall inte ha sin försörjning påandras bekostnad!Socialbidragskostnaderna beräknas i till 1,3milj. kr./dag, och politikerna verkar ha förloratkontrollen över situationen.Även om det kan bevisas att socialbidragstagaremedvetet lämnat felaktiga uppgifter om sinsituation eller att socialsekreterare handlat i stridmot gällande regler, så är detta inte skulden tilldagens situation. I stället bör skulden läggas påsocialtjänstlagen, vilken medger vida och mycketsvävande tolkningar.Socialtjänstlagen kan användas, och användes av,personer där begreppet moral och sanningsenlighetinte prioriteras. Dessutom kan jag ha förståelse föratt tjänstemän inom sociala förvaltningar ärtveksamma och osäkra över hur socialtjänstlagenskall tolkas.Är statsrådet medveten om brister isocialtjänstlagen, och kommer förslag läggasavseende förändringar i densamma?1990/91:7 av () tilljordbruksministern om matpriserna:I våras beslutade om en nylivsmedelspolitik.