prot · GE0928 · 1990-11-20 00:00:00 — Hon önskar att vigenom en ändrad viseringspolitik skulle kunnakomma till rätta med viss s.k. oetiskkontaktförmedlingsverksamhet.Margó har helt rätt i att vi har införtviseringskrav för ett land, då utländska besökaredärifrån i ökad utsträckning hoppat av och i ställetsökt permanent uppehållstillstånd.Jag kan emellertid inte tänka mig att MargóIngvardsson menar att vi skall förhindra ''handelnmed utländska kvinnor'' genom att inte beviljakvinnor visum för besök här i landet. Redan nuupplever många att de frågor som ställs -- vilka gårut på att pröva hur seriöst ett förhållande är -- intebara är hinder för visering utan även en inblandningi privatlivet.Det förhåller sig faktiskt på det sättet att endast ettfåtal av alla de utländska kvinnor, som genomkontaktförmedlingsverksamhet kommer tillSverige, misshandlas. Detta fåtal kvinnors situationär naturligtvis fruktansvärd, men jag tror inte attden löses genom en ändring i viseringsreglerna.Det är till yttermera visso så, att de flesta utländskakvinnor som sammanbor här inte har inlettförhållandet genom kontaktförmedling. Det gälleräven de kvinnor från andra länder som förekommeri debatten om s.k. postorderförsäljning av kvinnor.Alla kan säkert förstå hur det skulle upplevas omvi genom vår viseringspolitik skulle sätta upp nyaspärrar när ljuv musik uppstått mellan människoröver gränserna.Anf. 135 MARGÓ ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detsista stycket var ju oerhört vackert, rent poetiskt.Men sanningen är den att vi sätter upp spärrar förhur ljuv kärlek som helst när det passar våra syften.Jag kan som exempel ta en asylsökande som giftersig med en svensk medborgare underutredningstiden. Den personen får inte stanna avdetta skäl, om flyktingskälen inte är tillräckliga. Dåtalar vi inte så mycket om att sätta upp spärrar närljuv musik uppstått mellan människor övergränserna. Flyktingen åker ut.Vidare inför vi visumbestämmelser när det passarvåra syften, t.ex. att hindra asylsökande att kommahit och söka uppehållstillstånd. Exempel på länderför vilka sådana visumbestämmelser har införts ärChile, , , och ;kanske har jag t.o.m. glömt något land. Min frågaär då om vi inte för just de länder där vi vet att denhär handeln förekommer kunde ha en visumpolitikför att noggrannare undersöka om kvinnan i frågaså att säga kommer hit på postorder eller om detfinns andra skäl.Det är möjligt att detta är ett ingrepp i privatlivetoch kränker integriteten, men där får man välja omsamhället bara skall se på att en del kvinnorkommer hit och utnyttjas fruktansvärt ochmisshandlas eller om vi skall försöka förebygga detpå något sätt. Jag frågar därför att jag utgår i frånatt vi är överens om att vi måste hitta en lösning pådet här, och de förslag som har ställtshärifrån har enligt regeringen inte varitgenomförbara.Anf. 136 Statsrådet ():Herr talman! Jag skulle inte önska någonting hellreän att det gick att komma till rätta med det härproblemet så lätt som genom att införa någonlagparagraf. Tyvärr finns det saker här i världensom man inte kommer åt med enbart lagstiftningeller, som i det här fallet, viseringsregler.Vi har försökt utreda det här.Diskrimineringsombudsmannen fick i uppdrag attutreda frågan om s.k. oetisk kontaktförmedling ochsade i sin utredning att han funnit det svårt, för attinte säga omöjligt, att i lag formulera gränsen förvad som i fråga om förmedlingsverksamhet börgodtas i ett fritt samhälle. Det är det första hindret.Man kan inte utgå ifrån att all kontaktförmedling äroetisk, och det är mycket svårt att dra gränserna ilagstiftningen.Dessutom tror jag, som jag sade i mitt första svar,att det för många som har seriösa förhållanden i deländer som det är fråga om skulle upplevas somkränkande om man speciellt skulle rikta det härmot anknytningsinvandringen av äkta makar ochsambor från dessa speciella länder.Jag kan försäkra Margó att vi på olikasätt försöker att hitta framkomstvägar för att lösadet här problemet. Det första vi har gjort är att vihar uppdragit åt invandrarverket attuppmärksamma problemet. I åretsanslagsframställning förutskickas att verket skallgöra en uppföljning av de kvinnor som har fåttuppehållstillstånd som s.k. snabba anknytningaroch att man skall användadiskrimineringsombudsmannens rapport som ettunderlag för det arbetet. Vi avvaktar i första handvad invandrarverket i den uppföljningen kommerfram till.Anf. 137 MARGÓ ():Herr talman! Det är väl bra att invandrarverket harfått det uppdraget. Men man kan arbeta på fleraplan. Frågan är för mig: Finns det någon möjlighetatt förhindra att kvinnorna kommer hit och utsättsför den förnedrande behandling som vi vetförekommer i alltför många fall? Kan vi inteförhindra den verksamheten -- vad skall vi då görai nästa steg, dvs. när vi skall mildra verkningarna avdet hela? Jag önskar att vi kunde hitta ett sätt attförhindra att de här kvinnorna kommer till Sverige.Jag kan tänka mig att viss kontaktverksamhet ändåskulle kunna bedömas som oetisk, t.ex. den därförmedlaren går till pastorsexpeditionen och fårnamn på män som blivit änklingar eller skiltsig. Har regeringen också tittat på den delen avverksamheten?Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! För att inte Margó ellernågon annan skall tro att vi tar lätt på den härfrågan vill jag upprepa att problemet är att detta ären liten del av en stor anknytningsinvandring, därmän och kvinnor flyttar ihop över gränserna.Svårigheten består i att skall vi få till stånd eneffektiv kontroll av den här verksamheten, skall vipå ett effektivt sätt sätta upp spärrar för vissakvinnor när det gäller att få komma hit på grund avsin anknytning till män, tvingas vi sätta i gång enutredningsverksamhet som, om den över huvudtaget är möjlig med hänsyn till de sekretessregler vihar, av många människor skulle upplevas somutomordentligt kränkande -- det är jag övertygadom. Däri ligger dilemmat.Anf. 139 MARGÓ ():Herr talman! Jag tror inte heller att regeringen tarlätt på den här saken. Jag tycker bara att det harvarit väldigt dåligt med förslag från regeringenssida. Från talarstol har mitt parti ochäven flera andra partier ställt många förslag om hurvi skulle kunna stävja den här verksamheten, menregeringen har avvisat dem alla som ickegenomförbara eller med argumentet att mandärigenom inte når det avsedda syftet. Då tyckerjag att det vore bra om regeringen visade att mantar allvarligt på det här och gav oss förslag tillåtgärder som är möjliga att genomföra.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:194 om ansvaret förasylsökandes egendom som förvaras inomflyktingförläggningAnf. 140 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för attundanröja de från skadestånds- ochförsäkringssynpunkt otillfredsställandeförhållanden som han menar råder beträffande deasylsökandes egendom på flyktingförläggning.De asylsökande får regelmässigt information avinvandrarverkets personal om behovet avförsäkringar i samband med att de flyttar in på enförläggning. En del skaffar sig också ett personligtförsäkringsskydd. I princip skulle staten genominvandrarverket i stället kunna teckna försäkringför alla asylsökande kollektivt. Enligt vad jagerfarit har invandrarverket emellertid inte föravsikt att till regeringen lämna förslag i denriktningen. Regeringen har för dagen inga planerpå att ta initiativ i detta syfte.En annan fråga är statens möjlighet att försäkra sitteget ansvar för skada som åsamkas asylsökandeunder vistelsen på förläggning. Jag vill inte gå in pådet enskilda fall som . Staten kan emellertid inte automatiskthållas ansvarig för skada som kan drabba enasylsökande under vistelsen här. Frågan om statenseventuella ansvar måste underkastas rättsligprövning på sedvanligt sätt.Enligt förordningen (1954:325) om försäkring avstatens egendom m.m. är grundregeln att statligamyndigheter inte får teckna försäkring för statensegendom eller för att skydda staten eller statligtanställda mot ansvarighet. Regeringen haremellertid beslutat atttillkalla en särskild utredare för att göra en översynav frågan om försäkring av statlig egendom och istatlig verksamhet. Utredarens förslag börredovisas under år 1991.Anf. 141 ():Herr talman! Jag får tacka invandrarministern försvaret.Jag har ställt frågan och anfört ett exempel för attbelysa de enorma problem en asylsökande har, dvs.inget försäkringsskydd alls under den tidvederbörande vistas på en flyktingförläggning. Viskall också komma ihåg att den asylsökande intehar någon möjlighet att välja var han skall bo ellervistas i . är deasylsökande hänvisade till flyktinganläggningar. är den genomsnittliga handläggningstiden 9--12månader, även om det är vår förhoppning att dentiden skall kunna minskas.Det gör mig upprörd att de asylsökande inte harnågot som helst försäkringsskydd. Jag tycker att detockså borde uppröra invandrarministern.Invandrarministern säger i svaret att man i principkan teckna en allriskförsäkring. Jag tycker faktisktatt man borde ge invandrarverket i uppdrag attteckna sådan försäkring. De asylsökande har svårtmed språket, och det är nästan omöjligt för dem attsjälva driva en skadeståndsprocess.Jag har alltså tagit reda på att de asylsökande intehar något som helst försäkringsskydd, och jag blirbesviken när invandrarministern säger attregeringen för dagen inte har några planer på att tainitiativ till exempelvis en allriskförsäkring.Anf. 142 Statsrådet ():Herr talman! Utgångspunkten för mittställnigstagande i det här fallet är den som jag inteminst i den här kammaren fått höra att jag inte har,nämligen att se flyktingar som kapabla människormed ett eget ansvar. Det sägs mycket ofta att om vibara gav de asylsökande ett litet större eget ansvar,så skulle de klara sig alldeles utmärkt i det härsamhället. Det är just den principen som liggerbakom invandrarverkets tänkande i det här fallet,nämligen att man skall informera om behovet av ettförsäkringsskydd och därmed ge människornamöjlighet att ta ett eget ansvar.Jag kan inte heller tänka mig att de asylsökande bliralldeles utlämnade om det skulle vara de mestlivsnödvändiga förnödenheterna, t.ex. kläder, somblir förstörda i en brand av det slag som Jan-OlofRagnarsson beskriver i sin fråga. I en sådansituation ställer samhället givetvis upp och ser tillatt den asylsökande får nya kläder och slipper frysaeller utstå andra umbäranden. Däremot tycker jagatt det är rimligt att asylsökande som har mervärdefulla föremål själva ansvarar för att dessaföremål blir försäkrade.Anf. 143 ():Herr talman! Jag delar invandrarministernsuppfattning att man skall ge de asylsökande ett egetansvar. Jag har emellertid tagit reda på -- och dethar stått i invandrarverkets tidning -- att man för attfå teckna en hemförsäkring skall ha ett lösöre somär värt . Det är inte många asylsökandesom har en lösegendom som uppgår till ett värde av50 , och då faller man utanför den s.k.drulleförsäkringen inom hemförsäkringen. Det ärdärför jag tagit upp frågan om en allriskförsäkringför asylsökande som vistas på förläggning. Jag trorockså att , och andraförsäkringsbolag skulle vara intresserade av ensådan försäkring. I det fall jag har refererat har denasylsökande inte fått någon hjälp att skaffa sig t.ex.nya kläder.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1990/91:188 omtekostödetAnf. 144 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig påvilka grunder regeringen beslutat att undanhålla20,1 milj.kr. av tekostödet.Som påpekat i sin fråga harregeringen beslutat att 26 milj.kr. av de ingåendereservationerna för /90 för anslagetindustripolitiska åtgärder för tekoindustrin inte fårdisponeras av statens industriverk.Regeringens beslut fattades på grundval av enbedömning att tillräckligt med medel finnstillgängliga för industripolitiska insatser förtekoindustrin och mot bakgrund av detstatsfinansiella läget.Nu genomförs treårsprogrammet för tekoindustrinvilket även omfattar /92.Regeringen följer strukturomvandlingen ibranschen och dess effekter. Omställningen måsteske under socialt acceptabla former, vilket ocksåkräver arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Anf. 145 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret.I det interpellationssvar jag fick den 9 novembervar en av de utgångspunkter som industriministernhade att vi har ett treårsprogram med 85 milj.kr.varje år som ett stöd till tekoindustrin. Vid dettillfället nämnde industriministern ingenting om atthan dragit in pengar från anslaget för just den typenav åtgärder. Tekoindustrin befinner sig just nu i enmycket djup kris med många stora problem. Mångaföretag ställer in betalningarna, lägger nerverksamheten och varslar om uppsägningar. Mångatekoarbetare blir som följd härav arbetslösa.Dessa medel skulle ha räckt till ganska mångasmåföretag -- det är ju i första hand småföretag somskall få del av detta stöd. Medlen skulle ha tryggatarbetet för ganska många tekoarbetare hemma iSjuhäradsbygden och på andra håll i Sverige.Industriministern säger i svaret att det aktuellabeslutet fattades på grundval av en bedömning atttillräckliga medel finns tillgängliga. Hur kanindustriministern i nu rådande läge görabedömningen att de medel som finns är tillräckliga?De är ju i högsta grad otillräckliga -- de räcker intealls. Detta är ett sätt att bakvägen saboteratekopolitiken. Jag kan inte bedöma det på annatsätt; medlen är inte på något sätt tillräckliga, ochändå drar man bort dessa 20 miljoner.Industriministern säger vidare att avtrappningenskall ske i socialt acceptabla former. Hur skall detbli möjligt? Kan jag få ett besked om hur man tänktsig att det skall gå till!? Vilkaarbetsmarknadspolitiska åtgärder är det somindustriministern tänker sig kunna hjälpa till med?Det fick jag inte särskilt mycket av besked om den9 november.Anf. 146 Industriminister ():Herr talman! De 26 miljoner som LennartBrunander talar om finns ju kvar i statskassan.Regeringen har naturligtvis möjligheter att fatta ettbeslut om att ställa dessa pengar till förfogande.I interpellationsdebatten redovisade jag att det harställts ökade arbetsmarknadspolitiska resurser tillförfogande, för förmedlingsinsatser och förutbildningsinsatser.Vi kommer naturligtvis att noga följa utvecklingeni och i andra områden somdrabbas av arbetslöshet. I den mån det behövskommer ytterligare resurser förarbetsmarknadspolitiken att tas fram.Anf. 147 ():Herr talman! De 26 miljonerna finns kvar, sägerindustriministern -- de finns i statskassan. Det ärväldigt bra! När kommer då regeringen att fatta ettbeslut som gör det möjligt att i det nuvarande lägetanvända dessa pengar för tekoföretagen? Eftersomsituaitonen är så besvärlig som den är måste allamedel som kan ställas till förfogande utnyttjas. Närtänker regeringen fatta ett sådant beslut?Industriministern säger också att om det behövskommer ytterligare medel att ställas till förfogandeför arbetsmarknadspolitiken. Det är väldigt bra.Kan jag uppfatta det som ett löfte frånindustriministern att så kommer att bli fallet?Anf. 148 Industriminister ():Herr talman! Som jag sade följer vi läget påarbetsmarknaden mycket noga, och det gäller dåockså tekoindustrin. Hur läget ser ut kommer att bliavgörande för ställningstagandet till i vilken månytterligare resurser behöver tas fram.Anf. 149 ():Herr talman! Det är mycket bra om man inomindustridepartementet nu följer utvecklingen ochstuderar läget. Det gjorde man uppenbarligen intenär man fattade beslutet om att dra in dessa 20 eller26 milj. kr. Hade man då noga studerat läget, hademan naturligtvis inte fattat ett sådant beslut. Motbakgrunden av att man nu noga följer utvecklingenoch studerar läget vill jag fråga: När kan vi väntaoss ett beslut om att dessa pengar kommer attställas till förfogande? Ett besked härom skullevara av stort värde för alla de företag som intevågar göra någonting, eftersom de inte vet om detfinns några resurser. De kanske nu står i begreppatt flytta ut eller lägga ner sin verksamhet, vilket äralternativet till att man gör satsningar. När får vi ettbeslut, industriministern?Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1990/91:192 om ekonomiskstimulans av vindkraftAnf. 150 Industriminister ():Herr talman! har adresseratfrågan till mig, men ställer den i frågetexten tillfinansministern. Finansministern och jag harkommit överens om att jag besvarar frågan.Gunhild frågar om regeringen är bereddatt med någon form av ekonomiska styrmedelstimulera en utbyggnad av vinkraften i privat ochkooperativt ägande.Jag har fått samma fråga frånGunhild . svaradejag att jag inte var beredd att då svara på frågan,eftersom arbetet på ett energipolitisk propositionpågår inom som viktigadelar av propositionens innehåll är föremål föröverläggningar mellan regeringen och folkpartietoch centerpartiet.Detta gäller fortfarande.Anf. 151 ():Herr talman! Tack för svaret. Bakgrunden till minfråga är den beskattning som motverkar enpositiv utveckling av vindkraftsutbyggnaden. Jagställde därför min fråga till finansministern. nu har övertagit frågan hoppas jagatt man kan tolka det som en positiv industripolitiskmarkering.På finns mycket goda förutsättningar förenergiproduktion med vindkraft. Med andra ordkan man säga att det blåser nästan jämnt. Genomutredningar har det kartlagts att vissa områden påoch kring är kartlagda som specielltlämpade för sådan verksamhet. Det har medverkattill att det finns ett mycket stort intresse förvindkraft hos många gotlänningar. har bildats, som hjälper till attstimulera en vindkraftsutbyggnad dels i privat regi,dels i kooperativ form.Många studieresor har gjorts till , där sombekant denna kraftkälla har en helt annan status äni vårt land. Man har gjort den erfarenheten att skatti princip inte skall utgå på förnybar energi.Subventioner utgår till privat ägande avvindkraftverk.I möter man en hel del hinder när manförsöker förverkliga sina idéer om att medverka tillsin egen försörjning av elenergi. Det främstahindret är den skattebelastning med perkilowattimme som utgår om vindkraftsverketskapacitet överstiger . Märkligt nogskattebelastas också den egenanvända elen. Detgäller således inte enbart det eventuella överskottetsom man säljer ut på det allmänna nätet. Skattenpå den el som man förbrukar själv är avgörande förmånga när det gäller om man skall satsa eller inte.Är regeringen beredd att slopa den härbeskattningen eller på annat sätt underlätta för demsom är beredda att satsa på vindkraftverk, t.ex.med någon form av investeringsbidrag elleravdragsmöjligheter?Anf. 152 Industriminister ():Herr talman! Jag tror att förutsättningen för att viskall kunna producera vindkraft i är någonform av stimulanssystem. Jag kan dock inte svarapå hur det skall se ut innan vi har haftöverläggningar med de andra partierna. GunhildBolander får därför vänta tills överläggningarna ärslutförda och vi kan presentera en proposition förriksdagen.Anf. 153 ():Herr talman! Jag kan väl ändå konstatera attregeringen har en positiv syn på detta. Det ärganska intressant att konstatera att när enrepresentant från industridepartementet deltog i ettmöte i , kände denneinte till beskattningen på på denegenproducerade elen. Det sades då att dettaomedelbart skulle undanröjas i enlighet med densatsning på alternativa energikällor som då ingick iregeringens politik.Skatten är fortfarande kvar. Jag utgår ifrån att denhär egendomligheten kommer att undanröjas i denkommande energipropositionen. Jag vill därförtacka för detta någorlunda positiva svar omsatsning på alternativen.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1990/91:196 omutförsäljningen av beredskapslager av oljaAnf. 154 Industriminster ():Herr talman! har frågatmiljöministern om hon är beredd att medverka tillatt högsvavlig olja ur statens beredskapslager intesäljs till eller andra redan hårt miljöbelastadeländer.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Riksdagen har försvarsbeslut bl.a.beslutat om ändringar i den statliga lagringen avolja, vilket medfört en omfattande omstruktureringav statens lager.Statens energiverk svarar för att omstruktureringengenomförs samt att erforderlig omsättning avlagrade produkter sker.Energiverket beslutar om de kvantiteter ochkvaliteter av olja som skall säljas och begär sedan inanbud från oljeföretag i . Någon försäljningdirekt till andra länder sker inte. hardock ingen rätt att meddela köparen restriktionerbeträffande vidareförsäljning till vissa länder.Enligt de bestämmelser som gäller fr.o.m. den 1januari 1989 får svavelutsläpp från förbränning inteöverstiga svavel per megajoule tillförtbränsle. För oljeeldande anläggningar -- utansärskilda reningsåtgärder eller svavelbindning iprocessen -- innebär gränsen att svavelhalten i oljaninte får överstiga 0,8 viktprocent.Någon olja med en svavelhalt överstigande 0,8viktprocent har enligt vad jag inhämtat inte sålts urstatens beredskapslager. Det finns för närvarandeinte heller några planer på någon sådan försäljning.Anf. 155 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Det stämmer nog att olja där svavelhaltenöverstiger 0,8 viktprocent inte har sålts. Halten harlegat på 0,5 om jag inte har fått fel uppgifter. Motbakgrund av de regler som vi har påmiljösidan som stadgar 0,1 viktprocent överstigerdetta vad vi själva kan acceptera.Som framgår av svaret har inte rätt attmeddela restriktioner. Det skall drivas enligtlönsamhetsprincipen. Man kan väl ändå förväntasig att regeringen har rätt att meddela restriktioner.Enligt uppgifter som jag har kunnat få fram sägs attden olja som snabbt skulle bli helt otjänlig här kananvändas i bl.a. , eftersom man där harbilar av så gamla modeller att oljan går att använda.För mig känns det fruktansvärt osolidariskt när visamtidigt talar om den miljösituation som finns iöstländerna. Miljöflyktingar har t.o.m. kommit hitoch sagt att det är en direkt hälsofara för deras barnatt växa upp i den här miljön.Även om inte direktförsäljning sker, kan man viaoljebolag exportera dessa miljöproblem. Detrimmar mycket illa med den miljö- ochbiståndspolitik som vi har uttalat här i . Vihade bl.a. en lång debatt om biståndet tillÖsteuropa på miljösidan, där vi klart sade att detmåste satsas, att vi måste hjälpa till osv. Jag känneratt det verkligen är fråga om att man sviker sinalöften. Jag har inte fått ett ordentligt svar på omdetta verkligen är förenligt med regeringens miljö-och biståndspolitik.Anf. 156 Industriminister ():Herr talman! Jag vill bara påpeka att det faktisktär tillåtet att elda med olja som har en svavelhaltupp till 0,8 viktprocent i . Den olja som harsålts är det således tillåtet att elda med i Sverige.Att vi skulle införa regler som skulle förhindraandra länder att använda olja som är tillåten iSverige förefaller något märkligt.För övrigt kan jag upplysa att man i normalt köper olja ifrån Sovjet.Den oljan innehåller, enligt uppgifter som jag harfått från , 3 viktprocent svavel. Det ären väsentligt sämre produkt. Jag har inga bevis föratt den olja som har sålts till svenska oljeföretag harsålts vidare till . Men även om så skulle haskett är det fråga om en bättre olja än den somnormalt importeras ifrån . Det ärolja som också accepteras i det svenskaenergisystemet.Anf. 157 ():Herr talman! Jag känner stor osäkerhet omhuruvida den gör bättre nytta än den sovjetiskaoljan. Trots allt tycker jag att det stämmer dåligtmed vår miljöprofil att exportera högsvavelhaltigolja som skall eldas under, vad man i alla fall kantänka sig, dåliga reningsförhållanden. Här hemmahar vi högre krav på reningen när vi eldar med olja.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1990/91:200 om följderna försvenska småföretag av anpassning eller anslutningtill EGAnf. 158 Industriminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att motverka befaradeskadeverkningar på småföretag -- i synnerhetunderleverantörer och företag som levererar tillden offentliga sektorn -- till följd av ett svensktnärmande till EG.Ett av målen med EGs omvandling är att skapa enstörre marknad med ökad konkurrens och därmeden effektivare näringslivsstruktur.