prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — Med den svårighet somföreligger att öka inkomsterna via skatter -- detomvittnades alldeles från kammarenstalarstol -- blir det svårt att klara alla de behov somfinns. Då tycker jag att det bara finns en väg att gå,och det är att se om vi kan hitta finansieringsvägarvid sidan av statsbudgeten för att klara dessa viktigainfrastrukturinvesteringar för framtiden.Vi vet att äskar ungefär 20 miljarder ianslag för vägväsendet för att kunna görainvesteringar i erforderlig utsträckning under detkommande budgetåret. fick man ungefär10 miljarder. Det fattas alltså pengar. Skall vi klarade investeringarna -- och det kommer naturligtvisatt föreligga motsvarande krav framöver -- måste vise till att vi får en genomgång av definansieringsformer som är möjliga för att hävda dehär investeringarna, och det arbetet pågår inomindustridepartementet ochkommunikationsdepartementet. Vi kommer attlägga fram ett förslag under den här riksdagen.Anf. 7 ():Herr talman! Jag vill först säga att jag är glad överatt mina borgerliga kolleger från länet deltar idebatten och i stort sett har instämt i de synpunktersom jag har framfört i interpellationen.Sedan vill jag passa på att påpeka att ger manresurser till så att det länet kanutvecklas liksom övriga län, är det inte någontingsom är tärande för landets ekonomi, utan det ärsnarast insatser för att utnyttja de förutsättningarsom har. Vi skall komma ihåg attVästernorrlands län är det mest elproducerandelänet. Trots en mycket elintensiv industri säljer vi 5TWh till andra delar av landet. Då det gällerbruttoexporten kommer från vårt län, sombara har av befolkningen. När det gällernettoexporten är det ännu mer.Det är alltså ekonomiskt för landet att satsa påVästernorrland. Dessutom bör man självfallet avsolidaritet se till att olika delar av landet harlikartade förhållanden.Industriministern sade i sitt inlägg att skogslänenaldrig har haft en så positiv utveckling. Jagvill då säga att aldrig har länförlorat så många människor som man har gjortunder den tid då utvecklingen skulle ha varit såpositiv. Det är ändå facit av vad den politik som harförts har lett till för länet. Och prognoserna pekarsom sagt mot fortsatt nedgång. Det är därför vi frånlänet är så oroliga och försöker rikta statsmakternasuppmärksamhet på detta.När det gäller att ha råd med satsningar påinfrastrukturen verkar det nästan som om vi skullegå tillbaka till vad som gällde , dåman blev ense om att föra en aktivkonjunkturpolitik. Det verkar som om vi skallnästan svälta oss igenom av krisen. Vi har alltså interåd att underhålla våra vägar, och då skall vi låtabli. Utvecklingen får inte bli sådan. Vi måste ha rådatt skaffa oss en infrastruktur. Vi kan tänka på attvåra förfäder med små ekonomiska resurser haderåd att bygga upp ett järnvägsnät i vårt land -- detvar en enorm investering då. Skall vi då inte ha rådatt underhålla järnvägar och vägar?När det gäller anslagen till länet instämmer jag iSigge Godins påpekande -- jag hann i mittanförande inte bemöta vad som på den punktensägs i svaret. Där hänvisas till anslagsökningar.Dels har de tillkommit tack vare borgerligapåstötningar, dels är det inte så värst stora reellaökningaaaar med hänsyn tagen till inflationen.Framför allt är det mycket små ökningar iförhållande till behoven i länet.När det gäller högskolan vill jag frågaindustriministern om industriministern kommer attverka för att vi får ett universitet i mellerstaNorrland , som vi från harkrävt, och om det blir fasta forskningsresurser.Kommer socialdemokraterna att sluta varamotståndare till fasta forskningsresurser till demindre högskolorna?Anf. 8 ():Herr talman! Det var allmänpolitisk debatt här ikammaren för sedan, och jag hade väntat migatt industriministern då skulle sitta i sin bänk, menså var inte fallet. Jag tog då upp frågan omkollektivforskningen. Får vi flyttakollektivforskningen när det gäller massa ochpapper från till ? Hurblir det, industriministern, när SJ nu utrederBottniabanan -- är regeringen beredd att då anslåpengar så att vi klarar exporten för hela landet?Vi har tagit upp frågan om servicen avisbrytarflottan. Varför skall den ligga där det inte ärnågon is? Borde man inte ha servicen i norraSverige? Det finns förutsättningar iVästernorrland.Vattenfall utvecklar biobränslen. Vi har mycketskog i . Det går alldeles utmärkt attetablera den verksamheten där.Vi har kämpat för att SVAR i skulle fåfasta resurser. När tänker regeringen ge SVARnågra fasta tjänster, så att man kan driva en bra ochväsentlig verksamhet?När det gäller tjänsteproduktionen vill jag säga i Ö-vik har utrett frågan och kommit fram tillatt det finns mycket arbete att göra. Jag får ieftermiddag ett svar där det sägs att de statligaverken inte längre skall behöva ta regionalpolitisktansvar. Är detta biträdande finansministernsuppfattning, eller anser också industriministern attdet skall vara på det sättet?Jag vill något kommentera det somindustriministern sade i sitt andra inlägg.Beträffande transporterna är nettoexporten frånskogsindustrin i dubbel så hög somden totala nettoexporten från bilindustrin i Sverige.Om inte transporterna , svälter man alltså uthela . Det är därför som detta är så viktigt.Industriministern talade om den ekonomiskapolitiken. Det är klart att den är bra också förskogslänen. Men regeringen har ju under de godaåren inte gjort några investeringar i Västernorrlandsom är av vikt. Därför ser det ut som det gör förbl.a. kommunikationerna.Det är av vägarna i länet som är belagda. Jagvill då fråga: Skall man behöva riva upp vägarnaoch göra grusvägar av dem, när det är avvägarna i övriga landet som är belagda, åtminstonei de södra delarna? Om vi inte kan få någon annanrättvisa, borde man i varje fall åstadkomma denrättvisan.Kan industriministern tänka sig miljöpengar försatsningar på t.ex. enbro över Sundsvallsfjärden,som ju är ett speciellt känsligt miljöområde? Dåskulle åtminstone den kostnaden lyftas bort frånvägverket.Anf. 9 ():Herr talman! Jag fick inget svar på mina frågor.Det skall kanske tolkas som att industriministernanser att mervärdeskattehöjningen när det gällerturismen har lett till att det har gått bättre förbranschen och att de regionalpolitiska målenuppfyllts. Jag kan också tolka det som att manföredrar bidragsberoende företag i stället för att deklarar sig själva.Jag vill lägga till en fråga till de två som jag tidigareställde: Omfattar turistpolitiken ävenVästernorrlands län, eller omfattar den bara de länsom enligt denna utredning eventuellt skall fåbidrag?Industriministern sade att den ekonomiskapolitiken har varit gynnsam fördessa län jämfört med . Men snälla nå'n,någon skillnad måste det ju vara mellan låg- ochhögkonjunktur även i det här landet! Men efter enav de starkare högkonjunkturerna kan mankonstatera att det inte finns några resurser kvar iSverige. Då måste den ekonomiska politiken havarit sämre än den politik som tidigare fördes.Det är sant att det finns kostnadsproblem i det härlandet. Nivån på dessa problem beror bl.a. på denkoncentrationspolitik som har bedrivits och denovilja till offensiva satsningar t.ex. i som igod tid kunde ha avlastat överhettningen iStockholmsområdet. Då hade man inte behövtlägga kostnadsnivån högre än nödvändigt utifrånhögkonjunktur och arbetskraftsbrist.Att resurserna är uttömda är faktiskt en grymslutsats. Så förhåller det sig i stat, kommun ochlandsting efter 7--av högkonjunktur. Det är juett betyg om något till den nuvarande regeringen.När det gäller ochutlokaliseringar har det skett sådana tillSundsvallsområdet. Däremot har det inte skettnågra utlokaliseringar av statlig karaktär tillÅngermanland. Därför är det oerhört viktigt attäven industriministern drar sitt strå till stacken ifråga om som skall inrättas, och someventuellt skall komma till del. Omäven förstärks, skulle det ha en vissbetydelse för hela . Det rör sig ju ändå omen sammanhängande dalgång som bör ses som enhelhet, också när man gör insatser.Jag får se om jag i nästa inlägg frånindustriministern får svar på mina frågor.Anf. 10 ():Herr talman! Industriministern sade attsysselsättningen i tidigare var god men attden inte är så god . Det är inte undra på när manhar jagat ut företagen med den energi- och EG-politik som har bedrivits.Ett av stora företag med mångaarbetstillfällen, GA Metall, kommer att runt nyårbesluta huruvida man skall etablera sig på Islandeller inte. Kan industriministern ge oss och GAMetall i ett besked omenergipolitiken? Går det att träffa ett avtal på 15--om ett konkurrenskraftigt energipris, så attGA Metall kan fortsätta att bedriva sinverksamhet?Industriministern sade att kostnadsproblemen intekan lösas med sänkta skatter, utan man är tvungenatt ha ett högt skattetryck. Jag vill ändå påstå attom skatterna sänks, kan lön och prisökningarnadämpas. Jag kan upplysa industriministern att förSCA som har ett väldigt stort skogsinnehav i främstVästernorrlands län och är detbilligare att köpa flis från än att avverka denegna skogen i . Det beror på att lönerna ärså höga och att kostnaderna är så stora för atttransportera virket till kusten. Det måste väl ändåkunna göras något, så att det blir billigare attutnyttja egen skog. Detta kan genom attskatterna sänks och genom att pris- ochlöneutvecklingen bromsas. Är inteindustriministern villig att försöka få till stånd ensådan utveckling?Anf. 11 Industriminister ():Herr talman! Här har rests en lång rad olika kravsom jag, enligt de önskemål som framställts,skall bemöta. Enligt gammal politisktaktik skall man ju agera på det sättet.När det gäller den regionalpolitiska verksamhetenhar ett ökat ansvar nu lagts på länsstyrelserna föratt de skall samordna de insatser som anses varaviktiga för länets utveckling. Det är därför som vivid våra överläggningar med länsstyrelserna harbett att få denna samlade syn på vilka åtgärder sombehövs i . Dessa åtgärder harlänsstyrelsen blivit ombedd att redovisa förregeringen . Jag förmodar att deförslag och synpunkter som kommer fram då skallredovisas, och man får också se hur länsstyrelsenprioriterar. har ju det närmasteansvaret för utvecklingen i hela länet. Jag avvaktardenna redovisning innan jag ger några som helstkonkreta svar på alla dessa frågor som har ställts.Det har talats om medel för att klara den aktuellasituationen. arbetar med sina förslag.Varje kommun i arbetar intensivtför att få fram projekt som skall ge sysselsättning.Jag har varit där uppe och sett vilket genuint arbetesom läggs ned. Jag kan försäkra att dessa förslagkommer att prövas i positiv riktning, precis som jagsade när jag var i kontakt med ochkommunerna där uppe. Här kommer förslag omdet ena projektet efter det andra. Det finns resursergenom de beslut om regionalpolitiska anslag somriksdagen har fattat. Det pågår alltså ett arbetebåde i kommunerna och i för atttackla de aktuella problemen.Här har låtit nästan som att ingenting har gjorts.Jag kan rabbla upp en lång lista över alla projektsom har fått stöd , också iVästernorrland. Det är inte fråga om att rycka påaxlarna åt problem, som GörelThurdin hävdade, utan precis som när det gällerandra län pågår det ett seriöst arbete för att försökautveckla möjligheterna till sysselsättning för demänniskor som bor och verkar i dessa delar avlandet.När det gäller turismen har utfärdat ettsärskilt uppdrag att man skall se över deregionalpolitiska konsekvenserna avskatteomläggningen. Detta uppdrag har givits tillindustriverket som skall följa, inte bara någraspecifika områden, utan de regionala effekterna avturismen.Vi skall få en rapport omdet. Då kan vi ta ställning till om det krävsregionalpolitiska insatser med hänsyn tillskattereformens effekter.När det gäller de olika affärsverkens ansvar för denregionalpolitiska utvecklingen är en del avregionalpolitiken att vi förstärker den s.k.sektorssamordningen. Den s.k.statssekreterargruppen inomindustridepartementet får nu nya direktiv. Detkommer att ställas ökade krav på attmyndigheterna skall redovisa sina synpunkter ochvad de gör för att åstadkomma en regional balans isin verksamhet. Hur de hanterar detta skallredovisas till i budgetpropositionen.Ansvaret för de regionalpolitiska insatserna flyttasinte från de olika myndigheterna. Det förstärkstvärtom genom den regionalpolitiskapropositionen.Eva , det är riktigt attutlandsinvesteringarna har ökat. Det ser jag som enganska naturlig följd av att företagen, framför alltde stora företagen, vill gardera sig inför den nyastörre marknad som kommer att öppnas i Europa.De vill ha tillräcklig volym för att klarautvecklingskostnader, marknadsföringskostnaderm.m. som krävs på den större marknaden. Därförträffar ett samarbetsavtal med ,Saabs personbilsdel går ihop med GM. Svenskaföretag köper upp företag ute i för attskaffa sig kontakt med marknaden på ett annat sättän om man bara lägger ut tillverkningen. Det är enviktig del av företagens strategi för att gardera siginför framtiden och trygga sysselsättningen iSverige.Samtidigt måste man konstatera attinvesteringsökningarna i har varitrekordartade . investerarvi i reala termer faktiskt dubbelt så mycket som vigjorde när den socialdemokratiskaregeringen tillträdde. De investeringarna leder tillsysselsättning här i , och de är viktiga. Sålänge sådana investeringar görs får vi en utveckling.Om vi inte klarar vårt kostnadsläge är risken attinvesteringar och produktion flyttas utomlands. Enutveckling med minskade investeringar i Sverigeskulle vara oerhört olycklig.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tror att det viktigaste med ensådan här debatt är att vi får alla ansvariga att insevilka behov som finns i . Det varomöjligt att åstadkomma detta . Jagvill erinra om att så sent som och elvamånader sedan stod den dåvarande ansvarige förregionalpolitiken här i talarstol och sadeatt det inte fanns några skäl att vidta särskildaåtgärder i . tidigaredeltog jag i högskolans i tioårsjubileum.Det ledande temat i högtidstalet som hölls avstatssekreteraren i varvikten av att man inte sprider fastaforskningsresurser till de mindre högskolorna.Det finns oerhört många exempel. Jag hoppas attindustriministern, som är ansvarig förregionalpolitiken, skall försöka att på olika sättkompensera . Det har skett såmånga underlåtenhetssynder under årens lopp.De frågor som jag ställde i interpellationen och somjag ytterligare kompletterade i mitt första inlägghar inte särskilt besvarats. Jag har inte fått någotbesked om industriministern, som är ansvarig förregionalpolitiken, kommer att arbeta förskolverkets lokalisering. Jag har inte fått någotbesked om väganslagen som är så viktiga. Vi harinte fått något besked om snabbtågen. När detgäller de långsiktiga satsningarna, som äravgörande för om det skall bli en vändning iutvecklingen, är väl svaret närmast att vi avstatsfinansiella skäl inte har råd.Man kan på flera sätt underlätta utvecklingen förlänet. Det kan göras dels genom att direkta medeltillförs, dels genom lokaliseringar -- det ärskolverket ett bra exempel på --, dels genom att påolika sätt stimulera företag att förlägga verksamhettill vårt län.Jag vill uppmana industriministern att lyssna på vadlänets företrädare har att säga både om de aktuellabehoven och den långsiktiga utvecklingen. Låt inteäven 90-talet bli ett årtionde då gårstarkt bakåt. Bidra till att fårutveckla de utvecklingsmöjligheter som finns idetta län. Det vore ur samhällsekonomisk synpunkthelt felaktigt att inte bidrag till att dessautvecklingsmöjligheter kan utnyttjas. Därförbehövs satsningar på framför allt infrastrukturen,satsningar på vägar, högre utbildning,kommunikationer m.m.Jag uppmanar således industriministern att tänkapå och ta de problem som finns påallvar. Låt inte kortsiktiga statsfinansiellasynpunkter hindra en positiv utveckling i länet.Anf. 13 ():Herr talman! Jag kan instämma med att vi inte har fått svar på en enda fråga.Det gör mig något förbryllad när industriministernsäger, att om vi bara får redovisning frånlänsstyrelsen, är det inga problem, eftersom detfinns pengar. I den allmänpolitiska debattenräknade jag upp en del saker som är mycket viktigaför länet som helhet. Vi har fått svaret att detfinns pengar. Det är underbart att kunna gå hemoch tala om för både och väljarna attdet finns pengar för Västernorrland.Jag tycker ändå att industriministern, som äransvarig för dessa frågor, rent principiellt skullekunna tala om för oss vad som kommer att händaom lägger fram ett antal förslag.Regeringen vet, liksom vi riksdagsmän, vadlänsstyrelsen kommer att säga. Det är så gammaltoch beprövat. Tycker regeringen attinfrastruktuella satsningar är viktiga eller är detstödinsatser till enskilda företag som är allenasaliggörande? En sådan principiell fråga borde viändå kunna ta upp här, även om jag förstår attindustriministern inte vill uttala sig om sådant somhan inte har sett på papper.Jag vill även ta upp statliga verk och deras skäl attta regionalpolitiska hänsyn. Det är underbart attindustriministern står på barrikaderna tillsammansmed mig mot . kommer nämligenÅsbrink att säga att det inte är vare sig regeringenseller uppgift att exempelvis ange påvilka orter i landet det skall finnas tullmyndigheter.Det kan finnas regionalpolitiska skäl till att maninte flyttar tullmyndigheter till vissa kommuner.Det kan vara fråga om långa avstånd och att manförbrukar mängder med restid och pengar för attkunna utföra ett bra arbete. Det är bra om vi kanvara överens om att vi här i ochregeringen ändå måste kunna ha dessa åsikter. Jaghoppas att biträdande finansministern skall ändrauppfattning i den frågan.När det gäller vägarna och investeringar i järnvägari lika väl som i övriga delar avlandet vill jag säga: Det är bara att gå hem tillregeringskansliet och läsa förslag ommedel för satsningar på vägar och järnvägar. Detfinns ganska mycket pengar där. Ensocialdemokratisk regering är kanske inte bereddatt ta dessa pengar exakt där vi säger att de kan tas.Men jag tror att alla människor i skullevara beredda att lätta på vissa fonder för att få lossmedel till infrastruktur. Det är det vi skall leva av iframtiden.Anf. 14 ():Herr talman! I har det undermånga år lagts ned ett genuint arbete för att påvisabehoven av olika insatser.Jag kommer ihåg när jag var ny här i riksdagen1986, då hadevi mycket hög arbetslöshet. Menarbetslösheten t.ex. här i varförhållandevis låg. Då fanns det inte heller någonförståelse för insatser i . Insatsernavar kanske mindre än vad industriministern geruttryck för i dag.Det är bra att det ställs ökade krav på myndigheteroch att det börjar ställas krav på regionalpolitik.Och det är bra att vi prövar samfinansiering för attåstadkomma effektiva transportsystem, eftersom viinte har det i det här landet. , och även för människor, är oerhörtstora.Viljan att ta regionalpolitiska hänsyn redan vidutformandet av förslag finns fortfarande inte.Redan i inledningsskedet är man medveten om attett förslag kommer att leda till negativaregionalpolitiska konsekvenser och att det därförgenast måste tillsättas en utredning för att man skallkunna konstatera vilka negativa konsekvenserförslaget får och vilka bidrag som skall ges. Tänkom det här i kunde fattasbeslut som redan från början innebär attregionalpolitiska hänsyn tas, t.ex. när beslut omskattesystem fattas, men även när andra beslutfattas. Detta brådskar, eftersom detta systemurholkar resurserna för hela landet.Jag konstaterar att det finns all anledning att intelämna industriministern i fred förrän ett positivtresultat verkligen kan observeras, framför allt närdet gäller den grundläggande infrastrukturen förVästernorrlands län men även när det gällerskogslänen i övrigt.Anf. 15 ():Herr talman! Industriministern konstateraralldeles riktigt att en stor del av svensk industri harinvesterat ute i och inom EG under senareår. Med den svängning som har skett av EG-politiken kommer vi förhoppningsvis även att få seen ökad investeringstakt inom gränser.Men i behöver vi också tillgång tillmycket och prismässigt konkurrenskraftig energi.Det behövs inga rapporter från ellerfrån kommunerna för att komma fram till slutsatsenatt det är ett vettigt beslut att vi behållerkärnkraften så länge den är säker och så länge viinte har något bättre alternativ. Jag är tämligenövertygad om att de som styr och ställer i de flestavästernorrländska kommuner, trots att dessakommuner är socialdemokratiskt styrda, står för attde vill ha just den typen av energipolitik.Under ett övergångsskede -- tills det har börjat rullai igen i och med den nya EG-politiken, ochförhoppningsvis även i och med en förnuftigenergipolitik -- behöver vi hjälp till småföretagarnaför att de skall kunna komma över . Det behövs en lättnad av skattetrycket fördem för att de skall kunna klara av sin verksamhet.Jag vill, liksom de andra debattörerna frånVästernorrland, betona vikten av behovet av vägaroch vägunderhåll för att vi skall få en struktur somfungerar och för att människorna skall kunna levaoch bo, och för att företagen skall kunna klara sinatransporter. Den socialdemokratiska regeringenklarar inte att ge pengar till detta. Men om vi vidnästa val skulle få en borgerlig regering finns det idet moderata budgetförslaget avsatt 1 miljardkronor till extra vägunderhåll. Och vi har tänkt ossatt en god del av den summan skall gå tillVästernorrland.Anf. 16 Industriminister ():Herr talman! har tagits upp även ireplikerna. Jag sade i mitt svar att den frågan utredsav den organisationskommitté som skall se öververkets framtid. Jag tycker att det skulle varamärkligt om jag här plötligt skulle ta ställning tillvar jag tycker att detta verk skall placeras. Det ärväl rimligt att den organisationskommitté som harutsetts får fullfölja sitt arbete innan vi börjardiskutera lokaliseringen av verket. Att jag gärnaser att verket lokaliseras så att det avregionalpolitiska skäl blir positivt är självklart.Men det är inte bara utan ävenandra områden som har behov av den här typen avverksamhet.När det gäller energin vill jag säga att vi förnärvarande förhandlar med ochGörels Thurdins partier om energifrågan. Jaghoppas att vi skall komma fram till ettställningstagande , så attregeringen kan lägga fram en proposition i börjanav . Men från mina utgångspunkterkommer en sådan överenskommelse icke att ledatill sådana prishöjningar för den eltunga industrin,som bl.a. finns i , att den tapparkonkurrenskraft. Jag utgår från att vi även ifortsättningen skall behålla det prissystem som vihar haft och som har gynnat svensk skogsindustri,kemisk industi och stålindustri. Dessa besked harjag lämnat tidigare, också i en debatt med EvaBjörne. Jag lämnar dem igen, och jag kan lämnadem även , därför att jag är fullständigtövertygad om att basindustrin är fundamental förhela vårt näringsliv, inte bara förexportinkomsterna, och att den har stor betydelseäven för vår investeringsindustri och andra delar.Vi kan inte äventyra dess framtid genom enenergipolitik som t.ex. baseras på enmarginalkostnadsprissättning, utan i dettasammanhang måste vi ha ett system som gör att denklarar sig även i fortsättningen.Beträffande skattetrycket för småföretagen vill jagpåminna om att vi med parti harträffat en överenskommelse om en skattereform,som innebär att vi har en ny företagsbeskattningsom också är utformad tillsammans medIndustriförbundet och som man där tycker är braoch som står sig väl i konkurrensen medskattesystemen ute i Europa.Det finns pengar för åtgärder på regionalpolitikensområde. Dessa har avsatt. Men det finnsnaturligtvis inte pengar till vilka projekt som helst.Det skall naturligtvis handla om företagssatsningarsom är lönsamma och som ger en tryggsysselsättning . Det är dessa projekt somvi måste få fram för att kunna bidra till lösningen avde problem som finns i och somman intensivt jobbar med där uppe.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1990/91:28 omtextilindustrins överlevnadAnf. 17 Industriminister ():Herr talman!