prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Staten bör som arbetsgivareuppmärksamma den här situationen oavsett vadsom skett med skattereformen sedan dennabehandlades senast. Vi anser därför att regeringenbör få i uppdrag att höja nattraktamentena för resori statlig tjänst.Herr talman! Jag står bakom allacenterreservationer som har fogats till dettabetänkande, med särskild markering avreservationerna nr 7 och 9. Av kända skäl avstår jagfrån att framställa något yrkande.Anf. 117 ():Herr talman! Den statliga löne- ochpersonalpolitiken skapar nya stora klyftor. Detraditionella lönesystemen som byggde på densolidariska lönepolitiken har numera övergivits tillförmån för individuella lönesystem. Vänsterpartietär starkt kritiskt till denna utveckling.Mycket i den statliga lönepolitiken kan faktiskthärledas från Svenska arbetsgivareföreningenslönestrategier och organisationssystem. Det somhänder inom den statliga sektorn är normgivandeför kommun- och landstingssektorn. Därmed anservi att SAFs målsättningar och strategi har slagitigenom i hela samhället. Tyvärr understöds dennautveckling av regeringen, som har fallit undan förde nyliberala ideerna.Uppvärderingen av chefsrollen och den nyaindividuella lönesättningen har resulterat i jättelikalöner för cheferna inom den statliga sektorn. Ettexempel på en sådan jättelik chefslön är att StigLarsson när han tillträdde som generaldirektör förSJ, , fick en månadslön på 125 000kr. Detta belopp har förmodligen stigit ytterligare.Löneklyftorna inom den statliga sektorn är i dagenorma. Regeringen accepterar och står bakom attchefslöner nästan kan höjas med månadsbeloppsom överstiger en vanlig löntagares totala årslön.Den statliga lönepolitiken måste nu ändrainriktning och i stället utformas utifrån krav påjämlikhet och rättvisa.En annan fråga i den statliga personalpolitiken somär oerhörd viktig är vidareutbildningen ochpersonalutbildningen över huvud taget för destatligt anställda. Utskottet skriver i betänkandetatt de synpunkter som har kommit fram imotionerna från bl.a. om behovet avpersonalutbildning delas av utskottet. Det ärpositivt att vi har en samsyn när det gällerpersonalutbildning.Utskottet hänvisar till den statliga utredning somhar tillsatts i vad det gäller personalutbildningensomfattning, inriktning och fördelning. Den skalläven ge en helhetsbild av personalutbildningen,samhällets vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildningen. anseratt det är bra att en sådan statlig utredning harkommit till stånd.Herr talman! Jag skall kortfattat redogöra litet förhur ser på den statligapersonalpolitiken och personalutbildningen. Närdet gäller den statliga personalpolitiken framstårtvå frågor som centrala. För det första att man skalllyfta den allmänna nivån på kunnandet och bl.a.minska det stora utbildningsklyftorna. För detandra skall man genomföra en arbetsorganisationsom ger innehåll i arbetet, minskar utslagningenoch ger en bra arbetsmiljö.En teknisk-humanistisk utbildning för dem sominte har gått i skola eller har lägreutbildning är nödvändig för att jämna ututbildningsklyftorna och för att öka kunnandetinom hela den offentliga sektorn.Den kontinuerliga utbildningen måste tillfalla allainom personalpolitikens ram, inte bara ett fåtalarbetsledare som myndigheten eller företagetsatsar på.Kravet på innehåll och inflytande i arbetet,minskad utslagning och bra arbetsmiljö förutsätteratt de fackliga organisationernas ställning stärks.Ett första krav är att nya arbetsorganisationsformerinte skall få genomföras utan fackets godkännande.En sådan utveckling tror vi skulle vara ett föredömeför hela arbetsmarknaden och påvisa hur parternakan bli mer jämställda vid förhandlingar.Herr talman! Jag ställer mig bakom dereservationer som har skrivit under idet här betänkandet.Anf. 118 ():Herr talman! 15 motioner behandlas i betänkandetom personalpolitik. De flesta av motionerna harbehandlats tidigare. Utskottet har avstyrkt bifall tillsamtliga motioner och reservationer.Några av de här motionerna behandlar denallmänna inriktningen av personalpolitiken. Härkan man se två skilda uppfattningar. Folkpartiethävdar t.ex. att man skall ha ett mera flexibeltlönesystem och ett bättre ''belöningssystem''. Detskall löna sig med vidareutbildning. Vänsterpartiethar temat jämlikhet och rättvisa och är motuppvärdering av chefsrollen. Det är de tvåytterligheterna.Jag vill hävda att utskottet har tagit ställning mittemellan dessa båda ståndpunkter. Båda delarnabehövs.Arbetsmarknadsutskottet slår fast att deövergripande målen för den statligapersonalpolitiken är dels en effektivstatsförvaltning, dels ett demokratiskt arbetsliv.Båda dessa delar skall vara ett föredöme, inte minstför den privata arbetsmarknaden.Det föreslås också en översyn när det gäller lagenom offentlig anställning. En översyn pågår redan.Den har vida direktiv. Man skall samråda med defackliga organisationerna, arbetsdomstolen,och statens ansvarsnämnd.I årets budgetproposition tas frågan ompersonalförsörjning, utbildning ochpersonalutbildning på arbetsplatsen, framför alltför dem med kort skolgång, upp.Det finns även en utredning som skall utredamöjligheterna att stimulera kompetensutveckling iarbetslivet. Det gäller totalt sett för hela arbetslivetoch därmed också för den offentliga sektorn. Syftetär att skapa ökad tillväxt och att motverka deninternationella konkurrens som uppstår i och medEuropamarknadens framväxt. Utslagning skallmotverkas och människor skall få bättrearbetstillfredsställelse. Man skall kartläggaomfattningen, inriktningen och fördelningen, dvs.samtliga stora frågor när det gällerkompetensutveckling i arbetslivet. Den skall ocksåkartlägga och analysera framtida behov ochmissgynnade gruppers ställning påarbetsmarknaden. Vidare görs det en översyn avvuxenutbildningen. Den utredningen skall läggafram ett förslag omvuxenutbildning på kort och lång sikt.Ytterligare en utredning skall behandlafinansieringen av vuxenutbildningen. Det är enmycket stor fråga, eftersom det rör sig om så passmycket människor. Vi har i detta sammanhang ensärskild utredningsman. Konklusionen är att detpågår ett mycket brett upplagt utredningsarbete föratt förbättra inte minst utbildning och kompetens.Och detta arbete skall ske under en mycket kort tid.Därför tycker jag att det är något underligt närGöran säger att det i det här fallet rör sigom dröjsmål och långa tider. Jag tycker att det ärunder en som vi tar fram så mångaförslag för att skapa bättre förhållanden påarbetsmarknaden.Även homosexuella sambors rätt att fåtjänstegrupplivförsäkring tas upp. Utskottet görsamma ställningstagande i fråga om detta som förraåret. Utskottet hänvisar också till vadsocialförsäkringsutskottet har sagt, nämligen attdet här i första hand är fråga om insatser för ensamlevnad med familjefunktioner.Pensionärerna i arbetslivet tas upp i någramotioner. I detta sammanhang föreslås också enrad åtgärder som redovisas i betänkandet. Förstoch främst skall förhandlingar tas upp i dessafrågor. Man anmodar AMS att ytterligare förstärkainsatserna just för äldre i arbetslivet. , lagenom offentlig anställning, skall också ta upp dessapensionsavtal. Och ytterligare en utredning äraviserad när det gäller dessa frågor. Regeringentillstyrker också att en organisationsförmedling förpensionärer får inrättas. Dessutom kan jag tilläggaatt dessa frågor tas upp i skattereformen just för attäven de äldre pensionärerna skall stimuleras attarbeta.Kontantlönedelen inom staten ger ytterligaremöjlighet för pensionärer att klara avdragsfrågannär det gäller att kombinera pension och lön. Detär alltså en rad stimulansåtgärder som vidtas. Menjag är fullt medveten om att den här frågannaturligtvis är avhängig avarbetsmarknadssituationen. Jag har varit med omdetta . Varje gång som vihar en konjunkturuppgång är man mycketangelägen inom näringslivet om att pensionärernaskall komma ut i arbetslivet. Men varje gång detblir konjunktursvackor dör allt det här talet ut. Detär naturligtvis viktigt att vi politiker verkligenupprätthåller denna möjlighet för pensionärernaäven i situationer när arbetsmarknaden inte är såatt säga fullgod.Vidare tas frågan om sjukbidrag, förtidspensionoch ålderspension upp. I detta sammanhanghänvisar utskottet till rehabiliteringsberedningensförslag, som kommer att läggas fram i enproposition. Vidare kommer det att läggas fram enproposition om förnyelse i arbetslivet. Dessutompågår utredningar i just om dessafrågor. Vidare skall en översyn göras omarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen.Det skall alltså vidtas en rad åtgärder på det härområdet inom den närmaste tiden.När jag då hör säga att man i dagyrkar avslag när det gäller den häröverkompensationen vill jag säga att förslaget juinnebär att ni vill lagstifta mot avtal. Det harsocialdemokraterna alltid varit ytterst tveksammatill att göra. Arbetsmarknadens parter skall hamöjligheter till fria avtal. Vårt förslag som kommeratt läggas fram senare kommer icke att innebäradetta. Vi vill gå den andra vägen, nämligen att viasjukförsäkringen minska ersättningarna ochhoppas att arbetsmarknadens parter av denanledningen också ändrar sina avtal. Det är entradition på svensk arbetsmarknad som fortfarandeupprätthålls av socialdemokratin. Ni vill alltsålagstifta mot avtal. Däri ligger skillnaden.Nattraktamentena är också en gammal fråga. Pånytt menar vi att det i första hand är enförhandlingsfråga, och skall vara det ifortsättningen. Det är samma inställning som jagnyss redovisade när det gäller sjukersättningarna.Även frågan om prövningen av domares skiljandefrån tjänsten tas upp. Vi konstaterar att vi intarsamma ståndpunkt som och tidigare år.Men jag kan också tillägga att man i har möjlighet att ta upp denna fråga,eftersom direktiven för den utredningen är mycketvida.Herr talman! Slutligen yrkar jag bifall tillhemställan i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 7 om personalpolitik och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 119 ():Herr talman! Det är förvisso sant, ,att ovanligt många offentliga utredningar förnärvarande är tillsatta och har besläktade uppdrag.Så kan det naturligtvis bli om behoven däms uppoch blir så stora och måste få ett utflöde. Men jagkonstaterade att det var förvånansvärt fåförslag som har kommit fram. Jag tror mig ävenveta att en hel del av dessa utredningar intekommer fram så snabbt som kanskeförmodade med sina förslag. vill ju få mer tid på sig försin stora uppgift. Jag tror att det gäller flerutredningar.Kännetecknande är att det tydligen behövs enekonomisk kris innan man kan bryta en del gamlamönster och gå ifrån förhållanden som oavsett omde tillkommit via avtal eller ej uppenbarligen haröverlevt sig själva. ärväl det mest slående. Det kanske emellertid är enliten sak i det hela.Arbetsskadeförsäkringens kostnadsutveckling ochövriga effekter som rimligen går på tvärs motallmänhetens uppfattning om vad som är rätt ochriktigt har ju varit kända sedan lång tid tillbaka.Det har skett en fem- eller sexdubbling avkostnaderna bara under det senaste decenniet.Även i detta sammanhang behövs det alltså enekonomisk kris för att socialdemokraterna skullebyta fot och för att inse problematiken ochkomma -- snart -- med ett mer detaljerat förslag,som naturligtvis via ny lagstiftning upphäver dagensförhållanden. Vi får naturligtvis möjlighet attåterkomma till den debatten. Detta finns insprängtpå en rad bland de övriga lagförslagen omförsämringar i ett antal sjukförsäkringsförmåner,m.m.Jag tror ändå att det i grund och botten har funnitsideologiska hinder för socialdemokratin attreformera personalpolitiken i vid mening. Såmånga av förslagen till lösningar som förekommerute i kommuner, landsting och inom staten harnämligen haft ''borgerliga'' förtecken --decentralisering och delegering. Och jag tror att detytterst är därför som det har gått litet förlångsamt.Anf. 120 ():Herr talman! talar ompensionärerna och deras villkor men nämner intemed ett ord att man faktiskt i tilläggsbudgeten harföreslagit att pensionärerna skall få lov att arbetatill . måste jag verkligen fråga: Ansersocialdemokraterna i utskottet att man skall ha rättatt arbeta efter ? Följersocialdemokraterna sitt statsråds uppfattning ellerinte? Kan vi också räkna med attsocialdemokraterna stöder reservation 5 iutskottsbetänkandet?Sedan har mycket riktigt uppfattatatt det finns stora skiljelinjer mellan vänsterpartietsoch uppfattningar.Det beklagliga är ju att socialdemokraterna inte tarställning, att de är alldeles för passiva. Jag tror attde inte riktigt har fattat vilken kris det egentligenär inom den offentliga sektorn. Ser man inte vilkenbrist på personal det är inom t.ex.?Det drabbar de gamla i allra högsta grad, dagis fårstänga, och socialarbetare lämnar sina jobb.Maktutredningen lät göra en undersökning somvisade att medborgarna känner väldigt stormaktlöshet inför olika typer av jobb inom denoffentliga sektorn. Socialdemokraterna tar inte dethär på allvar, åtminstone har de hitintills inte visatdet. Man har tillsatt en massa utredningar, men dethjälper ju inte om man inte är beredd att sedankomma med djärva förslag.Ta nu fasta på vad oppositionen här föreslår om attverkligen släppa personalen loss! Varför ställer nit.ex. inte upp på det förslag som vi har i reservation3, där vi säger att om man lämnar ut en verksamhetpå entreprenad skall man ha möjlighet att ocksålåta de tidigare anställda bilda egna företag? Är detnågon allmän misstro som socialdemokraterna har,så fort det talas om olika alternativ? Ni måste geupp det motståndet. Här måste tusen blommor fåblomma för att vi skall få en bra statligpersonalpolitik.Anf. 121 ():Herr talman! sade att vi tillhörytterligheterna när det gäller den statligapersonalpolitiken. Men vad jag redogjorde för varju att det har skapats stora klyftor inom denoffentliga sektorn mellan vanliga löntagare ochchefer, både toppchefer och chefer i mellanskiktet.Det är möjligt att det är en ytterlighet nu i svenskpolitik att hävda begrepp som jämlikhet, rättvisaoch solidaritet. Då skäms inte jag alls för att säga attjag tillhör den ytterligheten som i dagens politiskasamhälle vill hävda begreppen rättvisa, jämlikhetoch solidaritet, inte bara inom den statligapersonalpolitikens område utan på hela detpolitiska området.Jag vill inte upprepa vad jag sade i mittinledningsanförande, men även hålla med om att det är något snett, närchefer i höga befattningar har månadslöner som detär snudd på överstiger en vanlig löntagares årslön.Då tycker jag att vi måstereagera, och det borde också ochsocialdemokraterna.Anf. 122 ():Herr talman! Jag vill bara ta upp en av de punktersom jag var inne på i mitt första inlägg, nämligendetta med nattraktamenten, och ställa en fråga tillGustav Persson.Om jag, som är bosatt i övre , åker tillStockholm med mer eller mindre jämna mellanrumoch måste övernatta och jag har min gamla mostereller min syster där, känner jag mig som en snyltare.Jag åker till min släkt och övernattar där och tyckermig kanske inte ha råd att spendera så mycketpengar mer än det som jag har rätt till, nämligen 75kr. Det räcker inte till en bukett blommor. Deträcker inte till en chokladask en gång.Stat och kommun och företag skulle, GustavPersson, kunna tjäna stora pengar på en sparlinje idet här sammanhanget, en linje som innebar höjde ersättningen, förslagsvis till . Dåräcker det till en liten ask choklad och en litenbukett blommor. Det tycker jag är en rimligersättning för att få övernatta hos släkten någongång då och då. Det räcker ändå inte mer än till attklara städningen och tvätten och frukostenmorgonen därpå. Eller hur, ?Varför säger socialdemokraterna nej? Ni hänvisartill utredningar och till att det kanske kommer. Menden här frågan har ju varit aktuell år , och nihar inte velat vara med om en ändring. Vore detinte , , på sin plats att verkligenta tag i det här? Staten skulle kanske tjäna enmiljard. Jag vet inte summan, menberäkningsmässigt rör det sig om miljardbelopp.Näringslivet skulle också kunna tjäna oerhörtmycket pengar på det här sättet, och vi gjorde rättför oss hos släkt och vänner och var inte längrenågra snyltare.Anf. 123 ():Herr talman! Jag skall börja mednattraktamentena. När det gäller sjukförsäkringenhar förslag om att man skall dra neroch hålla tillbaka för de svaga och gärna spara. Mennär det gäller nattraktamenten, som oftatillkommer de bättre ställda, är han väldigtangelägen om att man skall slå på.Men frågan om nattraktamenten är inte helt utanproblem. Vi vet att många människor harövernattningslägenheter här i som stårtomma. De kommer naturligtvis att vilja ha bratraktamenten för att kunna bo där väldigt billigt ochtjäna pengar på det sättet. Det finns också andraavigsidor, och det gör att det inte är så enkelt somErik Holmkvist framställer det. Det är därför somdet är så bra att detta är en förhandlingsfråga, kan ta det steg för steg, kanske också göranågot olika på olika ställen, för att motverka denegativa faktorerna.Det här tänker inte på alls, utan förhonom är det bara fråga om att göra det bättre fördem som redan har det bra. Därför är det såangeläget med nattraktamenten. Jag tycker att detär viktigare med en rättvis behandling i fråga omsjukförsäkringen, så att de svaga människorna fårdet de bör ha.Sedan skulle jag vilja fråga förslag har ni då när det gälleräldreomsorgen? Det är väl bara att privataintressen skall ta hand om verksamheten. Ni harinte lagt fram ett enda annat förslag.Vi har inte ett dugg emot att verksamhet bedrivsprivat utan vinstsyfte. Vi kan också tänka osskooperativa driftsformer, och jag tror attkooperationen kommer att starta en rad sådanainsatser, HSB t.ex. Jag förmodar att CharlotteBranting känner till att de första som startadedaghem här i landet var inte staten och intekommuner eller landsting, utan det var HSB. Så detfinns en tradition långt tillbaka i tiden.Men ni har som enda förslag att egna företagareskall ta över. Det kommer aldrig att lösa det storaäldreomsorgsproblemet. Det är av en sådandimension att det kräver helt andra insatser omman skall lyckas. Det skulle bli katastrof, om vitrodde att lösningen var privat företagsamhet i detfallet.Göran säger att det är få förslag somkommer fram. Ja, med den stora satsning som vigör nu kan inte förslagen komma fram med engång, utan de kommer steg för steg. Det är väldigtviktigt att de gör det. Jag tror att det kommer attvisa sig, när vi ser det i backspegeln , attdet har varit värdefullt att vi startar så brett när detgäller kompetensutveckling och vuxenutbildning,inte minst för de svagaste grupperna.Går vi väldigt fort fram, kommer vi förmodligeninte att kunna lösa de svåraste problemen, dvs. fördem som har mycket kort utbildning och som harde största svårigheterna att få den önskvärdakompetensen. Det är därför viktigt urfördelningspolitisk synpunkt att utredningarna ärnoggranna och genomtänkta, för utbildningenkommer att vara en av de stora frågorna. I detframtida samhället är det inte bara lönen utan ocksåi hög grad utbildningen som kommer att skiljamänniskor emellan.Anf. 124 ():Herr talman! Jag tror, , att fråganom nattraktamentena inte har behandlats riktigt pårätt sätt. Att spara i sjukförsäkringen för att stateninte skall behöva ge ut mera pengar än nödvändigtligger i linje med att man sparar hotellkostnader.Skillnaden är ju ingen. I det ena fallet sparar manpengar för staten och i det andra fallet sparar manockså pengar för staten.Gustav säger att det är de bättre ställdasom drar nytta av detta. De som har sinaövernattningslägenheter som står tomma iStockholm. Jag tycker inte attStockholmsfixeringen är nödvändig när det gällerdet här problemet. Övernattningar sker ju på varjehotell i hela . Detta har inte medövernattningslägenheter i att göra,. Det är en viss skillnad mellan attfixera sig vid och att ta hänsyn till attsituationen är exakt densamma runt om i varje stadi vårt land.Staten sparar pengar och näringslivet skulle sparapengar. Vi skulle må väl av att ha litet pengar attköpa precis det jag säger, en bukett blommor ochen ask choklad när vi åker och hälsar på ochövernattar. Det gör vi kanske inte eftersom viegentligen inte får betalt för detta. Varför skall vidra på oss kostnader privat när vi kan åka till eller och låta företaget ellerstaten betala ? är såenkel, . Jag tycker att ni skall ta eren funderare till och sedan ställa er bakom ettförslag i den riktning som vi har föreslagit.Anf. 125 ():Herr talman! borde verkligen vetaatt vi i aldrig har påstått att man skullelösa problem genom att bara lägga öververksamheter till privat företagsamhet. Vi haralltid, i alla sammanhang, talat om att detta skallvara ett komplement. Det skall vara ett alternativ.Det skall finnas olika typer av verksamhet. Vi slårfast att vi behöver en stor och stark offentlig sektor.Allting annat är ont förtal.Sedan frågar man vad vi egentligen har för förslagnär det gäller de äldre. Vi har sagt att vi vill ha enflexibel pensionsålder. Vi vill använda de äldre tillolika expertuppdrag och utredningsuppdrag i störreutsträckning än vad man gör . Det är rimligt attde äldres erfarenhet kan tas till vara när det gälleromsorgen och när det gäller att hjälpa till i olikabarnomsorgsverksamheter -- inte som anställdamen för att de skall få något vettigt att göra. Attkänna att man behövs är någonting sompensionärer såväl som unga och medelåldersbehöver.Sedan tycker jag det är viktigt att man tar fasta påatt personalen inom den statliga verksamheten heltenkelt måste släppas loss, som vi säger. Vi har frånfolkpartiets sida lagt fram ett sexpunktsprogram,och jag skulle avslutningsvis, eftersom jag inte harfler repliker, vilja punkta upp de saker som vi härtycker är angelägna.För det första menar vi att det är viktigt att skapabättre anställningsvillkor. För det andra måste manha bättre decentraliserings- ochdelegeringsmöjligheter. För det tredje skall man haen större öppenhet för privata alternativ och för attstarta eget. För det fjärde måste man belöna bättremed flexibla lönesystem och med individuellalöner. Den offentliga personalpolitiken har varitmycket konservativ och är det fortfarande. Det ärfortfarande tjänsteår och formella meriter somgäller i stället för skicklighet, kunskaper ochkapacitet. Detta måste man ta till vara på ett bättresätt. För det femte tycker vi att det är viktigt har dugliga chefer och chefer som verkligen fårmöjlighet att leda. För det sjätte att man skalllyssna till facket. Däremot skall det inte ha vetorätt.Lyssna på dessa synpunkter, , så fårvi en bättre statlig personalpolitik.Anf. 126 ():Herr talman! Egentligen vill jag dela upp min kritiki två delar, och jag tror att möjligenhar blandat samman det hela. Det ena gäller denlångsiktiga kompetensuppbyggnaden i svensktarbetsliv inkl. det ansvar som staten har. Där sökerjag ingen polemik med . Jag sadetvärtom att den utredning som är tillsatt ärnödvändig och riktig. Jag tror att alla industriländersatsar mer eller mindre på just detta område. Manbetonar arbetskraften totalt sett och dess kunnighetoch kompetens som den kanske viktigasteproduktionsfaktorn för en framgångsrikutveckling. Detta tror jag att vi kan vara överensom. Sedan kan man diskutera nyanserna mera ochhur tidigt man skulle ha börjat med detta osv.Jag har, som säkert har lagt märketill, varit tämligen återhållsam i tidigare debatternär det gäller att formulera nya krav på offentligautgifter. Men jag konstaterar ändå, och där måstekritiken och polemiken kvarstå, att det har funnitslätt iakttagbara systemfel i de offentligaregelverken. Det behövs uppenbarligen enekonomisk kris för att regeringen skall inse att manmåste genomföra förändringar. I den delen måsteman vara utomordentligt tydlig när man framförkritik.Sedan förvånar det mig litet att socialdemokraternaoch för en så pass livlig polemik om vadsom bör vara de dominerande inslagen iäldreomsorgen just . har jufaktiskt inställt sina båda sammanträden den härveckan. Där skulle vi ha behandlat just den härfrågan. Jag kan bara gissa mig till orsaken. skall kanske inte vara alltför säker på attavståndet till parti är alltförstort i den frågan.Anf. 127 ():Herr talman!