prot · GE0946 · 1990-12-14 00:00:00 — Om inte, så förlorar i varje fallsocialdemokraterna all trovärdighet vad gällerinriktningen att begränsa bilismens avigsidor. Jaghoppas att utskottets ordförande tar upp dennafråga till diskussion och klargör i vilken taktomprövning sker inom socialdemokratin.En annan given punkt där skattesystemet måsteändras gäller frågan om grundavdragen. Sverigehar internationellt sett låga grundavdrag.Grundavdrag brukas i de flesta länder för atttillgodose bärighetsprincipen, dvs. att lågainkomster inte skall belastas av ett högt skatteuttag.I beslutet erkände riksdagsmajoritetendenna princip även för , varpågrundavdraget höjdes inom vissa lägreinkomstskikt för att sedan trappas av igen. Märkligtnog avslogs förslag om att slopagrundavdraget för inkomster över 180 000 kr.Jag tror att en riksdagsmajoritet snart kommer attdela vår ståndpunkt i denna fråga. har jaginte mött några argument mot kravet på ettslopande av grundavdraget vid inkomster över180 . Grundavdrag vid sådana inkomster ärinte fördelningspolitiskt riktigt. Ett slopande avgrundavdraget i sådana fall skulle ge samhälletinkomster på ca , kanske mer.Jag förutsätter, kanske med rätta, att ochmiljöpartiet ser positivt på denna tanke, men vadsäger övriga partier?Inom har man tidigare varit pigg på attavveckla grundavdraget. Samma parti har uttrycktvisst intresse för att minska indirekta skatter såsommomsen. Kanske kan detta vara ettfinansieringsbidrag? För har väl intelämnat idén om att skattesänkningar i vart fall delvismåste finansieras?Fru talman! Jag har ofta varit hård i mina omdömenom socialdemokraternas skattepolitik, och jagkänner mig tyvärr tvungen att vara ännu hårdare. fick vi SCB-siffror som stämmer till eftertanke.Moderaterna och vill bilda regering, ochSCB visar att möjligheten, eller snarare risken,finns för att detta skall bli verklighet. Moderaternahar höga siffror, och uppgången började påsenhösten 1988. Det var somKjell-Olof gjorde sin Canossa-vandring ochanslöt sig till nyliberal skattepolitik. Vad vi nu serär att har rätt när han säger att folk hellreröstar på orginalet än på en blåkopia. Men kanskekan dessa siffror tillsammans med varningsordenfrån och leda till att väckarklockanringer på . Då kan vinden vända.Men, fru talman, som man säger i visan: Ingendager synes . Kanske finns det ändå en liten menviktig ljuspunkt, ett litet undantag.Skatteomläggningen skulle finansieras. skeddedet inte fullt ut, utan till väsentliga delar förlitadesig och socialdemokraterna på s.k.dynamiska effekter. Men visst intog enrimligare hållning i finansieringsfrågan änmoderaterna.Förmälningen mellan de moderatafolkpartiliberalerna och de mer nyliberalamoderatliberalerna -- de två partierna börjar juglida samman -- har lett till att finansieringskravethar minskat även hos . Så fanns detplötsligt ingen samsyn mellan socialdemokraternaoch när det gällde att finansiera ettbortfall på 2 miljarder, när lagrådet av tekniska skälstoppade den särskilda löneskatten påpensionsinbetalningar. Det var en skatt som såvälfolkpartiet liberalerna som i principredan tidigare ställt sig bakom. I stället föreslogregeringen att den allmänna löneavgiften skullehöjas under första halvåret1991.Fru talman! har ingen anledning attta fullt ansvar för finansieringen av regeringensskatteuppgörelse med . Inte heller harvänsterpartiet någon anledning att bidra till attinkomstbeskattningen sänks utan att dettafinansieras. Det skall erkännas att påen rad andra områden har framlagt förslag i vilkareses krav på finansiering.Regeringens skatteomläggning får snedafördelningspolitiska effekter. Även moderaternahar kritiserat omläggningen för detta. Moderaternamenar dock att fördelningsfrågan skall lösas genomatt skatteuttaget minskas. Men en orättvis reformblir inte rättvisare för att man underlåter attfinansiera den.I utskottet har en majoritet kunnat skapas om attreservera 600 milj. kr. av inkomstförstärkningen föraktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottets majoritet skriver bl.a. ''att man nu börskapa beredskap för att motverka en allmäntbefarad arbetslöshet''. Utskottets majoritetunderstryker vidare vikten av en aktivarbetsmarknadspolitik i form avkompetenshöjande insatser, t.ex. utbildning ochandra offensiva åtgärder, samt någon form avberedskapsarbeten. Utskottet konstaterardärjämte att dessa insatser inte minst bör gälla denkommunala sektorn.Vänsterpartiet anser att dessa ställningstaganden ärmycket viktiga mot bakgrund av att propåer harrests om att arbetslösheten borde tillåtas stiga föratt bekämpa inflationstendenser i ekonomin. Förvänsterpartiet är det av stor vikt att slå vakt om denfulla sysselsättningens princip, och vi ser det somtillfredsställande att skatteutskottets majoritet haranvisat medel för att hävda denna princip. Inteminst viktigt är då att även reservera medel förberedskapsarbeten -- detta för att motverkatendenser till långvarig arbetslöshet som kan ledatill att människor slås ut för gott frånarbetsmarknaden.Detta är en ljuspunkt. Naturligtvis är vi ivänsterpartiet inte fullt nöjda med allt i dennauppgörelse. Men det är en viktig princip attarbetslösheten aktivt skall bekämpas, ochuppgörelsen visar att socialdemokrater liksomvänsterpartister i utskottet kan lösa problem på ettrimligt vis när utskotten ges tid och möjlighet attarbeta på ett konstruktivt sätt. På samma sättkunde vänsterpartister och socialdemokraterkomma fram till vettiga lösningar på skolområdetoch vad gäller bostadsfinansieringen.Om det så finns några ljuspunkter på vänstersidankan man dock undra vad som skall komma ut frånett eventuellt samarbete mellan ochfolkpartiet liberalerna, t.ex. på skatteområdet.Socialdemokrater brukar säga att borgarna inte kansamarbeta. Där har s-sidan fel. På därjag kommer från brukar man säga att det ordnar signog med skridskor bara det blir is. Och blir det baraborgerlig majoritet så kommer de nog sams ochBull. Det tror jag.Då är det mer intressant att få reda på var samsynenkommer att läggas. Vid alla steg iskatteomläggningen så har reserveratsig på så gott som alla punkter. I detta betänkandehar presenterat 43 reservationer, av75 avgivna. Och väl att märka att detta var ettbegränsat urval enligt eget särskildayttrande.Om skall vidhålla sin linje i en tänktregering då kommer sannerligen skattereformen attrivas upp, om än i fel riktning. begär jag inte attmoderaterna eller ens skall presenteraen färdig samsym vid dagens kammardebatt, mennog vore det en bra varudeklaration för väljarna attfå reda på från vilka reservationersom är särskilt viktiga att få gehör för, och nog voredet bra om kunde deklarera vilkapunkter man är särskilt noga med att behålla.Finansieringskravet är något som man kommer attfortsätta släppa efter på.Kjell sade visserligen inte att BoLundgren var jultomten, men han antydde i varjefall att kände tomten eller hade närarelationer. Om nu börjar ge efter för ettslags moderat tomtebrus, är då Haga- ochRosenbadsförhandlingarna om skatterna ettgigantiskt där socialdemokraternablev sittande med ? Kammaren och deskattskyldiga och väljarna vill nog gärna har klarasvar på dessa funderingar innan valet. Jag tror attsvaren kommer att avgöra en hel del avvalresultatet. Kanske får vi ett preliminärt svarredan om någon minut.Den moderate ledamoten har här talat om deförkättrade planerna och om hur eländiga de är.Men det finns tydligen en plan som är alldelesutmärkt, och det är den planmässiga sänkningen avskattetrycket. Det är tydligen skillnad på planeringoch planering. En plan finns som är godkänd, ochdet är när man sänker skattetrycket. I alla sinareservationer kan man ange bärande skäl ochargument, men det finns en underliggande tydligström och det är: Sänk skattetrycket så löser sigallting. Det är ungefär som de vises sten.Men det finns länder som sänkt skattetrycket årefter år, och de sociala problemen har ökat.Det finns länder som har bekämpat inflation ocharbetslöshet med politik som liknar den, och dessaländer har lyckats åstadkomma såväl hög inflationsom hög arbetslöshet. Så det är väl inte givet attskattesänkningar löser alla problem.Själv är jag för att ta ned skattetrycket därest vi fården situationen att behov av transferering minskaroch därest vi får bättre inkomstfördelning. Dåbehöver vi inte utnyttja skattesystemet för att rättatill de skevheter som marknaden ger upphov till.Kan vi få en mer socialt anpassad marknad, ja dåkan vi sänka skatteuttaget, men först då. Vi kaninte gå andra vägen.Anf. 103 BO () replik:Fru talman! Planmässiga sänkningar avskattetrycket är bra, men det är inte ordet i sig självutan vad det egentligen innebär. För LarsBäckström och hans partikamrater, som tidigarehette kommunisterna, ärcentralstyrningen och planeringen ettsjälvändamål. Det är just den planeringen avmänniskornas vardag och företagens sätt attproducera, inriktning på varor och sådant som letttill det kaos, den fattigdom och den kommandesvält som finns i . Det är precis detsystem ni har förespråkat. Även om ni nu försökerklä det i andra kläder är det fortfarande grunden iden politik ni är intresserade av.Sedan säger att någon kan sittamed . Socialdemokraterna har ocksåsvårt att sänka skatterna. De börjar tala om att dekan tänka sig att göra det. Men är det att sitta medSvarte om man får sänkt skattetryck, så attmänniskorna kan bestämma över en större del avsina inkomster? Det har jag mycket svårt att se. Jaghar en känsla av det också blir svårt försocialdemokraterna att reagera mot detta när detväl är genomfört av en ny regering.Lars säger att han också kan tänka sigatt sänka skattetrycket om behovet avtransfereringar minskar. Men det är ju det högaskattetrycket som ökar bidragsberoendet. Om mansänker skatterna minskar behovet avtransfereringar. Det är så man måste se det, mendet vill inte . För det ärplaneringen, centralstyrningen av människornasvardag som ligger bakom, den som skapade helaÖsteuropas problem.Lars hade funderingar över KjellJohansson och mig och våra resp. partier. Ja, jag ärmedveten om att min replik gäller ,men frågan gällde vad vi tillsammans medfolkpartiet kan åstadkomma. Om jag säger till KjellJohansson: Visst måste man sänkamervärdeskatten . Visst måste mansänka arbetsgivaravgifterna så att vi har en chansatt komma i Europanivå. Visst måste vi dra nerkapitalbeskattningen, liksom statsrådet har sagt t.ex. Där vi har vi några punkter,viktiga för människorna, som vi säkert kan kommaöverens om eller hur? Vad tror ?Anf. 104 () replik:Fru talman Det blir inget preliminärt besked här -- jag tänker inte försöka klara ut folkpartietslångsiktiga skattepolitik här. Vi får hitta någotbättre tillfälle. Men skall intebehöva bli helt lottlös. Jag skall ge ett definitivtbesked: Vi i kommer inte att slopagrundavdraget över 180 000 kr.Om man över huvud taget skulle göranågonting -- men det har vi inga som helst planerpå -- skulle man i så fall trappa av det. Men sloparman det blir det ju inga 5 miljarder. När den somhar . i inkomst och höjer till 190 000 fårhan ju inget kvar, eftersom han blir av med sittgrundavdrag. Den som kommer upp i 200 000 fåren marginalskatt, vid . blir det 66 %osv. och sedan sjunker det när man kommit upp imiljoninkomster ner till nära 50.Jag kan inte tänka mig att ens villha ett sådant system.Anf. 105 () replik:Herr talman! Det är bra, , att vikan börja debattera den saken, för just det somKjell antydde är otänkbart för min del.Naturligtvis måste det bli en avtrappning. måste grundavdragethelt försvinna. Då får vi en marginaleffekt som blirnågot högre än den nuvarande. handlar detom -- det kan gälla upp till ungefär 140 000 kr.Sedan kan det vara snabbare avtrappning.Marginaleffekten skulle då ligga på runt 40 %.Resonemanget är alltså riktigt om det handlar omden effekten.Det här skulle på det hela taget leda till en mycketbättre fördelningsprofil. Men den här frågankommer vi att ha många fler debatter om. Jag troratt den framförda ståndpunkten så småningomkommer att vinna ett sådant gehör att folkpartietliberalerna accepterar den.Vidare ser jag med spänning fram emot kommandedebatter . Vi kommer att ställa sammafråga om samsynen i skattepolitiken när det gällerfolkpartiet liberalerna och moderatliberalerna. Detskall bli intressant att se hur detta kan formas till enhelhet.Bo Lundgren tog upp tråden beträffande detta medvänsterpartiet kommunisterna som partiet tidigarehette. Ja, kommunisterna hette engång i tiden kommunistiska parti. Dåtrodde kommunistiska parti på enallomfattande plan -- det är riktigt. Men ävenmoderata samlingspartiet, , hade engång uppfattningar som man nu har gått ifrån. Viutvecklas i takt med tiden -- det är korrekt.Sedan tycker jag att detta med planmässigheten ärnågonting intressant. Det finns ju ett stort mått avplanmässighet inom vad som kallasmarknadskapitalism -- inom de stora trusterna,monopolen, kartellerna och, inte minst,näringslivets takorganisationer.Det finns också en typ av anarkistisk kapitalism itredjevärlden som resulterar i svält.Men det finns ytterligare en aspekt här: Denmarknad som vi har haft har inte varit dennattväktarstat som ni vill återskapa, utan det harvarit fråga om en marknadsekonomi med en starkarberarrörelse, med en stark facklig rörelse, somhar kunnat driva högerpolitiken på reträtt. Därförhar vi fått välfärd i detta land. Välfärden har vialltså inte fått tack vare , utan tackvare svenska folkets och de svenskafolkorganisationernas insatser. Men framför allthar vi fått välfärden genom individens arbete -- vidskrivbordet eller vid maskinen. Det är alltså varkenmoderater eller industriledare som har byggt uppvälfärden, utan människorna själva.Något som jag har funderat över -- jag skall försökaåterkomma senare, -- är följandefråga: Finns det någon skatt som intevill sänka? Ni vill ju ta bort alla skatter. Men finnsdet alltså, , någon skatt som ni inte villsänka ?Anf. 106 ():Herr talman! Först skall jag berätta litet grand omlille och hans vanliga familj. Hemmahos är det på det viset att man, när manskall kosta på sig en utgift, först ser till att det finnspengar i kassan. Herr och låter litettjatiga när de får tala om detta för barnen gång pågång. Men egentligen förstår barnen mycket väl attdet måste vara på det viset när det gäller pengar ochekonomi.Egentligen borde det vara likadant hos store herrLarsson och i hans stora rike, men det är det inte.Där är det på det viset att två politiska partier, herrLarssons eget parti och folkets liberala parti,tillsammans har drivit igenom en skattereform, därden tydligaste effekten är en kraftig sänkning avinkomstskatten för dem som har det bäst, som harde högsta inkomsterna. Givetvis kostar sådantpengar, och en del av finansieringen har de tvåpartierna kunnat enas om -- t.ex. beträffande momspå kollektivtrafiken, för att nämna en sak.Sedan hade man också tänkt sig en inkomst genomatt ta ut en löneskatt på pensioner. Den skattenskulle betalas när pensionerna tjänas in. Det därvar litet komplicerat, och det kunde inte direktaccepteras av lagrådet. Därför saknades det 2miljarder när det gällde att bekostaskattesänkningarna. Tydligen har ochsocialdemokraterna inte kunnat komma överensom ett sätt att ta in de pengarna. Men påhittig somhan är, , föreslog han då att man skulleöka den allmänna löneavgiften -- dvs.under första halvåret 1991 öka uttaget av skatt påarbete. Inga andra än socialdemokraterna tyckteom den lösningen. Men har räddaren trätt fram:Vänsterpartiet har erbjudit sig att stödjafinansieringen av skattereformen -- givetvis inteutan villkor! fordrar ett antalåtgärder för att befrämja sysselsättningen -- riktigtvad vet man väl inte . Men man vet att detkommer att kosta 600 miljoner, som alltså skallreserveras för ändamålet.Vi i de gröna anser att lösningen är likaförvånande som den är förkastlig. Man finansierarinte en budget genom att hitta på nya utgifter. Ochman främjar inte sysselsättningen genom att höjalöneavgiften med 2 miljarder. ochsocialdemokraterna, som var så överens om attsänka höginkomsttagarnas skatt, borde faktisktockså ha ett ansvar för att budgeten går ihop.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 4. Detgäller då mom. 1.Flera av partier talar faktiskt ommiljöfrågor precis som om de vore intresserade aven radikal förbättring av miljön. Det är dock bara ivår skattemotion som miljön har prioriterats.Varför har man t.ex. åstadkommit en skattereformsom gynnar privatbilismen mer änkollektivtrafiken? Momsen på kollektivtrafikendrabbar direkt hushållen och indirekt miljön,eftersom det kan befaras att många inte användersig av kollektivtrafiken. Vi i de grönaanser att momsen på kollektivtrafiken skall bort.Jag yrkar bifall till reservation 27. Det gäller dåmom. Den voteringen kommer att bli intressantinte bara för utskottet och kammarens ledamöterutan också för miljövänner och vänner avkollektivtrafiken landet runt.Sedan vill jag något kommentera de högadrivmedelspriser som har orsakat.Internationellt sett innebär det höga oljepriset enomfördelning mellan de oljeproducerande och deoljeimporterande länderna. Särskilt länderna itredje världen drabbas ytterst allvarligt. FörSverige som helhet, liksom för i-världen i stort, kande ökade utgifterna . På grund avmervärdeskatten på bensin kommer statskassant.o.m. att tjäna litet på krisen. Inom blir detdock en viss omfördelning. De som utnyttjar bileller andra transportmedel förlorar en hel del, bådetill oljeproducenterna och till statskassan -- i varjefall gäller det den sena effekten ochkompensationen.Vi föreslår i reservation 30, som jag yrkar bifall till,en skatterabatt om . till glesbygdsbor iarbetsför ålder -- dvs. -- och enrabatt om . Det här är enkelt attadministrera och det erbjuder den enskildevalfrihet. Om han eller hon vill eller kan minska sitttransportarbete, har man den valfriheten. Detlönar sig, och det måste vara bättre för miljön.Annars täcks förtjänsten delvis av rabattenMin sista kommentar gäller den barocka regeln ombeskattningen av förmånen av fri bil, utan hänsyntagen till körsträckan. Det var dock hoppfullt atthöra -- jag tänker då på debatten som Bo Lundgrenoch hade -- att en lösning är i sikte.Det här är en gammal miljöpartifråga.Eftersom jag hörde att är på sammalinje som vi yrkar jag bifall till reservation 20. Bådereservation 20 och reservation 21 lyder ju undersamma moment.Herr talman! Betänkandet innehåller mångadetaljer som vi har diskuterat tidigare och som viskall återkomma till. För tids vinnande hänvisar jagden nyfikne ledamoten till våra reservationer, somjag till fullo står bakom.När det gäller yrkandena om bifall tillreservationerna handlar det speciellt omreservationerna 4, 20, 27 och 30.Anf. 107 ():Herr talman! För att inte skatteutskottet skall fåalltför dåligt rykte bland hemlängtanderiksdagsledamöter skall jag korta ned mittanförande högst avsevärt.Inför den här imponerande församlingen är detkanske på sin plats att påminna om att det ,faktiskt nästan , är riksdagenfattade beslut om första steget i den storaskattereformen. tar vi alltså det tredje ochsista steget beträffande genomförandet av denreformen.Därmed sätter vi punkt för ett arbete som har tagitmer än . Det har varit ett minst sagt grundligtutredningsarbete. Varje del av det gamla systemethar genomlysts, och varje litet nytt förslag haranalyserats. Absolut ingenting har lämnats åtslumpen.Statliga utredningar -- med landets absolut främstaskatteexpertis -- har arbetat , och i ettfall ända . Hundratals remissinstanserhar granskat förslagen. Ett mycket stort antaltjänstemän i och iskatteutskottet har berett förslagen. Detta -- kanman väl säga -- är i sanning svensk grundlighet närden är allra bäst.Men det är heller inte vilken reform som helst. Härär det fråga om den största skattereformennågonsin i . Och vem vet -- kanske benämnsden rent av som århundrades skattereform iframtidens historieböcker.Ändå är reformarbetet säkert inte alldeles färdigt.Vi kommer med största sannolikhet att upptäckaatt det finns saker och ting som behöver rättas till.Det vore väl närmast konstigt om ett så omfattandereformarbete skulle vara fullständigt perfekt frånallra första början.Om det t.ex. skulle visa sig att det fortfarande finnsfördelningspolitiska orättvisor eller om nya kryphåli skattelagstiftningen skulle dyka upp, ja, då måstevi vara beredda att ingripa.Därför måste reformen följas upp och utvärderasmycket noggrant. Regeringen har, som alla vid dethär laget vet, tillsatt en särskild kommitté som skallgöra detta. Det kan tilläggas att kommittén redan äri arbete.Jag för min del är också övertygad om att de s.k.särintressena kommer att fortsätta sin envisa kampför att förbättra sina skattevillkor. Många motionerkommer att väckas i det syftet, och myckenvältalighet kommer att utvecklas.Det blir krav på lägre krogmoms och lägre moms påpersontransporter. Det blir krav på bättre villkorför idrott och annan ideell verksamhet. Det blirkrav på bättre villkor för pensionssparande,användande av tjänstebil osv.Men tro mig -- dessa och andra särintressenkommer att få det allt svårare att göra sig hörda iskattedebatten! Människor kommer mer och meratt inse att de försämrade skattevillkoren, somdessa intressen onekligen får, mer än väl uppvägsav i sänkt inkomstskatt.Människor kommer att upptäcka att ett enkelt ochenhetligt skattesystem -- utan en mängd undantagoch särregler -- är den bästa garantin för ett rättvistskattesystem, utan möjligheter för smarta ochvälbärgade människor till osund skatteplaneringoch skattefusk.Människor kommer att upptäcka att -- om nu dessasärintressen ändå skall gynnas, vilket naturligtvisinte kan uteslutas -- det bästa sättet inte ärskattesubventioner. Annars får vi återigen detskattelapptäcke som har vållat oss så storabekymmer.Herr talman! Det är viktigt att en så passomfattande samhällsförändring som den som detnu rör sig om vilar på en bred parlamentarisk bas.Den ger nämligen de nödvändiga förutsättningarnaför att vi skall få ett och varaktigtskattesystem. På så vis hinner människor vänja systemet. Framför allt hinner man lära sig hurdet fungerar innan det ändras igen.Därför är det bra att socialdemokraterna ochfolkpartiet har kunnat enas om tagen ochtillsammans konsekvent och målmedvetet har drivitigenom reformarbetet i . Det är också braatt ställer sig bakom stora delar avreformen.Men moderata samlingspartiet ställer sig, somvanligt, vid sidan om och fortsätter på det viset sinsedan 1981 inledda skattepolitiska ökenvandring.Jag skulle tro att och andra moderaterhar vissa pedagogiska problem med att för sinaväljare förklara varför man tar avstånd från enreform, som innebär historiens störstamarginalskattesänkning och en långtgåendeanpassning till EG, bl.a. när det gäller indirektaskatter och företagsskatter.Ännu större pedagogiska problem, och det har vimärkt här, kommer han att få när hanskall förklara för sina väljare att hans parti tänkerregera ihop med -- om han nu får denmöjligheten efter valet 1991.Jag vet inte om ni som sitter här i kammaren nulyssnade på anförande. Jag lyssnadeväldigt noga, och jag noterade alla hans målandebeskrivningar av förslagen i skattereformen. Hansade faktiskt att förslagen i skattereformen varvanvettiga, galna. Han klippte sedan till rejält närhan sade att förslagen är snurriga. säger att han -- om han får den möjligheten --skall regera ihop med ett parti som kan lägga framvanvettiga och snurriga förslag.Naturligtvis kommer en mängd frågor att resasinom väljarkåren: Kommer i densituationen, om de får möjlighet att regera ihopmed , att kräva -- och den frågan harställts tidigare -- att skattereformen skall rivas upp?Om svaret på den frågan skulle bli ja -- jag tvivlarpå att jag får ett entydigt svar -- vad tror då BoLundgren att säger? Vi har ju fått enliten föraning här i diskussionen mellan BoLundgren och , och det varsannerligen inget kärleksgnabb -- snarare ettkraftfullt skilsmässogräl, skulle jag vilja påstå.Om svaret på frågan däremot blir nej, kommer nyaföljdfrågor som ett brev på posten: Vilka heligaskatteprinciper måste ni då överge? Vilka viktigavallöften måste ni bryta?