prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — De länder som mest har sänktsin skatt, och , och har gått förepå denna väg, är de länder som just nu har densämsta ekonomiska tillväxten inom hela OECD-området. Det sambandet tycks inte vara positivtutan negativt. Därför är det alarmerande attäven regeringen börjar tala om att det är ettprioriterat mål att sänka skattekvoten.Anf. 31 ()replik:Fru talman! Jag vill något bemöta den sista delenav inlägg. Jag sade att det finnsklart dokumenterat att ett högt skattetryck ger lågekonomisk tillväxt.Det är svårt att göra jämförelser med , somhar ett av de lägsta skattetrycken i världen, under30 %. Det skall man inte jämföra med det land somhar världens högsta skattetryck, dvs. , somligger på . Vi ser nu effekterna av det högaskattetrycket, som har bidragit till att vi ärnere på nolltillväxt i den svenska ekonomin.Anf. 32 () replik:Fru talman! Diskussionen om skattetrycket ochskattekvoten är oerhört viktig att föra i dennakammare. Det finns en uppfattning somNäringslivets Ekonomifakta har spritt ut att Sverigehar högt ett skatteuttag och därför är det en dåligekonomisk tillväxt.Korpi har i Ekonomisk Debatt visat att talet om dendåliga ekonomiska tillväxten till stor del är en myt.Vi ligger på den nivå som genomsnittligthögindustrialiserade länder gör. T.o.m. liberalenDaniel Tarschys har i tidskriften det intressanta att man borde sluta tala omen skattekvot och i stället tala om en utgiftsnivå,dvs. vilka offentliga utgifter som vi har.Jag menar att om man höjer skatterna för att kunnabygga fler JAS-plan är det förvisso improduktivt.Men om man höjer skatten för att kunna klara avatt rehabilitera dem som har slagits ut frånarbetsmarknaden, är det en oerhört produktivsatsning. Det stärker den ekonomiska tillväxten.Om man höjer skatten för att bygga ut forskningoch utbildning, ökar det produktiviteten iarbetslivet. All ekonomisk forskning säger att ökadproduktivitet grundar ekonomisk tillväxt, ochproduktiviteten ökas när vi får bättre utbildning.Det viktigaste är alltså inte hur högt skatteuttagetär utan vad man brukar skatteinkomsterna till.Det som oroar mig och som jag hoppas attstatsrådet har för avsikt att utreda är attsocialdemokraterna har anammat denna moderatasyn som har redovisat. Deländer som har pressat ned sin skattekvot har gjortdet så långt att deras ekonomiska tillväxt haravstannat.Jag tror att det vore värdefullt om vi rensadesiffrorna om skattekvoten i från internatransfereringar. Det kommunerna betalar i skatt tillstaten är inget riktigt bra mått på hur mycket detallmänna tar av den gemensamma kakan. Det ärbara en intern transferering. Vi har alltså ett måttpå skattekvoten i som inte överensstämmermed ett rimligt skattemått. FN och håller nupå att revidera sina skattekvotsbegrepp.Vi skall återkomma till denna debatt. Min poäng äratt det viktiga är vad skatten brukas till. Jag hoppaspå den typen av skattesänkningar som beror ppå attvälståndet och jämlikehten stiger.Anf. 33 ():Fru talman! Den beslutade och för nästa årgällande skattereformen var en kompromiss mellantvå partier. Det ena, , stod för ökadmateriell välfärd, speciellt för de bättre ställda isamhället. Att det är så framhöll för kammarens ledamöter.Det andra, socialdemokraterna, ville sitta kvar iregeringsställning. Låt mig gratulera dessa partier,som bägge uppnådde sina syften, en ovanligt lyckadöverenskommelse för de två partierna.Det blir allt klarare att förlorarna kommer att vara:-- de sämre ställda, för vilka de ökade uttagen avindirekt skatt inte motsvaras av minskad direktskatt,-- resenärerna med kollektivtrafik, som får kraftigthöjda biljettpriser på grund avmervärdeskatt,-- de ekologiska metoderna för energiutvinning,som fortfarande inte stöds skattevägen jämfört medmetoder som bygger på fossila bränslen,-- naturen, vars krav inte beaktats i rimligutsträckning,-- våra barnbarns barnbarn, som får ta över enutarmad och nedsmutsad jord.Låt mig på denna korta tid bara diskutera det numest aktuella problemet, nämligen beskattningenav bensin och avdragsrätten för resor till och frånarbetet. Bensin tillhör dessa fossila drivmedel sombara är tillgängliga i begränsad mängd på vår jord.Mänskligheten tömmer ut den resursen med enförfärande hastighet trots att teknik finns ochdrivmedel finns som skulle kunna ge ett uthålligtutnyttjande under all framtid, och ett ekologisktrimligt utnyttjande av andra drivmedel. Irakkrisenär mot den bakgrunden ett tillfälligt fenomen somdock är en varningsklocka. är rätta tiden attsatsa på ekologiskt riktiga produkter. är rättatiden att påbörja frigörelsen från beroendet av enprodukt som även frånsett händelserna iMellanöstern endast är tillgänglig i begränsadomfattning. Vad skall vi då göra akut? Att liktmoderaterna och föreslå nedskärning avbensinskatten visar brist på förståelse avproblemet. Det är bara symtomen man åtgärdar.Man lappar på ett ohållbart system. Nej, då är detbättre att ge ett direkt stöd till glesbygdsfolk -- ensumma som t.ex. kan användas till att betala dendyrbara bensinen eller sparas. Valfriheten är viktigför oss. Vi vill inte styra mot en ökad bilism.Vad skall vi då göra på lång sikt? Vi anser liksomfinansministern att avdragen för arbetsresor bör sesöver mot bakgrund av . Vi anser dock attdet fundamentala problemet måste attackeras. Detmåste löna sig att åka kollektivt, där så är möjligt.Det måste löna sig att samåka, där man kan göradet. Det måste löna sig att cykla om man har kortavstånd till jobbet. Därför har vi föreslagit ochföreslår igen att avdraget skall vara oberoende avvilket transportmedel man använder och endastrelateras till avståndet mellan bostad och arbete. Vimenar att de som bor nära arbetet inte behövergöra detta avdrag. Vi har en gräns vid en och enhalv mil. Trots allt är det glesbygdens folk som fårsitta i kläm , och det är viktigt att skapa enuthållig lösning för glesbygden. Givetvis, jagbetonar det än en gång, vill vi inte att den olyckligamomsbeläggningen av kollektivtrafiken skallgenomföras till nyår. Vi arbetar i riktningen attdetta förslag skall avslås.Miljöpartiet de gröna finner det olyckligt attskattedebatt och skattepolitik styrs av så kortsiktigaoch tillfälliga hänsyn. Man missar därmed ettutmärkt tillfälle att med ekonomiska styrmedeländra det ohållbara konsumtionsmönster somindustrivärlden byggt in sig i. Detta gäller såvältrafik som många andra områden.Finansiering av de skattelättnader som vi harförslagit sker huvudsakligen genom uranskatt påtre öre per producerad kilowattimme. Vi kommeratt föreslå detta. Som alltid vill vi ha fullfinansiering av våra förslag. I det fallet skiljer vi ossfrån och centerpartisterna.Fru talman! Miljöpartietde gröna kommer fortfarande att lägga fram förslagpå det ekonomiska området. Det gäller förslag somom de antogs av kammaren skulle styra denonaturliga överkonsumtionen in på resurssnålarevägar. Då skulle vi kunna gratulera våra barnbarnsbarnbarn som får ta över denna underbart finavärld med frisk mark, rent vatten och oförstördatmosfär.Anf. 34 () replik:Fru talman! sade något i stil med attfolkpartiet står för ökad välfärd främst för de rika.Jag tror att alla som var närvarande i dennakammare eller lyssnade förstod det intresse som jagvisade de grupper som inte får några storaskattesänkningar genom reformen och hur manlöser problemen för dem. Jag tror att det stårfullständigt klart för alla att referatvar alldeles fel. För att också skall fåklart för sig att det är fel att säga att vi bara värnarom de rika säger jag nu att detta är fel.Jag vill bara ta upp en liten detalj och ställa en frågatill . sade att miljöpartietvill ha full finansiering för sina förslag och att mantänker införa en uranskatt om . När tänkerni att kärnkraften skall avvecklas i ?Anf. 35 () replik:Fru talman! har full finansiering av sinaförslag, . 36 () replik:Fru talman! När jag sade att gynnar devälbeställda var det med tanke på denmarginalskattesänkning som fick medsig socialdemokraterna på. Sänkningen blev istället för , som var tanken tidigare. Det tror jag fortfarande gäller. Viatabellerna kan man räkna ut att de mer välbeställdafår betydligt större av skattereformen än demindre välbeställda. För dem blir det inte såmycket skattesänkningar.Ivar uttalade att har full täckningför sina förslag. Jag är glad att höra det. Hur är detdå med de dynamiska effekterna som ingår ifinansieringen? När det gäller dynamiska effekterhar vi redan hört av att de visadesig inte vara särskilt påtagliga i , där man hargenomfört en skattereform som liknar den vi harhär. var jag i . I Australiengenomförde man en liknande skattereform.Inte heller där fann man några dynamiska effekterav någon signifikant storlek. har räknatmed åtskilliga miljarder. Hur många det var,kommer säkert ihåg.Anf. 37 () replik:Fru talman! Om det skall vara meningsfullt attgenomföra en stor skattereform måste den rymmaen rad positiva effekter som gör att man som fulltäckning kan räkna med en del dynamiska effekter.Det är därför vi var så kritiska mot finansieringen.Vi tror nämligen att den i hög grad motverkar dedynamiska effekter som skatteöverenskommelsensgrunddrag ger möjlighet till. Vi stöderskattereformen i grunden. Med vår finansiering ärdet ingen överoptimism att kalkylera med de 7miljarder som vi räknar med som dynamiskaeffekter.Anf. 38 () replik:Fru talman! syfte med skattereformenär att på nytt få i gång svensk ekonomi så att vi kanfortsätta välfärdsbygget och främst förbättra för desämst ställda, de eftersatta grupperna i Sverige.Därför talar vi om det glömda Sverige.Jag fick inget var på frågan om uranskatt. Ni sägeratt ni skall ha full finansiering genom uranskatt.Min fråga löd: När ni tänker ni avskaffakärnkraften?Anf. 39 () replik:Fru talman! Det är nog riktigt att det rörde sig om7 miljarder. Det framstod för mig snarare som enskillnad mellan utgifter och inkomster i budgeten.Det framstod inte som någon effekt som verkligenskulle komma att uppnås. När man har genomförtliknande skattereformer har man funnit att dessadynamiska effekter inte har uppstått.Jag glömde svara på frågan om avvecklingen avkärnkraften. de gröna kommer säkertatt avveckla kärnkraften så fort vi får makt nog attgöra det. Vi har i själva verket föreslagit att manskall börja så fort som möjligt. Vi har kommit medett genomräknat förslag som visar att det är möjligtatt göra det . Vi tror inte att vi harmöjlighet att få igenom det i kammaren, men vi harsåledes bevisat att det går rent ekonomiskt.Vad säger om välfärden för desvagare grupperna kanske de svagare gruppernainte förstår, eftersom de drabbas hårdareav skattereformen än de mer välbeställda.Anf. 40 Statsrådet talman! har vi på nytt kunnatbevittna den särintressenas parad i skattedebattensom också har ägt rum tidigare. Vi ser den imassmedia. Vi kan även lyssna till den i dennakammare. översköljs vi av nyaenfrågekampanjer. ''upptäcker''massmedia att ett par tre nya grupper drabbas avruin och elände till följd av skattereformen.Bara har det uppdagats att enrad grupper kommer att plågas och utarmas isärskilt hög grad av att vi och sänkerinkomstskatten med närmare 100 miljarder kronor.Till de mest utsatta grupperna hör för närvarandelunchätare, krogbesökare, hotellgäster, forskare,fiskare, idrottsmän, löntagare, egenföretagare,pensionärer, aktieägare, gäldenärer, borgenärer,glesbygdsbor, storstadsbor, bilister, tågpassagerare,busspassagerare, flygpassagerare, villaägare,hyresgäster, bostadsrättsinnehavare, slottsherrar,miljövänner, ensamstående och kvinnor. Jag harsäkert glömt några grupper, och jag utgår från attKarl-Gösta , och kan komplettera listan om en stund.Och som ett brev på posten kommer vanligtvis kravpå att man skall få kompensation för de trakasseriersom den stora skattesänkningen innebär för denena eller andra gruppen. vart och ett för sigkan dessa krav förefalla motiverade. Mensammantagna blir de alldeles orimliga. Och denbild av utbredd misär som summan av alla klagoropskapar har ingenting med verkligheten att skaffa.Om man gör sig mödan att glutta litet bakomdraperiet, finner man att det bakom dessa till synesså ''spontana'' opinionsstormar ofta liggervälorganiserade lobbygrupper och utstuderade ochpåkostade reklamkampanjer. Syftet är nästanalltid, när man skingrar dimridåerna att brytasönder någon del av skattereformen för att införaett nytt eller bevara ett gammalt skatteprivilegium.Denna typ av hänsynslös och pengastark lobbyismvisar på en utveckling i det svenska samhället somjag för min del beklagar. Och jag kan inte upphöraatt förvånas över hur ofta och hur lättvindigt storadelar av massmedia faller pladask även för de mestgenomskinliga enfrågekampanjerna.Fru talman! Hur mycket viktigare är det då inte attde politiska partierna och det parlamentariskasystemet förmår att hävda allmänintresset, att se tillhelheten och inte blott till delen. Det är på oss detankommer att våga att hävda vissa principer, ävennär det blåser.På senare tid har det utan tvivel funnits en genuinoro och äkta bekymmer hos många människor överde kraftigt stigande olje- och bensinpriserna, låtvara att denna oro har blåsts under och förgrovatsav massmedia. Denna folkliga oro är fulltförståelig. höjdes energiskatternakraftigt som ett led i finansieringen av de sänktainkomstskatterna. Dessa höjningar passerade utanalltför stark kritik. Det fanns t.o.m. de som vågadesäga att detta var en bra miljöpolitik. Och det är ettfaktum att bensinpriset ännu , mätt i fastpenningvärde, var lägre än vad det var 1982.Men så kom invasion av ibörjan av augusti. Till följd av detta har olje- ochbensinpriserna gått upp i hela världen. Den direktaoch automatiska följden av detta blev attbensinpriset i steg med ytterligare ungefär85 öre. Som påbröd till de tidigare höjningarna blevdetta uppenbarligen i mesta laget. Bensinpriset ärfortfarande bara obetydligt högre än vad det var islutet av den borgerliga regeringsperioden 1982.Men har det varit en kraftig uppgång på kort tid.Och därför har det framförts starka krav på sänktabensinskatter eller andra lättnader.Varje person som gör sig mödan att tänka en smulavet mycket väl att som nation inte kankompensera sig för att de internationellaoljepriserna har stigit. Denna prisuppgång får,särskilt på kort sikt, entydigt negativakonsekvenser för den svenska ekonomin.Prisökningen -- man kan kalla den för SaddamHussein-effekten -- fungerar i praktiken som enextra och ovälkommen skatt som läggs på detsvenska folkhushållet. Det finns inga möjligheteratt undkomma dess effekter.Vad mera är -- , liksom andra länder, harerfarenheter , då vi försökte attuppskjuta anpassningen till de höjda oljeprisernagenom den s.k. överbryggningspolitiken. Det varvackert tänkt, men det fungerade inte så bra ipraktiken. Denna ovilja att så snabbt som möjligtställa om inför den förändrade internationellasituationen bidrog till de senare svårigheterna förden svenska ekonomin. Genom uppskovet blevkostnaderna högre och anpassningen mera plågsamän vad som hade varit nödvändigt. Därför harreaktionerna i praktiskt taget allaländer varit följande: Försök inte att döljakostnaderna med skattelättnader ellersubventioner! Genomför den ofrånkomligaanpassningen så fort som möjligt! Uppskjut inte tilli morgon vad vi kan och bör göra ! Dåoch endast då skapas en god grund för en gynnsamutveckling för välfärd och sysselsättning iframtiden.Denna insikt lyser totalt med sin frånvaro imoderaternas, och vänsterpartietsbudskap. Vi får lyssna till fantasifulla förslag ombensinskattesänkningar, utan tillstymmelse tillfinansiering.Moderaterna hävdar att momsinkomsterna ökar tillföljd av prisuppgången och vill ha en sänkning avbensinskatten med . Momsinkomsterna ökarvisserligen med bara , men i den moderatermatematiken ''rundar man av uppåt'' till nästandubbla beloppet.Men det är värre än så. Statsfinanserna förbättrasnämligen inte av att de internationella priserna gårupp. Sanningen är tvärtom att de försämras medmellan 800 och 1 800 milj. kr. till följd av denSaddam Hussein-effekten. Vi förlorar andraskatteinkomster, och olika indexbundna utgifterstiger. Det skapas långt ifrån något utrymme förskattesänkningar eller utgiftsökningar. I ställetförsämras våra möjligheter i dessa hänseenden.Därför skulle det vara till stor fördel, inte bara förde enskilda människorna utan också förstatsfinanserna och för hela landets ekonomi, om vikunde återgå till de lägre bensin- och oljepriser sområdde före krisen vid Persiska viken.Men detta bekymrar inte . De haringenting lärt och ingenting förstått.Statsfinanserna skall till varje pris försvagas medytterligare ca 1 500 milj. kr. Ovanpå SaddamHussein-effekten vill lägga en CarlBildt-effekt. Så uppträder ett parti därokunnigheten bara överträffas av opportunismen.Centerns och förslag, i den mån deöverhuvudtaget låter sig utsättas för någon analys,är ännu mer verklighetsfrämmande. Jag hörde attcentern nu vill sänka bensinskatten med 1:20 kr.Kostnaden för detta är åtminstone 7 000 milj. kr.Varifrån skall ta dessa pengar? Det gaparju redan tidigare stora hål i era skatteförslag. Skallni på nytt tillgripa den fiffiga lösningen att säga attdet är utlandet som skall betala rundhäntalöften?Så uppträder dessa partier i en skön förening.Högerideologin, centerideologin och, jag höllnästan på att säga kommunistideologin, men jagmenar naturligtvis vänsterideologin har allagenomfört samma djupsinniga analys. Den har isamtliga fall lett till exakt samma slutsats, nämligenatt bensinskatten måste sänkas med det snarasteoch att dessa fagra löften inte behöver betalas.Sverige kan lyfta sig självt i håret. På något mystisktsätt kan som enda land i hela världen undgåatt drabbas av störningarna i den internationellaekonomin.Den här löftespolitiken är en sak, den äkta folkligaoron är en annan. Den folkliga oron måste vi ta påallvar. Vi socialdemokrater har undersökt vilkamöjligheter vi har att göra något. Vi ställde tvåoavvisliga krav. Det första kravet var att en åtgärd,en lättnad, måste utformas så att den riktas till demsom bäst behöver den, där den gör störst nytta. Detandra kravet var att den inte får innebära attfinanspolitiken försvagas. Den strama ekonomiskapolitiken måste ligga fast.Vi har hittat en lösning som presenterades i går ochsom uppfyller dessa båda krav. Vi höjerreseavdraget 1990 och 1991. Denna höjningmotsvarar en sänkning av bensinpriset med 1:08 kr.i år och . för dem som har långaarbetsresor.Vi riktar insatserna till det område där behovet ärstörst, och vi finansierar dessa insatser genom attgenomföra skatteomläggningens principer även påtjänstegrupplivförsäkringen.Om vi i stället hade använt dessa pengar för attsänka bensinskatten hade det räckt till en sänkningmed 12 öre.Fru talman! Skattereformen kommer attgenomföras såsom den har beslutats. Särintressenoch lobbygrupper kan fortsätta sina kampanjerännu . De kommer att misslyckas.Skattereformen kommer att stå pall, därför att denär bra och därför att den lägger grunden för rättvisaoch en bättre fungerande ekonomi. Detta kommeratt märkas i plånboken månad för månad fr.o.m.januari nästa år. Kritiken är till stor del felaktig ochmissvisande. På kort sikt tjänar de flesta påskattereformen. På lång sikt kommer alla att tjänapå denAnf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får erinra om de debattregler som gäller.Anf. 42 Statsrådet talman! Jag vill då bara säga att de flestakommer att tjäna på skattereformen på kort sikt,och att alla kommer att tjäna på skattereformen pålång sikt.Under detta anförande övertog andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 43 ()replik:Fru talman! Statsrådet raljerade här omatt vi i har enfrågedebatter och att dessadebatter drivs av pressen och understöds av en delav de politiska partierna. Jag ställde en fråga omdet var rimligt att i Torhamnskulle behöva sälja sitt torp för att klara av denegativa effekterna av skatteomläggningen. Förhenne är det en realitet att skatteomläggningenkostar henne . Hon har idagsläget . från den 1 januariför livets nödtorft. Är det inte vettigt att diskuteraen sådan fråga?Sedan frågade jag också statsrådet om allabostadsinnehavare i vårt land som får höjda hyror.De är oroade. Är det en enfrågedebatt när denberör alla hushåll i vårt land att tala om de högahyror som bl.a. är effekten av skatteomläggningen?För en trea i allmännyttan rör det sig om entusenlapp . Hur många av hyresgästernai en trea får . Sedan fåralla ökade kostnader därför att andralevnadsomkostnader stiger i samband medskatteomläggningen.Lika litet som jag märkte att taladeom sänkt skattetryck kunde jag höra statsrådetÅsbrink tala om sänkt skattetryck. harbåde och talat idenna talarstol om att sänka skattetrycket i Sverige.Man har från socialdemokratiskt håll tänkt sig attsänka skattetrycket till nivå, då det var51,. I dagens proposition om den ekonomiskapolitiken säger man från regeringens sida att manpå sikt vill sänka skatterna. , den 13juni, som hade fattat beslutet omskatterna uppträdde statsrådet i Aktuellt och sadeatt det aldrig har varit en huvudsak försocialdemokraterna att lova att sänkaskattetrycket. Vem skall medborgarna tro på?Eftersom det inte är en huvudsak försocialdemokraterna att sänka skattetrycket,kommer vi någonsin att få uppleva attsocialdemokraterna föreslår att sänka skattetrycketi ?Anf. 44 () replik:Herr talman! Det är ju ändå så, vilket ocksåstatsrådet har förklarat, attglesbygdsborna får problem till följd av krisen.Samtidigt ökas statskassans medel genom ökadebensinpriser, som orsakas av . Detinnebär ju ökade momsintäkter. Då löserregeringen detta alltså genom att ge rätt till störreavdrag. Vore det inte bättre och ge rättare signaleratt göra så som vi har föreslagit, att ge ett direktbidrag till glesbygdsborna? Det skulle varariktigare av två anledningar: dels vill vi inteuppmuntra bilismen i tätorterna, dels är det alltsåglesbygdsfolk som har drabbats värst. Detta skullege dem en valfrihet. Kanske minskar de sedanbilismen. Om det inte kan göra det, får de alltsåkompensation. Kan de göra det, kan de användapengarna på ett annat sätt, kanske spara dem. Vadsäger statsrådet om detta förslag?Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag ställde en lätt förfrågan tillstatsrådet om matpriser och hyror. Jag blev inteförvånad över att jag inte fick något svar, för tidenär knapp, det inser jag. Men jag kommer inte helleratt bli förvånad när statsrådet kommer att säga atthan förstår att man måste göra någonting åt dessatvå saker. Därvidlag kommer vi säkert att mötasigen.Däremot är jag mer betänksam att statsrådet i sittanförande inte tog upp detta med skattekvoten.Moderaternas representant tog upp frågan igen.Här måste jag säga att socialdemokraterna går enmycket farlig väg när de helt anammar talet om attdet är viktigt att sänka skattetrycket. Det är ettfelaktigt resonemang. Det är något rimligare attdiskutera utgiftsnivån, utgiftstrycket. Det mestrimliga är att diskutera utgiftsbehoven i denoffentliga sektorn. Kan vi minska behoven är detalldeles utmärkt om vi också kan minskaskattekvoten. Detta är den infallsvinkel man börha.Statsrådet räknade upp alla förlorarna och bad attvi skulle komplettera listan. Den kanske är någotinkomplett, men den verkade tämligen fullständig.Jag hann inte studera, men jag vill göra en annanabrovinkel. Jag vill räkna upp vinnarna, vi skall juvara rättvisa. Vinnarna är företagare och löntagare,yrkesverksamma och pensionärer, män ochkvinnor, riksdagsledamöter och vaktmästare iriksdagen, personer som tjänar över 240 000 ochöver , storföretagare och småföretagare,statsråd och gräsrötter, generaldirektörer ochstatsanställda. Bland alla dessa finns det vinnare.Men det är inte där knuten finns, utan knuten liggeri att i alla dessa fall är det alltid den första i paretsom vinner mest, dvs. vissa vinner litet och vissavinner mer. Det är problemet. När man fortsätter att låta klyftornaväxa blir det allvarligt. Ni säger attni har gjort grundliga studier. Jag vill referera tiller egen studie. vet statsrådet och jag att vi skallräkna bort den första decilen.