prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Det är varken solidariskt eller rimligt atttro att de fattiga länderna i tredje världen skullekunna ta emot och klara stora flyktingströmmar omEuropas förhållandevis rika länder skulle stängasina gränser.Samverkan mellan europeiska länder harhuvudsakligen rört sig om insatser mot symptomen,men lösningar av bakomliggande problem har maninga gemensama handlingslinjer för. Densamordning som funnits för att mötasituationen inom har lett till ganskablygsamma framsteg främst då i de pågåendekonsultationerna mellan UNHCR och ettfemtontal västländer.Mellan de nordiska länderna har däremot ett ökatsamarbete och en samordning kunnat ske, vilketegentligen borde kunna bilda mönster för ett bättreinternationellt samarbete.De kraftigt ökade migrationsströmmarna tillVästeuropa kommer inte att kunna mötas inomramen för en flyktingpolitik. Det behövs en nysamordnad migrations- och flyktingpolitik iEuropa, grundad på en helhetssyn där man intebara har flyktingssituationer för ögonen utan ocksåser invandringen som en positiv faktor förländernas utveckling. Där skall ocksåagera.Anf. 84 () replik:Fru talman! talar om deekonomiska flyktingarna som ett stort inslagdagens flyktingsströmmar i . Men kan manverkligen finna någon bakgrund till detta? Vad servi om vi tittar i statistiken? Är det så turkbulgarernaförra året kom hit på grund av felslagna skördar?Kom de irakiska kurderna på grund av omfattandearbetslöshet? Kom Kosovo-albanerna kanske pågrund av en och annan liten miljökatastrof? Det ärnaturligtvis inte så, utan varje större flyktinggruppsom kommer, framför allt till , har sinbakgrund i en politisk händelse där mänskligarättigheter har förtryckts. Det är att förvända synenpå människor, att förvrida flyktingdebatten atthävda att det ekonomiska orsakerna skulle vara ettstarkt skäl till att människor söker sig till Sverige.Även i är detta kraftigt överdrivet. Omman ser på ökningen av de asylsökandetill , finner man att ungefär hälften av denkraftiga uppgången består av rumäner. Kan detverkligen vara så att människor flyr från Rumänienav några andra skäl än politiska, med tanke på demycket stora svårigheter som tampasmed? Finns det någon trovärdighet i att människorinte skulle ha politiska skäl att fly från Rumäniennu eller ? Återigen hör vi frånregeringshåll att de människor som kommer hitegentligen inte har så starka skäl. Man säger att deegentligen inte borde komma hit och att det bara ärirriterande att de kommer hit och belastar vårsamhällsapparat. Det vore välgörande med enannan och mer konstruktiv attityd med störreförståelse för de svåra omständigheter som gör attmänniskor av politiska skäl tvingas fly. Dess värrefår vi väl vänta på detta från regeringen.Det är tyvärr så, säger , attresten av inte har velat lyssna på detkonstruktiva förslagen när det gäller att skapa envettig flyktingpolitik i samordning med de övrigaeuropeiska länderna. Några förslag från folkpartietkan i så fall vara att går spetsen för att låtabli att använda viseringsintrumentet för att hindramänniskor med rejäla flyktingskäl att komma hit,att låter bli att ansluta sig till det tåg somutnyttjar flygbolagen för hindra flyktingar från attkomma hit. Kanske skulle vi också kunna få endiskussion om en eventuell gemensam europeiskkonvention som slår fast att de facto-flyktingarockså ska ha ett rättsskydd i . Jag skullevilka höra inställning till justdetta. Är regeringen beredd att verka för en sådankonvention?Anf. 85 ()replik:Fru talman! säger att vissapåstår att nya murar byggs upp i . Menkonventionen och de diskussioner som förts iDublin av de elva EG-staterna har ju rört just nyaasylregler och att en europeisk fästning skallbyggas. artikel börjar med: Inom ensnar framtid kan ha anslutit sig till nya regler om asylrätt. finnsockså med i diskussionerna om ett avtal för yttregränskontroll. Det är ingenting som jag eller någonannan har påstått. Det är faktum att det byggs nyamurar i svenska sektionen ärman också orolig och har skrivit ett öppet brev tillutrikesdepartementet där man uttrycker sin oro förde nya asylreglerna och över att ingen offentligdebatt har förts om detta i folkvalda församlingareller i massmedia. Som jag inledningsvis sade skerförändringar inte bara i svensk utan även ieuropeisk flyktingpolitik i största tysthet, ja rent avi hemlighet.Amnesty säger också i sitt brev att man djuptbeklagar den tystnad som alltjämt råder i Sverigeom utarbetandet av två så viktiga mellanstatligafördrag, vilka senare mycket väl kan komma attantas också i , dvs. att man nu smygvägenförändrar flykting- och migrationspolitiken, så attvi till slut, utan att ens få diskutera i den härförsamlingen, står inför fullbordat faktum.Det är inget påstående, , utandet är faktiskt ett faktum att nya asylregler kommeratt genomföras i . Jag tycker att vi skall fåinformation och få i gång en debatt, så att vi intesmygvägen ansluter oss till de här asylreglerna.Anf. 86 ()replik:Fru talman! Allt det som tog uppi sitt anförande andades ett skydd för oss själva.Det var inte mycket av solidaritet och mänskligarättigheter som kom fram i det talet. Nej, det varett tal om att den nya flyktingströmmen bestod avmänniskor som tyckte att det var bättre i det härlandet än i deras eget och därför ville komma hit.Det kan i och för sig tyckas som en självklarhet. Detvar därför som så många svenskar flyttade till USAen gång i tiden. Det fanns möjligheter för dem attskapa sig en bättre tillvaro i USA.Maud Björnmalm gav inga besked om sådant sommånga av oss oroar oss för, saker som också Rödakorsets generalsekreterare tog uppi en debattartikel i häromsistens. Han varnadedär kraftigt för det nya politik medflyktingfientlighet och höga murar. Jag vill veta omregeringen tänker bidra till att det skapas nya murari , att det byggs upp kraftiga skydd mot attflyktingar kommer in i länderna. Det är flyktingarsom enligt alla konventioner bör få komma till ossav humanitära skäl. Dessa konventioner har vihittills följt. Det vore intressant att få veta omregeringen har ändrat policy.Sverige har, trots att det är ett litet land, varitganska drivande i dessa frågor på detinternationella planet. Vi har ofta framställts somstarka och tuffa. Därför är det viktigt att vi inte utandebatt förändrar vår politik. Det är viktigt att fåreda på vad regeringen anser i dessa frågor. Vilkakrav ställer på den kommande ocheventuellt gemensamma flyktingpolitiken? Ställervi upp på de krav som ställs inom EG? Ellerkommer vi att ställa krav på att EG förändrar sinnuvarande syn på flyktingpolitiken?Anf. 87 () replik:Fru talman! ,utskottsmajoritetens talesman, har naturligtvismånga frågor att besvara. Jag kan inte begära att fåsvar på alla mina frågor, och än mindre kan jagbegära att vi alla får svar på samtliga frågor. Menlåt mig ändå upprepa min fråga, omsocialdemokraterna nu är beredda att lätta något påden rigorösa inställningen till begreppetinvandring. I arbetsgruppens idérapport sägsföljande: Den nuvarande tillämpningen av gällandereglerna -- en arbetskraftinvandring av ca 200--300personer -- är uppenbarligen alltför rigid för atttillfredsställa de behov som i vart fall i framtidenkan uppstå. -- Jag upprepar min fråga: Är niberedda att tänka om något? Det sägs nämligenockså i rapporten, att under begreppetasylsökande, dvs. människor som skall tillförläggningar och uppta hela apparaten, som viibland tycker har urartat till att bli alltförbyråkratisk, döljer sig uppenbarligen ganskamånga som i stället skulle kunna komma in genomarbetskraftsinvandring. Det tycker jag skulle ge ettmycket positivt tillskott till vårt land.Mina värderade meddebattörer är alltförpessimistiska i sin syn på frågan om enharmonisering av flyktingpolitiken i . Det ärnaturligtvis mycket viktigt att vi deltar i den härdiskussionen, och just därför är det också angelägetatt vi säger ja till . Då får vi på ort och ställevara med och påverka.De regler som vi ställer upp måste ge klaraanvisningar om vilka som är flyktingar. Flyktingen,dvs. en människa som i sitt hemland har blivitförföljd på grund av ras, religion och av andraorsaker, skall givetvis få en i ; detställer vi alla upp på. Men vi skall naturligtvis deltai diskussionerna i EG kring dessa frågor och kunnasäga ifrån. Jag är optimist och tror att vi kommeratt lyckas väl.Det har diskuterats huruvida fattigdom skall kunnaligga till grund för flyktingskap. Självklart skall denkunna göra det. Frivilligorganisationerna är inteeniga om att så inte skulle vara fallet. Vissaorganisationer ser negativt på fattigdom som grundför flyktingskap, medan andra organisationer, somhar kunskaper om människors fattigdom ochbehovet av bistånd, säger att det är att viför in just begreppet fattigdom som en viktig orsaktill flyktingskap.Anf. 88 () replik:Fru talman! Det har ställts många frågor till mig. Ilikhet med tycker jag att somligahär är alltför pessimistiska. ser enligt min mening barasvårigheterna och inte möjligheterna.Alla människor som söker sig till ochEuropa är faktiskt inte flyktingar. De är det inteenligt FNs . Därför har jag,, förespråkat en ny immigrations-och flyktingpolitik inom ramen för vilken en vissinvandring tillåts. Det vill jag också ha sagt tillMarianne , som tyckte att jag talade tillskydd för oss själva. Jag förespråkar alltså att enviss invandring skall tillåtas. Det framgår också avde direktiv som regeringen har lämnat när det gälleratt se över den svenska invandrar- ochflyktingpolitiken. En viss arbetskraftsinvandringskall också tillåtas, . 89 () replik:Fru talman! Vi förespråkar en ny immigrations-och invandringspolitik, säger låter naturligtvis som en utomordentligtintressant signal att man funderar på att tillåta enviss invandring av, som jag tolkar det,arbetsmarknadsskäl. Men på det europeiska planetför man såvitt jag kan se inte den här politiken.Eller står man verkligen för den typen av förslag pådet europeiska planet? Om det vet vi ingenting.Precis som sade har densvenska ledamöter liksom de offentligadebattörerna en utomordentligt dålig insyn i vadsom egentligen diskuteras när regeringen sätter signed med sina kolleger i andra regeringar i Europaför att dra upp riktlinjerna för den gemensammaasyl- och immigrationspolitiken. Det är en mycketstor brist, och frågetecknen kommer att kvarståända till dess att vi får exakt information av vadregeringen har för sig vid dessa samtal.Jag är för och mycket positivt inställd till ettsvenskt uppgående i EG , förutsattatt den nuvarande utvecklingen fortsätter iÖsteuropa. Men i finns det olika krafter attarbeta tillsammans med. Vi kan verka tillsammansmed de människor som är rädda för invandrare ochflyktingar. Vi kan också verka tillsammans meddem som med viss kraft uttrycker sina åsikter, somverkligen vill föra en generös flyktingpolitik ochsom kritiserar överenskommelser som tvingarflygbolag att avvisa asylsökande, vare sig deras skälför att få asyl är starka eller inte. Det är människorsom framför kritik mot användande avaviseringsregler som ett medel att avvisa flyktingarsom vill komma in i ett visst land. Dessa krafter villfolkpartiet samarbeta med i . Vi ärövertygade om att skulle kunna få till stånden bättre europeisk och gemensam flyktingpolitikän den som förs . Det är en av deviktiga uppgifter som vi har framför oss när vi nuobönhörligen kommer att fungera i ett allt störrealleuropeiskt sammanhang.Jag skulle då vilja återigen fråga MaudBjörnemalm: Hur är det med regeringens vilja attskydda de facto-flyktingarna? Är man beredd attverka för en europeisk konvention eller någonannan rättslig historia som skulle kunna slå fast justde facto-flyktingarnas rätt till skydd?Och hur är det i ? Hur kommer det att blimed den svenska lagstiftningen? Kommer dennagrupp av flyktingar, som faktiskt harutomordentligt starkt behov av skydd, även ifortsättningen att utestängas, eller kommer dessaflyktingar att få stanna i ?Anf. 90 ()replik:Fru talman! säger att vi somifrågasätter och är kritiska mot den flyktingpolitiksom håller på att lagfästas i har enpessimistisk syn. Jag vill säga tvärtom, att vi har enoptimistisk syn på att människor från länder i ochutanför vår världsdel fritt skall kunna resa i ,att det inte skall byggas nya europeiska fästningar.Det vore intressant att höra om den sista repliken tar avstånd från vad AndersWenström på sägeri , nämligen att han hoppas attSverige skall ansluta sig till nyaregler vad gäller asylrätt. Det kommer ju att ledatill en oerhört destruktiv syn på människor, påEuropa och på möjligheter i ett framtidaEuropa.Det är intressant att höra här från talarstolen: TarMaud Björnemalm avstånd från de här uttalandenafrån ? Annars är detju risk för, som jag sade i min förra replik, attSverige smygvägen, utan att det diskuteras vare sighär i eller i massmedia, ansluter sig tillEGs asylregler. Det är oerhört viktigt att få ettklarläggande, och har möjlighetnu att ta avstånd från vad som har sagts frånarbetsmarknadsdepartementet.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Ja, , du sade att vivar så negativa i vår syn på ochflyktingpolitiken. Menar du med detta att du ochregeringen ser positivt på EGs flyktingpolitik,eftersom ni inte vill framföra någon kritik alls? Jagfick inget svar på frågan om det finns några signalerfrån regeringen, om den ser negativt eller positivtpå EGs flyktingpolitik.Du sade att det finns ingen gemensamflyktingpolitik i och att det behövs ensådan. Men måste du lika väl som jag varamedveten om att EG med sina nya gränser ochgemensamma tullmurar, passkontroll osv.självklart kommer att ha en gemensamflyktingpolitik. Det kommer ju inte att fungera i ettnytt gemensamt område, om man inte också har engemensam flyktingpolitik.De signaler vi har fått från EG-håll är välinte speciellt positiva för flyktingarna. Jag undrarlitet grand hur regeringen tänker driva politiken iförhållande till detta och vilka krav man ställer.Sverige är väl inte precis värdelöst, utan vi harmycket som är positivt både för oss själva och förmånga andra. Jag tycker att man skall framhållaganska starkt i sina förhandlingar med andra länderatt vi också har möjligheter att ställa krav och intebara automatiskt rätta oss efter vad andra tyckeroch vill i de här frågorna.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag sitter ju inte i regeringen, så jagvet faktiskt inte vad regeringen diskuterar. Men jagvet att är aktivt i europeiska sammanhangoch att det är som har tagit iniativet till des.k. konsultationer som hålls mellan UNHCR ochde femton västländerna.Maria vet mycket väl vilka regler som förnärvarande gäller i fråga om de asylsökande ochflyktingarna, dvs. de som får asyl i är desom är flyktingar enligt och desom har ett starkt skyddsbehov.Sedan till . iall ära, men jag gör inga uttalanden eller tar någonställning till sådant som grundar sig på entidningsintervju.Marianne frågade om jag är positiveller negativ till EGs flyktingpolitik och Sverigesställning där. Jag är positiv därför jag är övertygadom att har möjligheter att påverka deneuropeiska flyktingpolitiken.Förste vice talmannen anmälde att ,och att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker.Social frågor m.m.Anf. 93 ():Fru talman! När sociala frågor eller kvinnorna ochEuropa diskuteras, skymtar ibland en vissmytbildning. Det finns anledning att peka på en delfakta, så att inte gamla ingrodda föreställningarligger till grund för en debatt som är så avgörandeför välfärden som vårt förhållande till Europa.Kvinnors välfärd påverkas ofta av om det finnsfaktisk möjlighet att fritt välja i det svåra dilemmatbarn/yrkesliv och om det över huvud taget ärmöjligt att enligt egna önskemål förena ett aktivtansvarstagande föräldraskap med önskadyrkesverksamhet. Viktigt är naturligtvis också omdet i realiteten föreligger lika möjligheter till likalön.De debattörer som skildrar i svart ochSverige i vitt befinner sig långt borta från dagensverklighet. Snarare är det så att vissavälfärdssystem är överlägsna i ett land och andra iett annat.Den familjepolitik som ger föräldrar möjlighet attge sina barn den vård, omsorg och tid de känner attbarnen behöver är väl utvecklad i länder somFrankrike, och i viss mån , enfamiljepolitik som i allmänhet löper upp till dess attbarnen studerat färdigt och flugit ur boet. Sverigedäremot har en mer utvecklad föräldraförsäkringför små barn och ett system som stimulerar ellertvingar till förvärvsarbete i större utsträckning än imånga andra europeiska länder. Men även i t.ex.Tyskland och finns ett årsföräldraledighet.Det svenska pensionssystemet har europeiskakonkurrenter som har fördelar framför det svenskasystemet. Tryggheten vid arbetslöshet och sjukdomser litet olika ut i men finns i olika former.Vilket system som är att föredra beror ofta påindividens situation.Generellt kan nog sägas att vad gällertransfereringssystemen befinner sig i mitten,sannolikt på den övre halvan. Vi har braförsäkringssystem, men de ligger inte i egendivison. Karaktäristiskt för dem är att de ärstorskaliga, byråkratiska och monopoliserade. EGsförsäkringslösningar ger ofta bättre utrymme förenskilda behov, något som är i skriandebehov av. Vi moderater har insett att härhar inspiration att hämta.Den kvinnliga förvärvsfrekvensen är högre iSverige än i . Statistiken må dock tas meden nypa salt, eftersom till skillnad frånjämförelseländerna räknar in alla föräldrar som ärföräldralediga. Dessa är så pass många attstatistiken förändras påtagligt, om vi skulle räknasom i . Rensar vi statistiken, blirskillnaderna inte så stora, och och t.ex.Kanada ligger då relativt lika. Två tredjedelar avOECD-länderna har en kvinnlig förvärvsfrekvenspå över 50 %.Gemensamt för de västeuropeiska länderna är attden kvinnliga förvärvsfrekvensen ökar. Överalltförvärvsarbetar kvinnor alltmer, men utvecklingensker i litet olika takt, bl.a. beroende på från vilkenutgångspunkt man startat och vilka stimulans-respektive tvångseffekter som finns isocialförsäkringssystemen. Inte alla länder har haftdet tvivelaktiga nöjet att ha en så inflytelserikperson som , som så påtagligtprioriterade yrkeslivet framför barnen. Den socialaingenjörskonsten har inte tillåtits göra sådanaingrepp i familjelivet som i vårt land; givetvis medundantag för Östeuropa.De svenska kvinnorna har extremt långa totalaarbetstider. Franska och västtyska kvinnor avlastasvisst dubbelarbete genom de bidrag resp.avdrag förbarntillsyn som ofta används för tillsyn i hemmet.Här inkluderas vanligen visst hemarbete.Svenska kvinnor finns i en förvånande konformarbetskår med ett fåtal yrken, i liknande lönelägenoch med få toppositioner. De svenska kvinnornautgör en bred bas och har relativt låga löner, ofta påmonopoliserade marknader med små möjligheteratt höja lönerna genom att byta arbetsgivare. Enenda svensk kvinna är VD i ett börsföretag. IFrankrike är de många fler.Europa har redan fått en positiv inverkan påmöjligheterna till högre löner för svenska kvinnorgenom den Europaanpassning som planeras vadgäller jämställdhetslagen. EG har, liksom vi, enmängd program för att öka jämställdheten påarbetsmarknaden. Men när det kommer till styck ärdet oftast klorna i lagstiftningen som är avgörande.Där ligger EG än så länge före oss. Men en ändringär under utarbetande, även om den inte når ändafram till EG-kvinnans rätt att själv kunna gå tillallmän domstol och kräva samma lön som enlikvärdig man på samma arbetsplats. Det är ändåmycket glädjande att är på väg att ta ett stegi rätt riktning, mot den tuffarejämställdhetslagstiftning som finns inom EG.Statsvetare har visat att de som får kunskap om EGblir EG-positiva. Särskilt kvinnorna värderar om.De inser att många områden inom EG ligger mer ilinje med kvinnornas intressen, matpriserna t. ex.Rättshjälpens utformning är ett annat myckettydligt exempel på att kvinnor har störreekonomisk trygghet än de svenska.Viss domvärjo kommer under alla omständigheteratt ligga inom EG. Varför skall då inte svenska mänoch kvinnor ha rösträtt där? Inte minst förvälfärdens skull måste vi ansöka om medlemskap.Det har av landetskommunstyrelseordförande insett. Jag ärövertygad om att denna kammare, bl.a. medkvinnornas hjälp, kommer att bli lika klok.Anf. 94 ():Fru talman! Mycket talar för att det skulle vara enfördel för att bli medlem i EG. ge oss möjligheter att verka internationellt fören gynnsam ekonomisk utveckling och en utbyggdsocial välfärd. Det finns också områden inom densociala sfären där ligger bättre till änSverige. Där skulle vi kunna stimuleras tillförbättringar via EG.Ett medlemskap innebär ju att vi blir bundna tillbeslut som fattas inom gemenskapen. På ettområde skulle det kunna bli en förödande effekt påfolkhälsan, om vi inte kan bevara vårhandlingsfrihet: det alkoholpolitiska området. Imitt inlägg skall jag ta upp tre hörnstenar i vårsvenska alkoholpolitik: alkoholbeskattningen,gränskontrollen och monopolet.Höga alkoholpriser är det effektivaste medlet påkort sikt för att pressa ned alkoholkonsumtionen.På den punkten tvekar inte alkoholforskarna. Detär därför livsviktigt att vi vid en eventuellanslutning till EG får behålla friheten när det gälleralkoholpriserna.1987 kom som bekant med ettförslag som för del skulle motsvara en dryghalvering av nuvarande priser. Reaktionen frånnågra medlemsländer blev lyckligtvis så kraftig attkommissionen måste komma med ett nytt förslag. Istället för harmonisering föreslår man enminiminivå för dryckesskatten. Det är naturligtvisen klar förbättring.Men dessutom föreslår man att det skall fastslås ettmål för beskattning ungefär i nivå med årsförslag. Det förslaget är synnerligen oroande. Ommedlemsstaterna vill ändra skatterna får de inteavlägsna sig från det målet. För oss, som avhälsopolitiska skäl har en hög skatt, skulle den endatillåtna förändringen vara att sänka den skatten.Det mål som föreslår liggerungefär på dagens prisnivå i . Där har manungefär dubbelt så hög alkoholkonsumtion perinvånare som vi har i . I ärkonsumtionen och i 10,6 liter.Jag vill fråga representanten för regeringspartietom förslag verkar acceptabelteller om man inom det socialdemokratiska partietär beredd att med kraft hävda ståndpunkten attbeskattningsrätten för alkohol måste finnas kvar avhälsopolitiska skäl.En fungerande gränskontroll är ett måste omdifferentierade skatter skall få någon effekt.Danmark, som har den högsta alkoholskattenbland , har fått dispens från kravet påfri införsel . Men kommissionen har hårtdrivit linjen att dispensen skall väck. EGs''skatteminister'', , betonade vidett möte med ekonomiskautskott att det bara var bland de tolvmedlemsländerna som ville ha kvargränskontrollen för införsel av alkohol. Hennesbudskap var att kommer att få ge medsig.Vad tycker socialdemokraterna om detta? Vilkenstrategi har man för att bevara gränskontrollen?För man håller väl med om att höga alkoholpriserinte får den avsedda effekten att minskakonsumtionen om man fritt kan skyffla sprit övergränserna. Det har visats tydligt i t.ex. och vidgränsen mellan och . Enfjärdedel av det vin som konsumeras i Danmarkkommer från Tyskland.Det svenska alkoholmonopolet kom till av ochmotiveras enbart med hälsopolitiska skäl. EnligtRomfördragets 36 § kan importrestriktioner godtasbl.a. om motivet är skydd för människors hälsa ochliv. Det borde kunna åberopas för ett bevaratalkoholmonopol.Sverige tjänar stora pengar på monopolföretagetVin & Sprits utlandsförsäljning av Absolut Vodkatill bl.a. . Jag såg att man på tvåår har tiodubbblat exporten till , medmarknadsföringsmetoder och reklammetoder somär förbjudna i . Jag har mycket svårt att troatt EG-förhandlarna skall lyckas övertyga om attdet svenska monopolet enbart är till för att främjahälsan, så länge vi inte har samma etiska regler vidförsäljning utomlands som inom .