prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — I enmiljöpartistisk motion kallar vi den här modellenallmän värntjänst, som motsvarar vad vi tidigarekallade samhällstjänst.I korthet går förslaget ut på att ge alla ungdomar,alltså både pojkar och flickor, en grundläggandeförsvarsutbildning när de är i 18--20-årsåldern.Utbildningen bör vara . Vissa kortaremoment, som grundläggande sjukvård ochöverlevnadskunskap, skall vara gemensamma föralla. Men sedan specialiserar man sig på några olikaområden. Huvudområden bör vara militärtjänst,räddningstjänst, miljövärn, humanvärn, ekotjänstoch internationellt bistånd.Militärtjänsten får, liksom , vara inriktad påolika specialiteter men skall enligt vad vi föreslagiti andra motioner mera vara inriktad pådecentraliserat territorialförsvar och lättrörligajägarbataljoner. Det skall vara en god beväpningoch modern utrustning, men mycket litet avdyrbara stridsfarkoster som pansarfordon och innebär utbildning för förbandsom kan assistera den ordinarie räddningstjänstenvid stora olyckor både i och utomlands.Bara som ett exempel vill jag nämna de brändersom vi har upplevt i både och Stockholmoch som mycket väl utrustade brandkårer inte harklarat av helt enkelt därför att man haft för litetpersonal. Det finns alltså ett behov av att hamöjligheter att mobilisera extra styrkor.Miljövärnet bör bestå av dels fältarbetsförbandsom restaurerar sjöar, anlägger våtmarker ochsköter naturreservat, dels av arbetslag som arbetarmed provtagning och kartläggning avmiljösituationen.Humanvärnet utbildar vårdlag som kan tjänstgörainom vården av barn, äldre och sjuka dels vid olikafredstida arbetstoppar, dels vid kriser och i krig.Ekotjänsten utbildar arbetslag som kan rycka in vidutbyggnad av ekologiskt lantbruk, ekologiskenergiteknik och avfallshantering.Den internationella biståndstjänsten bör syfta tillberedskapsstyrkor för flyktingmottagande,internationella räddningsstyrkor, lantbruksbiståndoch bistånd i ekologisk teknik.Denna allmänna värntjänst är en utveckling av dens.k. allmänna värnplikten, som vi nu har för män.Nuvarande system befinner sig i kris. Även om enriksdagsmajoritet fortfarande säger att värnpliktenhar en grundläggande betydelse och att den skallbibehållas, blir det en urholkning genom att manförkortar och differentierar utbildningstiden,lägger ned de bästa utbildningsförbanden ochförvärrar lärarbristen. Stödet förvärnpliktsutbildningen är verbalt men kommer tillkorta när JAS och pansarfordon skall betalas.Ett företag eller system i kris måste antingenavvecklas eller också utvecklas. Varför inte väljautveckling och marknadsanpassning, som ju blivitså gångbart även inom den offentliga sektorn?Hotbildsmarknaden ser inte ut som den gjorde1901. Oberoende av om man är pacifist, militaristeller ekologist borde man kunna se det ekonomisktrationella med att ha en försvarsorganisation somkan göra något nyttigt även i fredstid.En försvarsvän bör kunna se fördelarna med att fåen stor och flexibel försvarsorganisation. En sådaninnebär möjligheter att hålla en militär beredskapsom är lätt att anpassa till en växlande militärhotbild. Fältarbetsförband med olika civilahuvuduppgifter kan få viss militär grundutbildning.Om militära hot visar sig besvärligare, kan mansätta in kompletterande utbildning och vapen --naturligtvis inte JAS-plan och pansarfordon menolika typer av svensktillverkade eller lagerhållnarobotar, minor, granatgevär, handeldvapen osv.Herr talman! Ett försvar av här skisserat slag bästa folkliga förankringen och innebär, trorjag, den bästa anpassningen till våra naturligaförutsättningar -- ett litet folk med stortterritorium. Det handlar inte om en efterapning avstormakternas militärmakt men heller inte avVietnams eller gerillakrig. Det jagföreslår är något som bör vara militärtavskräckande för en stormakt genom sinoberäknelighet och sin folkliga förankring.Samtidigt ger det kraft att möta de stora hoten motvår miljö och vår inre solidaritet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:10 till konstitutionsutskottet1990/91:11 till justitieutskottet1990/91:17 till näringsutskottet1990/91:23 till justitieutskottet1990/91:28 till jordbruksutskottet1990/91:30 till näringsutskottet1990/91:31 till jordbruksutskottet1990/91:32 till justitieutskottet1990/91:36 till jordbruksutskottet1990/91:38 till socialutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:9 Höjning av kvot iInternationella valutafonden, m.m.1990/91:13 Godkännande av 1989 årsinternationella avtal om jute och juteprodukter1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldreoch handikappade m.m.1990/91:18 Ansvaret för skolan1990/91:26 Ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag1990/91:33 Ändring i lagen (1984:351) omtotalisatorskatt1990/91:34 Ny bostadsfinansiering, m.m.1990/91:37 Vägtrafikskatten för utländska fordon,n.m.1990/91:44 Ytterligare försöksverksamhet förförnyelse av den offentliga sektorn1990/91:45 Ändringar i allemanssparandetSkrivelse1990/91:20 redogörelse för de statligaföretagenMotion1990/91:Sk3 av m.fl. (mp) omskattepolitiska åtgärder till följd av (väckt med anledning av händelse av större vikt)7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 oktober1990/91:41 av () tillutrikesministern om Chile:I samband med försöken att återinföra censur ochsjälvcensur i pågår fortfarande trakasserieroch förföljelser riktade mot massmedia ochjournalisterna. De anklagas av bl.a. föratt bedriva en kampanj mot armén. För närvarandepågår processer mot ett trettiotal journalister. Fyrajournalister har fängslats efter den 11 mars 1990.Militärdomstolarnas åklagare har enbart månad kallat anställda från fem olikamassmedia till förhör.Den 26 september greps för sjunde gången JuanPablo Cardenas, direktör för tidskriften ''Analises'',i . Cardenas anklagas nu enligtuppgift för ett samhällskritiskt debattinlägg som enav tidskriftens läsare fått publicerat.Militäråklagarna har förklarat skyldig tilldet ''brott'' han anklagats för.Den chilenska regeringens flathet har hittillsomöjliggjort ett genomslag för demokratiska fri-och rättigheter i . Därför har yttrandefrihetensatts på undantag. Utan fortsatt internationelluppmärksamhet och stöd åt bl.a. de massmedia ochjournalister som drabbats riskerar den utlovadedemokratin och friheten i att kvävas.Jag vill därför fråga utrikesministern:1. Hur ser regeringen på utvecklingen i motbakgrund av militärdomstolarnas fortsattaförföljelser av massmedia och dess journalister?2. Tänker regeringen agera internationellt för attstödja de chilenska journalisternas kamp föryttrande- och pressfrihet?1990/91:42 av () tillmiljöministern om glasbruket i Hammar:PLM har beslutat att lägga ned glasbruket iHammar. Därmed upphör produktionen avreturglas i . Det är oomtvistat attreturglas är den ur miljö- och energisynpunkt bästadryckesförpackningen.Det är också en av uttalad målsättning attminska mängden avfall som måste deponeras,vilket entydigt talar för att returflaskan måste få enökad marknadsandel.I finns också Svensk återglasvinning, detenda företag i som sysslar medåteranvändning av krossglas. Deras verksamhetkan knappast ses som oavhängig tillglasproduktionen i Hammar.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågamiljöministern:1. Hur ser miljöministern på att returflaskansmarknadsandel stadigt sjunker till förmån för demiljöolämpliga aluminiumburkarna och PET-flaskorna?2. Avser regeringen att komma med konkretaförslag som kan leda till att avfallsmängden fråndryckesförpackningar minskas?3. Avser regeringen att vidta åtgärder som kangarantera fortsatt återvinning av krossglas?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 oktober1990/91:81 av () till statsrådet om hobbybiodling:Biodlingen har mycket stort samhällsekonomisktvärde främst genom det pollineringsarbete sombina utför men även genom honungsproduktionen.Det är viktigt att skatteregler och andra regler intemotverkar en omfattande biodling.Hittills har från beskattning undantagits biodlaremed högst 15 bisamhällen, men skattereformenleder av allt att döma till att även dessa småbiodlare drabbas av beskattning som hobby.Reglerna för hobbybeskattning passar dock intebiodlarna eftersom de stora initialkostnaderna dåinte kan kvittas mot framtida överskott påverksamheten.Kostnaderna för att starta med t.ex. sexbisamhällen uppskattas till minst 30 000 kr.förutom lokalkostnader. Att skatta för framtidainkomster utan att få dra av initialkostnaderna gerså negativa resultat att många biodlare tordeavveckla och nya ej vilja starta. Jag tog upp dessafrågor i motionen 1989/90:Sk63, vilken dockavvisades av majoriteten utan särskild motivering.Eftersom det är viktigt att biodlingen stimuleras istället för att motverkas vill jag fråga statsrådetErik Åsbrink:Vilka initiativ avser regeringen att ta för attskattereformen inte skall omöjliggörahobbybiodlingen?den 11 oktober1990/91:82 av () till statsrådet om avräkningsskatten:Riksdagen beslutade om en särskildavräkningsskatt som skall tas ut av kommunernaför att neutralisera de vinster som kommunernaannars skulle göra på skatteomläggningen.Det visar sig nu att avräkningsskatten ivissa kommuner inte bara neutraliserarskatteomläggningen, utan i själva verket blir enextra straffbeskattning av kommunen. I t.ex.Jönköpings kommun beräknas utfallet bli attkommunen betalar drygt 24 miljoner mer iavräkningsskatt än vad man vinner påskatteomläggningen.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så attavräkningsskatten inte blir en extrastraffbeskattning av vissa kommuner?1991/91:83 av () till statsrådet om invandrarverkets ocharbetsmarknadsdepartementets administrativarutiner:De sju chilenska syskonen flerårigakamp för att få hit sina åldrade föräldrar har ,efter ett tredje försök, fått ett positivt gensvar hosstatens invandrarverk. Modern, som är svårt märktav cancer, kan äntligen få komma till Markskommun i tillsammans med sin make för attåterförenas med sju av sina barn och deras familjer.Alla utom den yngsta dottern, 21-åriga ,har bildat familj, arbetar och har uppehållstillståndi Sverige.Det anmärkningsvärda har inträffat att medanföräldrarna förbereder sig för att återse sina sjubarn i så har invandrarverket beslutat attverkställa utvisning till av den yngsta dotternMarcela. Om utvisningen fullföljs kommer av alltatt döma mor och dotter aldrig mer att återsevarandra. Av någon anledning tycks det som omMarcela fall bedömts helt friståendefrån familjesituationen.Jag vill därför fråga förändringar i de administrativa rutinernahos invandrarverket ocharbetsmarknadsdepartementet anser regeringenerfordras för att undvika liknande fall ?1990/91:84 av () tillstatsministern om åsiktsregistrering:Riksdagen har beslutat att åsiktsregistrering ej skallförekomma. Likväl har enligt tidningsuppgifter enrepresentant för SAP i säpos styrelse diskuteratstrejkerna på , som ett hot motsäkerheten. Detta är djupt upprörande.Rätten att agera för rimliga löner och arbetsvillkormåste vara självklar i ett demokratiskt samhälle.Det är ett hot mot demokratin att stora ekonomisktbetydelsefulla företag som i Södertäljetvingar ut sina anställda i stridsåtgärder genom attvägra förhandla.Det borde vara arbetarrörelsens uppgift att värnaoch utveckla möjligheterna till fackligt inflytande. Istället har man i detta fall och kanske fler, slagit inpå en motsatt väg. Hur kan det över huvud tagetvara möjligt att ens närma sig tanken att användasäpo för registrering av strejkande arbetare? Dettaär en skam för hela vårt samhälle!Jag vill därför fråga statsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta medanledning av vad som förevarit i säpos styrelseangående registrering av strejkande arbetare?9 § Kammaren åtskildes