prot · GE0926 · 1990-11-16 00:00:00 — Detär viktigt för att vi skall kunna utveckla spårburenmiljövänlig kollektivtrafik.Vore det inte viktigt för regeringen att kunnauppvisa en gnutta miljöprofil och en gnuttaomtanke om en isolerad ö som ?Anf. 46 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Tyvärrkan jag bara konstatera att någon vilja frånregeringens sida att medverka till en bättrekollektivtrafik genom att undanta densamma frånmoms inte föreligger.Jag är medveten om att momsen slår olika ute ilandet, bl.a. helt beroende på hur mycket avingående moms man har att dra av. Jag är självstyrelseledamot i , vårt regionalatrafikföretag i . Vi tvingas höjataxan med 17--beroende på momsen. Vimåste sedan höja taxan ytterligare beroende på dekostnadsökningar som har drabbat oss under året.Om vi inte gjorde det skulle kommunerna få gå inmed ännu större subvention, vilket i sin tur skullebetyda att vi måste höja skatten, och det får vi integöra. Som statsrådet kanske förstår är det intenågon lätt ekvation vi har att brottas med ute itrafikbolagen.Nåväl, om nu inte statsrådet vill sänka momsen såfinns det naturligtvis andra sätt att kompenseralänsbolagen och kommunerna för ökade kostnader.I min fråga tog jag även upp om regeringen ärberedd att på annat sätt kompensera för de ökadekostnaderna. Jag kunde inte riktigt utläsa det avsvaret.Ett tredje sätt, som jag redan nu inledningsvis villange, är att man kan stimulera trafiken ocksågenom en ökad satsning på infrastrukturen, dvs. gebättre förutsättningar för kollektivtrafiken, såvälden spårburna trafiken som vägtrafiken. på en utbyggnad av järnväg, spårväg ochbussgator.Jag deltar rätt ofta i olika trafikkonferenser, och detär en ganska allmän uppfattning, oberoende avvilken politisk hemvist man har, att det är statensom skall stå för infrastruktursatsningen.Vi vet exempelvis att SJ anser sig behöva minst 40miljarder kronor fram . Det är ettkrav som vi ifrån ställer upp på och stöder,och det gör också flera andra partier. Jag har itidigare debatter här i kammaren påpekat att detsnart finns en majoritet för 40 miljarder kronor.Tyvärr verkar det fortfarande vara så, attregeringen har en mycket ljum inställning tillsatsningar av detta format. Med sådana satsningarjag här nämner skulle kollektivtrafiken, t.ex.järnvägen, få en helt annan konkurrenskraft, precissom nämner, i förhållande till flygetoch bilen.Dessa satsningar skulle innebära mycket,exempelvis i , för en utbyggnadav järnvägen. Det skulle också ge den regionalatrafiken en helt annan möjlighet att föra in enspårburen pendeltågstrafik. Kommunerna skullenaturligtvis också få kosta på en hel del, men intepå det sätt som var fallet med . Därfick man vara med och bekosta spåret, men dettillhör infrastrukturen. Kommunerna får ta frampengar till nya tåg, och det är ganska storakostnader. De kostnaderna är man beredd att ta,men förutsättningen är att staten står för självainfrastrukturen. Det vore bra om statsrådetÅsbrink kunde ge någon synpunkt på detta i dennadebatt.Jag vill slutligen säga följande. Om man talar medmänniskor ute i landet -- inte bara med väljare,utan också med politiker -- finner man att viegentligen inte är oeniga i dessa frågor. Regeringenhar fått en skrivelse från SLTF, och ordförandensom har undertecknat skrivelsen heter BosseRingholm, och han är ju inte helt okänd. var på besök kunde man nästan fåintrycket, höll jag på att säga, att de varcenterpartister allihop. De kunde även ha tillhörten del andra partier, men i vilket fall som helst vardet en enig uppfattning att det inte skulle varanågon moms på kollektivtrafik och att staten måstesatsa mer på investeringar i infrastruktur ute ilandet.När jag är ute i landet möter jag ofta deninställningen. Det finns en enighet om att manborde göra på det här sättet. Jag vill avsluta mittförsta inlägg med att säga att det borde underlättaför statsrådet, när han inte vill vara med att sänkamomsen och inte vill ta särskilda medel ur budgetenoch ge till länsbolagen, han i varje fall skulle väljadet tredje alternativet, dvs. se till att det blir riktigainfrastrukturinvesteringar på olika håll i landet. Dåkan det skapas förutsättningar attkonkurrera på det sätt som självanger i sitt svar.Anf. 47 ():Herr talman! Vi har inte bara världens högstaskattetryck. Vi har också världens högsta moms.Den basbreddning som genomförs den 1 januari1991 kommer att förstärka vår ledande position.Den innebär bl.a. att moms införs påpersontransporter. Taxi-, tåg-, buss-, flyg- ochbåtresor beläggs således med moms. Inför den nuförestående vintersäsongen kommer allautförsåkare att drabbas av avsevärt höjdaliftkortskostnader på grund av momsbreddningen.Momsbreddningen avseende persontransporterkommer att medföra stora konsekvenser.Omfattande volymminskningar kan förväntas ochkommer att förstärkas, eftersom kostnadskrisenytterligare driver upp priserna. Många människorkommer av ekonomiska skäl att minska sittinhemska resande.De områden i vårt land som i stor utsträckning ärberoende av turismen kommer att drabbasdubbelsidigt. Vi kan nu konstatera att den redangenomförda turistmomshöjningen har inneburitvolymminskningar med . Resemomsenkommer för många delar av vårt land att bliförödande. Risken för småföretagskonkurserkommer därför att öka. Redan sysselsättningssvagaområden får ytterligare ett knivhugg i ryggen.Konkurrensförmågan försvagas avsevärt.Risken är uppenbar att dessa områden kan kommaatt drabbas av en onormalt stor arbetslöshet. Tilldessa svåra personliga problem kommer sedanökade levnadskostnader i form av bl.a. höjdaresekostnader med flera tiotal procent till följd avbl.a. resemomsen.Jag skall ta två exempel på vad införandet av momspå persontransporter betyder. En familj frånSverige som väljer att vintersemestra i , ochanvänder det miljövänliga kollektiva färdmedlettåg för sin semesterresa, slipper betala moms påresan eftersom det är en utrikes resa. Dessutomslipper denna familj att betala moms på sina liftkortpå vintersportorten i , eftersom intemomsbeskattar denna typ av tjänst. Bara liftkortenför en familj med två barn ökar med uppemot entusenlapp i den svenska fjällvärlden på grund avbl.a. Dessutomstiger resekostnaden för att med tåg tasig till den svenska turistorten.Enligt gårdagens tidningar kommer gotlänningenatt drabbas av höjda resekostnader tillfastlandet. i ökaderesekostnader för gotlänningen för att ta sig tillfastlandet! Det är ofattbart. Det är lika ofattbart attregeringen med öppna ögon har bidragit ochkommer att bidra till att en av de huvudsakliganäringsgrenarna på , turistnäringen, fårytterligare en tung börda att bära. Hur kanregeringen medvetet slå ytterligare en kil in igotländskt näringsliv? Har regeringen glömt alla demänniskor på som är beroende av enlivaktig och växande turistnäring?Den enskilda människan är helt bortglömd istatsrådets svar. Teknokratiskt och kyligtpoängterar statsrådet vikten av att ha sammamomssats på alla varor och tjänster somtillhandahålles i vårt land.Jag förstår att de enskilda människorna på bl.a.Gotland och i inland känner en stigandeoro . Många frågar sig helt naturligtvad som skall hända med den stigandekostnadsutveckling som regeringen bidrar tillgenom momshöjningen. Hur vill statsrådet deras framtid? Varför vill inte statsrådetharmoniera med vad som föreslås inom EG? Är detrandstaten som även gäller för statsrådet?Jag kommer själv från . Länstrafiken idetta län har på grund av momsen och andrakostnadsstegringar aviserat en taxehöjning på över30 %. Hur påverkar denna prishöjningreseunderlaget? Hur skall det gå för Blekingekustbana med en sådan utveckling?Avslutningsvis, herr talman, skall jag nämna någotom förhållandena inom EG. Först och främstföreslår man inom EG att momsen avseendepersontransporter skall ligga i den lägre momsnivånmellan 4 och . Nästan alla liggerredan i dag inom detta skikt. Det är ju också på detviset att , , och delvisItalien inte har någon moms alls beträffande denkollektiva persontrafiken.Socialdemokraterna har inget intresse av att sänkaskattetrycket. har ju själv i en intervjui TVs Aktuellt som beslutadeom skatteomläggningen uttalat följande: ''Det haraldrig varit en huvudsak för oss att lova ett sänktskattetryck. ''delar numera klart och tydligt denmoderata uppfattningen att skattetrycket måstesänkas, och i TV-programmetMagasinet anslöt sig folkpartiledaren till detmoderata kravet om en sänkt moms.En sista fråga till statsrådet: inte lyssna påmänniskorna och inleda en sänkning avskattetrycket genom att avstå från att införa momspå persontransporter?En sådan åtgärd innebär att vi får en harmoniseringmed EG. Sysselsättningssvaga orter som ärberoende av turism får en ökad chans att levavidare utan bidrag. 48 Statsrådet ():Herr talman! I vanlig ordning har jag nu frånföreträdare för tre olika oppositionspartier fått hören lång rad litanior om alla katastrofer som skallsvepa fram över om en och en halv månadoch framåt. Regionalpolitiken kommer att slås ispillror, miljön kommer slutgiltigt att förstöras,glesbygden kommer att utarmas, kollektivtrafikenkommer att slås i bitar osv.Jag skulle bara vilja ge ett gott råd: Sluta mycketsnart med den typen av uppenbart orimligapåståenden. kommer nämligenverkligheten att vara över oss, skattereformen attgenomföras och människorna få uppleva den isärklass största inkomstskattesänkning somnågonsin har genomförts i vårt land. Därtillkommer den kraftigaste höjningen av barnbidragsom någonsin har genomförts, samt förbättringarav bostadsbidrag, bostadstillägg ochpensionstillskott. Det rör sig om en skattereformsom totalt sett /91 har en omslutning på 100miljarder kronor. Det är en skattesänkning som isin storlek överträffar vad som skett i varje annatland. Skattereformer har genomförts i mångaländer, men alltså inte av den omfattningen.Jag tycker att det är närmast komiskt att höra orera över detta, med tanke på detsynnerligen blygsamma prestationer somåstadkoms då satt iregeringsställning och var med och påverkadeskattepolitiken. Vad hände då? Jo, det samladeskattetrycket steg, momsen höjdes två gånger, detsamlade uttaget av arbetsgivaravgifter steg,kommunalskatten steg och den statligainkomstskatten steg. När ni lämnade regeringen,eller om ni blev utsparkade, 1981, hade ni fått uppden högsta marginalskatten till . Man kandiskutera om det är bra eller dåligt med högamarginalskatter, men man kan konstatera attmoderaterna är väldigt duktiga på att reformeraskatterna i opposition. De åstadkommer mycketlitet i regeringsställning. Möjligen kan man däravdra slutsatsen att de skall få fortsätta att varaduktiga skattereformatörer på betryggande avståndfrån regeringsmakten.Helt kort några ord om EG. att EG har beslutat att införa en lägremomssats för kollektivtrafiken. Det är inte korrekt.EG har inte beslutat någonting över huvud tagetnär det gäller mervärdeskatten. Jag har haftmöjlighet även att få noggranninformation om den saken. Sanningen är att detinom de olika råder ettsammelsurium av olika regler. Vissa länder har enenhetlig mervärdeskatt, andra länder har två ellerflera skattesatser. Några beslut av något som helstslag har inte fattats om mervärdeskatten. Användinte det argumentet! Man får höra från de mestskilda håll att vi skall anpassa oss till EG, nämligendå någon har hittat ett inslag i ett sompassar de egna partipolitiska syftena. Sanningen äratt EG inte har bestämt sig för någonharmonisering, inte ännu i varje fall. Det är litetkonstigt att begära att skall anpassa sig tillnågonting som inte existerar.För att återvända till litaniorna handlar det alltidom att gå emot olika inslag i finansieringen avskattereformen. Ni har ingenting emot attinkomstskatten sänks, men ni går i praktiken emotatt ta ansvar för att den finansieras. Alla dekonkreta exempel som nämns går ut på att berövaoss skatteinkomster som vi behöver för att göra detmöjligt att genomföra denna stora och viktigaskattereform. Detta görs av partier som i sina egnaskattealternativ har gapande stora underskott ifinansieringen redan i utgångsläget. För centernhandlar det snällt räknat om 9 miljarder i brist, ochför handlar det om det närmastofattbart stora beloppet 40 miljarder kronor.Men det handlar inte bara om att lättsinnigt strölöften omkring sig, att lova skattesänkningar tillhöger och vänster och försöka ge sken av att dettainte behöver betalas, att det är gåvor som tas frånhimlen och delas ut till människorna. Det handlarockså om, och vänder jag mig speciellt till RuneThorén, ett enastående hyckleri i diskussionen omolika typer av resor och transporter. Jag stod i denhär kammaren ochdiskuterade med partivänner somklagar över att bensinskatten är för hög och menaratt den borde sänkas. Det parti som har motionerat om att bensinskatten skallsänkas och att momsen skall tas bort frånbensinskatten. Vilka skulle då följderna ha blivitför den kollektivtrafik som här i dagpåstår sig ömma för? Har öppetbekämpat den centermotion som har lagts fram?Gå gärna upp i denna talarstol om och säg:Jag tar avstånd från det förslaget, för detmissgynnar kollektivtrafiken.Någon måtta på opportunismen får det ändå vara.Ena dagen gråter ni över att kollektivtrafikenmissgynnas och kräver skattelättnader för den,gråter ni över att bilismen missgynnasoch kräver skattelättnader för den. Någonelementär konsekvens och fasthet måste det väländå finnas även för . Jag kan väl få ettbesked, om i likhet med mig är bereddatt ta avstånd från de opportunistiska förslagen omen sänkt bensinskatt.Miljöpartiet uppträder mer konsekvent i detavseendet. Det är en annan sak att den bild somCarl utmålar av hur skall gå under,regionalpolitiken trasas sönder och miljönslutgiltigt förstöras är orimlig med tanke på denskattereform som vi genomför.Anf. 49 ():Herr talman! Jag kan försäkra statsrådet att jag inte har sagt att miljön slutligen skulleförstöras. Jag tror att den har en bärkraft ett tag till.Men de långsiktiga processerna är mycketallvarliga, när man nu medvetet för över människorfrån kollektivtrafiken till ett ökat bilåkande pågrund av kollektivtrafikmomsen.I ställde vi upp bakom en hel del av detsom var grunderna i skattereformen. Men vi ställdeinte upp på allt. Stora delar gick vi med på, men viville finansiera dem på helt andra sätt än regeringenoch gjorde. I våra finansieringsförslagingick definitivt inte att det skulle vara moms påkollektivtrafiken.Jag tycker att det är mycket viktigt att man gör klartvad man syftar till. I anser vi det varamycket viktigt att man noga och medvetet arbetarpå sådant sätt att man inte för över åkande från tågtill bilar. Det skall vara precis tvärtom. Det ärdärför som vi har sagt att vi tycker att det är okejmed ''Saddamhöjningarna'' på bensinen. Det harfaktiskt inneburit ganska rejäla minskningar avbilåkandet. Det har gått bra och det har varit braför miljön.Däremot har vi lagt fram ett förslag om att i någonmån kompensera människor som bor i glesbygd,eftersom en del av dem får mycket kraftigt höjdakostnader. Men vi har inte velat manipulera självabensinpriset, för vi tycker att det är en mycketviktig signal till människorna, att de skall inse kan ändra sitt åkande högst väsentligt. Mankan sänka farterna och man kan samåka så att mantotalt sett minskar sitt åkande. Det ärutomordentligt viktigt. Var och en av oss kan taansvar för våra miljöutsläpp genom att minskahastigheter och strukturera om själva åkandet.Det stora problemet är att kommuner ochlandsting, som har finansieratkollektivtrafiken med , på grund avatt skattereformen också innebär ett stopp förkommunala skattehöjningar nu inte heller gesutrymme att kompensera en del av de storahöjningar som momsbeläggningen och andra sakermedför. Det innebär att taxehöjningarna blirfantastiskt höga. Det råder inget tvivel om att detkommer att påverka åkandet. Redan den utredningsom föregick beslutet, kommittén för indirektaskatter, kunde påvisa att momshöjningen skulleinnebära en minskning av kollektivtrafikåkandetmed . Det var klart fastlagt iutredningen. Utan överdrift kan jag säga att jag ärövertygad om att vi, jämfört med , kommer attfå se ett betydligt ökat bilåkande . Det ärutomordentligt beklagligt. Därför måste man seöver kollektivtrafikmomsen och se till att denkommer bort.Vi skulle också i detta sammanhang vilja säga att vitycker att det är orimligt att flyget inte är belastatmed samma drivmedelsskatter som bilismen. Detinnebär också en orättfärdig konkurrensfördel förett mycket smutsande sätt att ta sig fram i världen.Bort med kollektivtrafikmomsen! Det är ettutomordentligt viktigt krav från oss som ärmiljömedvetna.Anf. 50 ():Herr talman! företräder hela landet.Jag sitter, som jag sade tidigare, med i GLABsstyrelse och jobbar mycket med kollektivtrafiken.Jag vet exakt hur momsen slår.Det är inte första gången jag talar förkollektivtrafiken. Jag nyttjar den också. Självklarthar jag som riksdagsledamot och ledamot avcenterns riksdagsgrupp ett ansvar för trafiken i helalandet. vet lika väl som jag att vi intehar någon kollektivtrafik på vissa platser. Det finnsen mängd människor i glesbygden, och t.o.m. påsina håll i våra storstäder, som är beroende av att habil.Erik undrade om vi kunde delauppfattning. Jag har deltagit i STORK,storstadstrafikkommittén. Vi var inne på olikalösningar: regional bensinskatt, biltullar. Jag har inte varit emot det. Jag tyckeratt det vore positivt om vi kunde hitta ett sätt attöka finansieringen i våra storstadsregioner. Mendet får inte drabba glesbygden.Samtidigt har jag, till skillnad från , pålitet förfäktat att vi måste vidta enmängd åtgärder för att få en bättre kollektivtrafik ivåra storstäder, men även i glesbygden. Vi behöverfå en bättre regionalpolitik genom att satsa påinfrastruktur. Det berörde inte ettdugg. Det passade inte. Det var bättre att hoppa påEG-frågan och andra frågor för att komma ifråndetta. På samma sätt tycker jag att det var närlandets länsbolag höjde taxorna och åberopademomsen. Då kom det direkt en skrivelse fråndepartementet om att man nu passat på attsmyghöja taxorna för mycket.Det svar jag får av stämmer inte medmin erfarenhet från . Sanningen är attkostnadsökningen gör 17--för oss. Varför ärdet så? Jo, för att vi köper vår trafik. Ungefär 3 %kan tillgodogöras genom dem vi köper från. Detbetyder att vi skattefinansierar . Det gerdet dubbla, alltså . 6 från 25 är 19. Det ärungefär vad det skulle röra sig om. För Göteborgskommun liksom för SL är skattefinansieringenbetydligt större och då slår det inte på samma sätt,utan man kan göra ett mindre uttag. Byggerverksamheten på självfinansiering, via taxa,betyder momsen väldigt mycket. Det vore bra omErik -- om han inte är beredd att sänkamomsen, inte är beredd att kompensera -- i varjefall kunde besluta att ge kollektivtrafikenförutsättningar. Det kan man bara göra genom attsatsa på en utbyggd infrastruktur. Då rör det sig omde belopp som nämnts, 40 miljarder fram tillsekelskiftet.Anf. 51 ():Herr talman! Statsrådet gav inga svar på de frågorjag ställde. Han sade ingenting om vad som händermed gotlänningarna och turistnäringen på ,ingenting om vad som händer med turistnäringen iJämtland och som drabbas av deninförda resemomsen. De har redan i hög graddrabbats av den höjda turistmomsen. Det har klartframgått av höjningen av turistmomsen att vi fårvolymeffekter. Enligt utredningen föreliggerdet också negativa volymeffekter för resandet, inteminst det lokala resandet och tågresandet.Jag sade aldrig, statsrådet , att EG hadebeslutat någonting. Men det finns ett förslag i EG.Det är skillnad mellan de två. Det förslaget liggerfortfarande kvar.I de tolv fördelas procentsatsen förskatten på den kollektiva persontrafiken enligtföljande: 0, 0, 0 -- men förvissa långväga resor 18 -- 0, Belgien6, 7, 6, 6,6, 6, 8 ochVästtyskland 7 alternativt 14. Det är stor skillnadmot de som drabbas avden 1 januari.Sedan talade statsrådet om litanior. Vi får,som statsrådet väl känner till, inget sänktskattetryck. I stället slår sig statsrådet för bröstetoch säger att när man gör denna storaskatteomläggning är man nödsakad att kombineraden med höjda bidrag. Höjda bidrag -- en nyrundgång.Vi höjde inte skattetrycket , utan vi bibehöll skattetrycket. Såvar det statsrådet företrädare och ävenstatsministern återkommer med varierande beloppi fråga om finansieringen. använder man sigav beloppet 47 miljarder, ibland är det 45 miljarderoch är det 40 miljarder som gäller. Vi harfinansierat det skatteomläggningsförslag för1990/91 som vi deltagit i debatten om. Det framgårklart och tydligt av anförande den 13juni. Läs det protokollet! Där framgår vårfinanisering av våra förslag till en skattereform,som innebär ett sänkt skattetryck. Det får inte denegativa följder som bl.a. en breddad moms och enresemoms från innebär.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Som ett led i finansieringen avskattereformen tar vi bl.a. ut moms på ett bredareområde . Moms skall tas ut på energin --däribland på bensin och den höjningen är redangenomförd. skall momstas ut också på kollektivtrafiken. Dessa pengarbehöver vi för att finansiera sänkta inkomstskatter.Alla som klagar över detta, men vill hadenna inkomstskattesänkning, är skyldiga att talaom vilken alternativ finansiering de har att anvisa.Men det får vi aldrig höra, därför att framför alltKarl-Gösta , och deraspartivänner ständigt försöker intala människor attdet går att säkra skatter på alla möjliga vis utan attdet kostar någonting. Sänkningen behöver intebetalas av människor av kött och blod, i varje fallinte så att det märks, utan det är någon mystiskfinansiering som täcker den sista kronan, men sominte märks i den dagliga tillvaron. Det är detlåtsasspel och den bluff som ni försöker intalasvenska folket kan genomföras. Människor förstårnaturligtvis att den typen av trolleritricks inte gåratt genomföra. Om man skall sänka skatterna, fårman lov att antingen höja andra skatter eller skäraner på de offentliga utgifterna. I båda fallen är manskyldig att tala om exakt vad man skall använda förfinansiering, men det gör inte ni. Därför ägnar ni eråt tjyv- och rackarspel, när ni står här och lovar utgåvor åt alla möjliga håll.Kollektivtrafiken kommer inte i ett sämre lägegenom skattereformen, snarare kommer desskonkurrenskraft att förstärkas. Det har jag visat påi mitt ursprungliga svar.Totalt sett, och i genomsnitt, ökar kostnaderna förkollektivtrafiken som en följd av skattereformenmed 10--. Går man ut med krav påtaxehöjningar på 20--kan det inte varaskattereformen som förklarar hela denna ökning,utan då är det andra faktorer som bidrar. Jag villinte bestrida att det kan finnas andrakostnadsökningar. Det måste undersökas från falltill fall, men jag reagerar starkt emot om man frånkollektivtrafikföretagens och vissa riksdagsmänssida påstår att det är skattereformen som leder tilldessa höjningar. Så är inte fallet. Skattereformentar ansvar för sina genomsnittliga 10--itaxehöjningar, men den skall inte ta på sig ansvaretför de taxehöjningar som har andra orsaker. Jagtycker att resenärerna skall hålla ett öga på alla deföretag -- det må vara kollektivtrafikbranscheneller andra branscher -- som passar på att höja sinapriser litet extra och skyller på skattereformen.Den typen av slentrianmässiga prishöjningar skallvi inte acceptera. Det är en av orsakerna till attinflationen i är hög, att vi har accepteratsådana höjningar litet för lättvindigt i det förflutna.Rune tog i sitt inlägg upp frågan om hur mankan begära sänkt bensinskatt den ena dagen ochsänkt skatt på kollektivtrafik den andra dagen.Rune försöker förklara detta med att detena fallet rör storstäderna och det andraglesbygden. Men det är ett litet för enkelt sätt attsmita undan.Ni har krävt att momsen på bensinpriset skall tasbort över hela landet och även i storstäderna. Närden här stormen rasade var det opportunistiskt ochtacksamt att stryka alla sådana intressen medhårs.Ni hade inte kurage att hålla emot, utan då skullebensinskatten sänkas över hela landet.