prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — Och utifråndessa rapporter säger regeringen fortfarandeingenting.Vi har föreslagit att vi skall ta åtminstone tillväxtenav löntagarfonderna i stället för att fortsätta attsocialisera det svenska näringslivet, men det geröver huvud taget ingen kommentar frånsocialdemokraterna. Vi har föreslagit att vi skallpröva möjligheten att bolagisera affärsverken ochsläppa in fler och andra intressenter och på det visetlåta det statliga kapitalet arbeta på ett förnuftigtsätt och använda det till landets bästa. Men nej, detskall vara dött kapital som ligger där, och någrakonkreta förslag eller kommentarer kommer intefrån regeringens sida.Det blir med en sådan regeringspolitik naturligtvisinte fråga om många steg framåt här i Sverige.Anf. 81 ():Herr talman! Jag nämnde, , ingasummor när jag talade om att vi till en del fick framvåra förslag genom utredning. Jagskulle däremot gärna vilja lyfta fram principerna,nämligen de principer som handlar om bolagiseringav affärsverk. Det finns en rad olika affärsverk somskulle fungera bättre i bolagsform än iaffärsverksform. skulle man fåfinansieringskällor för investeringar.Birger Rosqvist nämnde en summa från dennautredning, nämligen att staten genom bensinpengarfår in 20 miljarder mer än vad man lägger påunderhåll av vägarna. Enligt vägsektorn, som jagtror är ganska bra på att göra beräkningar av dethär slaget, stämmer inte detta, utan staten fårsnarare in 30 miljarder mer i bensinpengar än vadman betalar ut i vägunderhåll.Jag nämnde tidigare vad jag var kritisk emot,nämligen den onödiga reglering somsocialdemokraterna tydligen inte tycks kommaifrån. Denna reglering finns framför allt påyrkestrafiksidan. En avreglering och enavmonopolisering lösgör medel, ,och det är sådant som vi gärna ställer upp på. Gådärför litet längre än vad ni har vågat, så fårni stöd åtminstone i det avseendet!Sedan till detta med morötter, stimulans, i ställetför piska. Detta är alldeles nödvändigt för att manskall få folk att ställa upp på de förslag som läggsfram och för att folk skall inse att det är nyttigt församhället, för miljön, osv. Vi bör alltså ha morötteri stället för piska. Avgiftspolitiken när det gällermiljön bör ändras så att den stimulerar tillförbättrade motorer och bättre miljö.Anf. 82 ():Herr talman! ordförande måste habrist på argument, eftersom han försöker få det attframstå som om hans politiska motståndare voreemot vägtrafik eller luftfart bara därför att vi villsatsa på järnvägen. Det är bara att läsa innantill iolika motioner för att se vad genom årenhar velat satsa exempelvis på vägnätet och påsjöfarten.Jag nämnde här en del exempel. Att bygga järnvägmellan och innebär ju inte är motståndare till dem som åker på vägen. Defår ju tvärtom en bättre väg att åka på genom attdet blir något mindre trafik där. Inte är jag som ärfrån motståndare till en bra luftfart. Omvi åker tåg till kan vi i stället utnyttjaLandvetter till att få bättre internationellaförbindelser. Kanske kan vi på så sätt avlastaArlanda, så att man där inte behöver bygga entredje bana.Nej, , försök inte att få det attframstå som att man genom att vilja satsa påjärnvägen är motståndare till andra trafikslag. Så ärdet inte alls! Det är tvärtom så att en effektivtransportapparat i vårt land, vad gäller såväl gods-som persontrafik, är vad som gagnar våramedborgare bäst. Och det är efter den linjen somcenterpartiet utarbetar sin trafikpolitik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet fattades under 12 §. )10 § Inriktningen av verksamhetåren 1991--1993Föredrogstrafikutskottets betänkande1990/91:TU1 Inriktningen av televerketsverksamhet åren 1991--1993 (prop. 1989/90:100delvis).Anf. 83 TOM ():Herr talman! I budgetpropositionen framhölls attsamtliga ensamrätter för som ett led iavregleringspolitiken nu hade avskaffats och attSverige är på väg att bli en av de mest öppnamarknaderna för telekommunikationer.Trots detta har vi i utskottet reserverat oss tillförmån för en ökad konkurrens på teleområdet.Man kunde kanske tycka att målet nu är nått ochatt någon reservation därför inte skulle varanödvändig. Tyvärr, herr talman, är verkligheten enannan.I regeringens proposition 1988 anfördes att: ''statenbör således eftersträva en effektiv konkurrens påmarknaden för teleprodukter och tjänster. Statenskall därför kontrollera att en dominerandemarknadsposition inte missbrukas''.Hur ser då konkurrensläget ut ?Vi har en friståendenätoperatör i landet -- Comvik. Företaget startadesnär det svenska mobiltelefonsystemet börjadebyggas ut, och det var till en början mycketframgångsrikt.När 900-systemet startade sedanförändrades situationen. Myndigheten ,som sköter tilldelningen av radiofrekvenser, beslötatt företaget skulle få samtligatillgängliga frekvenser på 900-bandet. Manmotiverade detta med den klassiska monopolistensständiga argument: det var mer praktiskt att ettföretag skötte alltihop.Comvik förhindrades alltså att bygga ut sitt 900-system i det system som då startades.Nu förbereds en tredje generation mobiltelefoner.Men fortsätter att tekniskt bevaka sinmonopolställning. Comvik förhindras att köpaAXE-växlar. Comvik får inte tillgång till sammanätanslutningar som radio.Samtalstaxan konstrueras så attkonkurrensneutralitet inte råder mellan Comvikoch radiosektion.Intresset för utveckling av mobiltelefontjänster ärstort, och ytterligare två företag, Racal Telecomoch Nordic Tel, har ansökt om frekvenser för attbygga egna nät. Men myndigheten harigen avstyrkt med det klassiskamonopolargumentet att det vore mycketopraktiskt.Herr talman! Om , regeringen ochriksdagen menar allvar med alla uttalanden ombehovet av konkurrens, behövs andra åtgärder änbara vackert tal. Vi anser därför att tillatt börja med bör skärpa skrivningen i dettabetänkande. Jag yrkar därför bifall till reservationnr 1.Anf. 84 ():Herr talman! Också i detta ärende leder samtligamotioner med olika förslag utifrån olikaideologiska och andra utgångspunkter fram tillstupstocken och ett konstaterande att frågan ärföremål för utredning och beredning. Med densocialdemokratiska regeringens sedvanligalångsamhet inom skall alltihopavstyrkas. Det är mycket ledsamt, herr talman, attdet inte går att mer konkret få ett besked omregeringens ståndpunkt i de olika frågorna.Vi i står för vår del bakom desynpunkter som kommit till uttryck i de tvåreservationer vi avgivit, men jag kommer bara attyrka bifall till den ena, nämligen reservation nr 1.Den tekniska utvecklingen påtelekommunikationsområdet är hisnande.Snabbheten är långt större än vad vi vanligenföreställer oss. Utvecklingen är positiv för demånga människorna, som enkelt och till relativt settminskade eller oförändrade priser kan upprätthållakontakt och medverka till social utveckling.Utvecklingen är till gagn för ekonomisk tillväxt ochexpansion. Vi i bedömer att denfortsatta utvecklingen kommer att ha stor ocht.o.m. växande betydelse för konsumenter ochnäringsliv.Men den tekniska utvecklingen och de framtidaytterligare möjligheterna som snabbt växer framställer oss självfallet också inför utmaningar.Utmaningar att tänka i nya banor. Utmaningar sominnebär att tippa förlegade ideologiskaföreställningar över bord. Utmaningar att våga sein i det tidigare okända, och en utmaning för ossenskilda och olika företag att på ständigt nytt sättförmå använda de möjligheter tekniken öppnar. Isamma mån måste vi då inse att det är inte vi här ikammaren som i egenskap av politiker skall styra.Vår uppgift är att avreglera och öppna grindarna förde många människorna när det gäller att användatekniska hjälpmedel. Här står liberal politik mot envacklande och villrådig socialdemokrati.Runtomkring smyger de som utan tro påmänniskans förmåga och ansvar skräms med detokända som tillhygge.Folkpartiet har varit initiativtagare tillavveckling av det svenska telemonopolet. Medregeringsansvar öppnade vi dörren för konkurrenspå mobiltelefoni. Maken till uppsving, konkurrens,god ekonomi, snabb teknisk utveckling och ett gottresultat för de många människorna finns ju inte ihela världen. Vår utgångspunkt är: skall ha så stor valfrihet som möjligt isin användning av teletjänster.Telekommunikation av olika slag äger rum i etttelesystem som i ökande grad kommer att utgöra ensamverkan mellan det statliga allmänna telenätetoch -- vilket vi hoppas och arbetar för -- också ettantal privata nät. Det är viktigt att företrädare fördessa olika nät kan verka på samma villkor. Svensktelepolitik bör därför enligt uppfattningskapa förutsättningar för en verklig nätkonkurrensmellan jämbördiga parter. Privata nät -- som t.ex.Comviks, och jag tror vi kommer att få se fler --måste ges möjlighet att erbjuda sina tjänster genomkonkurrens på lika villkor.Folkpartiet har redan tidigare föreslagit att vi bordeöverväga att låta verka i bolagsformockså med sina nättjänster. Vi var vid behandlingenav ett tidigare ärende inne på att nyaintressenter skall kunna släppas in som ägare i ettsådant bolag. har generaldirektörtagit upp handsken. Han har, liksom ,också redovisat vilka många möjliga angelägnaändamål det kapital som därmed kan lossgöras kananvändas till. har bekänt färg. Mensocialdemokraterna tiger som muren. hartrafikutskottets ordförande ett gyllene tillfälle attsvara på frågan. Anser socialdemokraterna attteleverket kan bolagiseras och nya intressentersläppas in som stabila ägare?Jag yrkar mot bakgrund av detta bifall tillreservation nr 1.Herr talman! Ett företag som agerar på en marknadunder normala villkor måste också nu upp till enavkastning som är marknadsmässig. Det nuvarandekravet på utgår från ett amorteringsfrittstatslån med en ränta som är lika med statensutlåningsränta. Statens avkastningskrav fastställsgenom att vissa av fastigheter tagits uppsom statskapital med en ränta som är lika medstatens avkastningsränta. Med den av regeringenförda ekonomiska politiken uppgår inflationen tillöver . Räntekravet är inte . Ireala termer blir det alltså inte mycket att kommamed. måste anpassas till deavkastningskrav som man måste ha rätt att ställa påen verksamhet som verkar i en fri ochkonkurrensutsatt sektor. Jag anser därför attavkastningskravet skall höjas. Jag vill markera attfolkpartiet står bakom det som redovisas ireservation nr 5, men av hänsyn till kammarensarbetsbörda yrkar jag inte bifall till reservationen.Anf. 85 ():Herr talman! Jag vill börja med att meddela attcenterpartiet naturligtvis står bakom de yrkandensom representanter gjort i utskottet. Vistår bakom såväl reservation 2 som 6, och jag yrkarbifall till reservation nr 2. Det är också denreservationen jag tänker säga några ord om.Detta ärende är i sig likt det ärende vi behandladetidigare . Båda ärendena handlar egentligenom en aktiv regionalpolitik. ansvar föratt människor skall kunna bo och verka i hela vårtland är naturligtvis likartat med SJs och ansvaret förett bra vägnät i vårt land. Vi som sitter i dennakammare vet själva vilken stor betydelse som t.ex.den datakommunikation som vi har möjlighet attutnyttja från våra bostäder har och hur den ger ossbetydligt bättre arbetsförutsättningar.På samma sätt är det naturligtvis med telefax ochandra moderniteter. Det måste vara möjligt attutnyttja dessa oberoende av var man är bosatt ilandet. Man skulle kunna göra tolkningen attaktiviteten i första hand skulle vara riktad motlandsbygden. Men jag vill som storstadsbo slå fastatt aktiviteten är precis lika mycket riktad motstorstaden.Det är en fördel om man kan få ett aktivt liv påolika håll i landsbygden. På detta sätt minskartrycket mot våra storstäder. hartidigare citerats här i kammaren. Om jag inte minnsfel har han haft en del idéer om regionaltåg ochannat för att lätta på trycket i . På sammasätt är det med . Man bör sträcka utverksamhet till att inte bara gällaStockholmsregionen utan hela landet, och med enökad kapacitet i telenätet kan man klara av detta.Det är kolossalt viktigt att man ser till att dessamöjligheter finns. Det är precis detta som vireservanter framhåller i reservation nr 2. Vi anserockså att bör få ytterligare resurser föratt den erforderliga nätutbyggnaden skall kunnagenomföras.Herr talman! Som jag inledningsvis sade har jagförsökt korta ner mitt anförande, och jag yrkarhärmed bifall till reservation nr 2.Anf. 86 ():Herr talman! Vi befinner oss i den något märkligasituationen att vi skall diskutera inriktningen avteleverkets verksamhet på grundval av ettbetänkande som är justerat -- det säger jag ocksåden här gången -- innan gjorde sittutspel. Det har ju inte enbart att göra medfinansieringen av infrastrukturen, utan det harockså att göra med hans utredning; han utnyttjadeden till det, skulle jag vilja påstå. Det har också attgöra med det utspel som han har gjort och somhandlar om framtid.Vad de statsanställda televerksarbetarna nuundrar -- förmedlat inte enbart i tidningenStatsanställd -- är om ingenting längre gäller av detsom de har fått vara med och diskutera, av de beslutsom har fattat, osv. I vilket fall som helstgår det inte att stå här och låtsas som om televerketstreårsplan gällde som om utspelaldrig hade skett.I den förra debatten, som handlade omtrafikpolitiken, var mycket positivtill utredning. Han sade att haninte har någon anledning att ta ställning, eftersomteleverkets styrelse inte har gjort det, även om hanvisade sig vara positiv till allt vad som hade sagts.Jag vill då tala om att styrelse har uttalatsig så positivt att man givit och hansutredare uppdraget att fortsätta på samma linje, detvill säga med den här inriktningen. Antingenkänner inte till det eller också låtsashan att han inte gör det.Folkpartiet och jublar naturligtvis.Snart har ni inte längre några motioner att skriva ide här frågorna. Det kommer, som sade, bara att handla om små profileringareller petitesser.Det beklagar naturligtvis jag, som står förvänsterpartiets inriktning. Vi har som enda partihär i försökt att kämpa emot denavreglering, Thatcherisering och EG-anpassningsom har skett när det gäller besluten som angårtelepolitiken i . Mycket riktigt sade BirgerRosqvist också i förra debatten till vi har ju avreglerat. Titta här vad vi har gjort!Titta vad vi har anpassat oss till era krav! -- Just precis så är det.Förslagen när det gäller framtidainriktning -- jag tänker på den eventuellaprivatisering, utförsäljning och t.o.m.börsintroduktion som han har aviserat -- harnaturligtvis varit i flera andra säckar än TonyHagströms och hans stabs. Påfinansdepartementet, som de flesta initiativ till denhär typen av myckets stora och mycket omvälvandeförslag kommer ifrån, har man också i den härfrågan gått ut ganska tufft med en utredning, somtas till intäkt för att är inne på rättspår nu när det gäller omvandlingen av televerket.Utredarna hartalat om att man skall göra affärsverken tillaktiebolag. Jag tror för min del, precis somStatsanställdas förbund, att utspelet egentligenhandlar om att det finns litet prutmån. I förstasteget, , är det naturligtvis inte detmycket stora steget till en börsintroduktion som dethandlar om, utan det handlar om ett medelstortsteg för att mjuka upp både svenska folket ochpolitikerna -- de skall t.o.m. före valet våga fatta ettsådant beslut, för att i nästa steg låta det bli frittfram för de gamla moderatmotionerna i de härfrågorna.I det här betänkandet behandlas en vpk-motion ivilken vi tagit upp frågan om det regionalpolitiskaoch sociala ansvaret. Där har vi kunnat peka på endel som fanns att luta sig mot i post- ochteleutredningen. Men befarar man mycket värresteg som inte alls har med regionalpolitiska hänsyneller hänsynen till den sociala rättvisan att göra.Därför är det viktigt att visa på den motion som vpkhar med i betänkandet och som vi har reserverat ossför -- det handlar om taxepolitiken, och det handlarom glesbygdens förutsättningar.Precis som och anser vi attutbyggnaden på det här området också måste fågynna t.ex. på ett helt annat sätt änhittills. Man kan inte bromsa, och man kan intemarknadsinrikta så till den milda grad som flera aver nu är inne på. Vi vill också ha enhetstaxa,eftersom vi tycker att det ligger mycket i vad enutredare som inte har anknytning tillfinansdepartementet har sagt.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 3, 4 och 7.Anf. 87 TOM () replik:Herr talman! Ni har inga motioner kvar att skriva,sade . Åjovars, det kommer nog attfinnas en och annan. Men det viktigaste för oss ärinte att skriva motioner, utan det viktigaste är att vifår en väl fungerande verksamhet. Om detdessutom medför att motionsbelastningen ikammaren minskar har vi ingenting emot det.Anf. 88 ()replik:Herr talman! Det är betecknande att ViolaClaesson är så förvånad över förslagen omförändringar av politiken på olika områden. Allthar hänt efter utskottets sammanträden, säger hon.Det har hon inlett två betänkandebehandlingar iföljd med. Ja, , så mycket har häntsedan muren föll! Folk efter folk har kommit tillinsikt om att det finns en annan politik att ta till sig,att det erbjuds också en annan politik.Vi i jublar inte över att vi inte skulle hanågra motioner att skriva. Det kommer att finnaskvar krav att ta upp motionsvägen så längesocialdemokraterna inte har kommit längre än tillutredningskvarnen. Men det har inget egenvärdeatt knacka maskin. Vad vi vill se är en politik för demånga människorna, en politik som ligger så långtbort som möjligt från tvång, reglering, statsägande,centralstyrning, socialism och allt annat som ViolaClaesson fortfarande företräder och somregeringen yrvaket konstaterar saknar folkligt stöd.Anf. 89 () replik:Herr talman! För det första förstod jag inte alls vadAnders Castberger sade.För det andra vill jag säga till Tom att jaginte på något sätt har attackerat ochfolkpartiet. Det är snarare så att jag konstaterar attsocialdemokraterna börjar säga ja till ännu flernyliberala förslag, och det betyder att ni i moderatasamlingspartiet och för ert egetexistensberättigandes skull lär få vara mycketuppfinningsrika för att hitta på fler saker attmotionera om. Kritiken skall naturligtvis riktas motden socialdemokratiska regeringen. Det är denman skulle ha kunnat hoppas någonting av, men detär nog slut på den tiden.Anf. 90 ()replik:Herr talman! förstår inte minainlägg, säger hon. Det är nog bara en undanflykt. Iså fall visar det sig väl att hon inte har förstått sinegen politik . Men människor iallmänhet förstod precis vad jag räknade upp här.Det är precis den politik som ochhennes parti, numera namnändrat, står för. Det ärprecis den politik som vi motarbetar. Vi står fördess raka motsats.Anf. 91 ():Herr talman! Jag får göra ett hastigt inhopp här förRoy . Även om jag inte har varitmed i utskottets arbete känns det inte såbekymmersamt -- vårt ställningstagande i deärenden som behandlas här känns ganskasjälvklart.Alla är vi ju ense om vikten av god infrastrukturöver hela landet. Hela skall leva. Jag vetinte hur de fyra orden har sagts häri kammaren. Kanske har luften något gått ur denkampanjen. Men när jag arbetade med kampanjenfann jag att det var ett återkommande önskemål omutbyggt telenät, men också en rädsla för attutbyggnaden i första hand skulle hjälpa tätorter ochstorstäder. Det är otroligt viktigt att ocksåglesbygden får del av utbyggnaden. Framför allt hardetta märkts i kampanjen genom att mångatelestugor har öppnats som förmedlar datakunskapså att landsbygden skall kunna leva vidare.De goda telekommunikationerna kan sägasverkligen vara ett utomordentligt gott hjälpmedelför att göra det möjligt för människor att bo kvaroch försörja sig på landsbygden och hålla denlevande och överlevande för oss alla. Det är ocksåen möjlighet till att minska resandet och spara tidför lustigare göromål.Statens övergripande ansvar enligt 1988 årstelepolitiska beslut begränsas till att avsegrundläggande telekommunikationer.Datatekniken kan sägas varagrundläggande. Visst har telenätet byggts ut på ettbra sätt, men utbyggnaden går för långsamt. Därförser vi det som viktigt att får extraresurser så att varje företag och permanentbostadfår möjligheter att använda pålitliga datanät. Vi fårockså komma ihåg att räkna med en kombinationav företagsekonomi, samhällsekonomi ochframtidsekonomi. Då blir inte den satsningendestruktiv -- ord som nämnts tidigare.Därmed yrkar jag bifall till reservation 2 som vi hartillsammans med om ökad kapacitet itelenätet.Anf. 92 ():Herr talman! Det gällande riksdagsbeslutet om deövergripande målen för telepolitiken ärvittomfattande. Beslutet anger hur telesystemet iSverige skall utformas och att det skall ge godtillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer. Det skall bidra till etteffektivt resursutnyttjande i samhället.Utvecklingsmöjligheter på alla plan skall tas tillvara. Systemet skall vara uthålligt och tillgängligtunder kriser och i ofredsförhållanden.Inriktningen av telepolitiken innebär i stort sett attnätutbyggnadsplanerna skall förankras på regionaloch lokal nivå. Det skall finnas ett kontaktnät. Desom vill utnyttja teletjänsterna skall ha storvalfrihet i sin användning av tjänsterna. Vidare ärdet staten som ansvarar för att vi har ettsammanhållet och öppet telenät som täcker helavårt land. Kostnaderna för att alla skall ha tillgångtill de grundläggande kommunikationerna skallbetalas solidariskt.Även om det mesta i denna debatt tycks ha gått utpå att på olika sätt kritisera och nedgöra deförhållanden som råder i , har vi med storsannolikhet de lägsta telefonkostnaderna i världen.Vi har bland de högsta siffrorna när det gällertelefontäthet. Vi har ett telenät som rent teknisktligger längst fram, och vi har ett heltäckandedigitalt system. Vi har ett nät som är tillförlitligt,och det finns på den svenska telesidan mycketkunnig personal på alla nivåer. Det är mycket tackvare detta som vi står där vi står med vårt svenskatelenät.Den första talaren, Tom , sade att det intefinns någon fri konkurrens, utan att det fortfaranderåder ett visst monopol över . Televerketär helt avmonopoliserat. Det är ett helt öppetverk, och det råder fri konkurrens på teleområdet.Självfallet vill , och det anser vi frånpolitiskt håll också, att det skall få en skäligersättning för de investeringar som har gjorts.Televerket skall konkurrera med andra, men intesubventionera dem. Det är viktigt att framhålladetta när vi berör telepolitiken i vårt land. Det finnsmånga som avundas de favörer vi har i att ligga sålångt framme, att det görs landvinningar,all den moderna och sofistikerade apparatur,utrustning och innovationsobjekt som finns påområdet. Detta har till stor del kunnat ske tack vareatt man har haft ett gott samarbete med det storatelefonbolaget i . Den utvecklingsom har bedrivit tillsammans medEricsson har varit till stor nytta för båda parter. Denprivata delen av som har hand om deninternationella marknaden under de senastemånaderna har kunnat redovisa mycket storaframsteg så till vida att man i knivskarp konkurrenshar kunnat få beställningar från olika delar avvärlden. och kan tillsammansta åt sig äran av det.Verksamheten enligtden föreliggande treårsplanen skall inriktas påfortsatt koncentration på nätutveckling ochnättjänster. Det kräver en fortsatt utveckling inomteleområdet och en fortsatt kostnadsanpassning avteleverkets olika taxor för att möta den ökandekonkurrensen. Man möter en mycket hårdkonkurrens från utländska intressenter som vill hittill vårt land där marken är jämnad och där detkanske för en konkurrent är lättare att komma ingenom att det finns så många alternativ. Men detsvenska har kunnat möta konkurrensentack vare att man är tekniskt så långt framme.Trots detta krävs det i motioner och det skall skapas en ökad kapacitet i telenätet.Televerket har också under ett flertal år varitSveriges största investerare. I de treårsplaner somhar gällt har det gjorts investeringar på 25--28miljarder kronor per treårsperiod. Det är dethögsta i vårt land.Centerpartiet kräver ökad kapacitet. En sak harförvånat mig, och jag har svårt att förståsammanhanget. kanske kan förklaraför mig.