prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Det är inte alldelesenkelt att definiera det när det gäller enskildamänniskors avfall -- det visar sig på en rad olikaområden.Kaj tog inte upp den fråga jag ställde omränta på de pengar som hamnar i batterifonden.Skall regeringen förvalta de pengarna lika uselt somman har förvaltat bilskrotningsfondens pengarunder , dvs. ingen ränta alls? Skall statenalltså tjäna räntan på den här fonden, som harskapats av miljöskäl?Jag vill slutligen, fru talman, peka på informationsom ett viktigt styrmedel. När det gäller att fåmänniskor att ställa upp är det bättre att människorär motiverade än att de är kommenderade. För attbli motiverad behöver man information.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det har ju talats mycket om att ettpantsystem skulle vara ett välsignande instrumentnär det gäller insamlingen av blybatterier. Vi harhaft en kampanj som har fungerat väldigtbra. Resultatet har i alla fall blivit bra. Det fungerarpå det viset att man från bilskrotningsfonden får 17kr. Det som kommer att gälla framöverinnebär ingen förändring av det. Det systemet harnu visat ett mycket bra resultat, och varförskulle det inte kunna fortsätta med det? Varförskulle resultatet framöver inte bli lika bra? Varförmåste man införa en form avpantsystem?Jag tycker inte att man i detta läge skall gå in förett pantsystem, men jag håller dörren öppen, IvarVirgin. Om det skulle visa sig att det här inte blirbra kan man tänka sig att titta närmare på ettpantsystem.Lennart Brunander tog upp det kommunalamonopolet. Jag har i mitt anförande betonat att detinte innebär någon förändring av vad vi harsagt. Det är kommunerna som har det totalaansvaret för miljöfarligt avfall.Sören har efterlyst svar när det gäller räntanpå fondernas medel. Jag skall vara ärlig och säga attjag inte kan svara på det. Jag utgår från att detskall kunna utgå ränta, men jag vågar inte lova deteller bestämt säga att det blir så.När det gäller stimulans är svaret till . Jag tycker att det inte behövs någonstimulans när man haft ett bra resultat.Annika tog återigen upp frågan omrepresentation i styrelsen i Returbatt. Jag försöktebeskriva att det företagets styrelse är som ett privatföretags styrelse; vi i kan inte gå in ochsäga att den och den skall sitta i styrelsen -- det ären omöjlighet.Fru talman! Därmed tror jag att jag har tagit uppde flesta av de synpunkter som har framförts.Anf. 77 ()replik:Fru talman! sade att pantsystemet elleren återlämningspremie inte är något välsignandesystem. Men uppenbarligen räknar regeringenändå med att det skulle kunna vara det, eftersomdet skulle kunna frälsa regeringen, om det systemsom man nu föreslår inte skulle fungera. I sådantfall skulle man kunna tillgripa det, och det är alltsåett bättre system än det man nu har.Jag fick inget svar av på frågan varförman inte redan nu har en färdig utredning omalternativ till blybatterier. Frågan är ju inte ny; denhar varit aktuell . Hela batterifrågan har varitaktuell och diskuterats här gång på gång. Manborde ha haft detta klart nu och inte behövt säga attfrågan skall utredas.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är, , alltid bra medöppna dörrar. Det håller jag med om, och det ärglädjande att regeringen ändå kan tänka i de härbanorna. Det är bara tråkigt att tanken intefullföljdes på det sättet att man sattepantsystemet i sjön.Jag är helt övertygad om att pantsystem faktisktockså har en annan egenskap som gynnar miljön.Pantsystemet i sig ger en stark stimulans till tekniskutveckling. I den mån som aktörerna på den härmarknaden tycker att detta system är besvärligt ochkostar arbetsinsatser, kommer intresset förbatterityper som inte har dessa egenskaper och sominte är pantbelagda att öka. Jag tycker faktiskt attdet är tråkigt att behöva konstatera att vi inte harpant på normala batterier. Om vi hade haft det ärjag övertygad om att vi skulle ha fått en mycketsnabb utveckling mot batterier som gjorde att viinte behövde ha ett pantsystem, helt enkelt därföratt de i sig var miljövänliga. Detta är en mycketviktig funktion, som gäller nästan alla ekonomiskastyrmedel, men i fråga om pantsystemet tror jag attdet gäller i ovanligt hög grad.Om vi ser litet framöver kan det här problemet bliaccentuerat, nämligen om elbilen införs. Då får visäkerligen ett ökat antal batterier att ta hand om.Vissa remissvar av tyngre karaktär förordar ändåett pantsystem, det gäller bl.a. LOs ochkonsumentverkets remissvar. Jag skulle tro att detbakom remissvaren där man förordar ettpantsystem ligger en betydande tankemöda för attfå fram de system som man tycker är bäst urmiljösynpunkt.Anf. 79 () replik:Fru talman! säger att bidraget tillReturbatt med . per batteri har gett braresultat. Varför skulle det då inte fungera braframöver också, frågar och menar attdet inte behövs någon ytterligare stimulans. Detdär låter ju bestickande, ända till dess man funderarett snäpp till och upptäcker att vad Returbattegentligen har sysslat med är att skumma gräddenav marknaden. Man har tagit hand om de gamlabatteriupplag som funnits på bensinstationer,bilverkstäder, skrotupplag osv. Men är dennamarknad i stort sett avbetad, och det är vadReturbatt med stor framgång har åstadkommitunder de här två åren.Nu gäller det att ta nya tag och hitta på nyastimulansinstrument och nya idéer för att nå deenstaka batterier som finns i kanske en halv miljonvillagarage i landet eller hos tiotusentalslantbrukare som kanske har 10, 15 eller 20 batteriervar men som inte har nåtts av en ordentliginformation. Jag återkommer därmed till fråganom informationen som styrmedel. Det är mycketbetydelsefullt att vi utvecklar styrinstrumenten i dethär sammanhanget, och det gör vi inte genom atttitta i backspegeln utan att genom att se framåt.Jag har en del egna erfarenheter av den här typenav batteriinsamlingar. Alldeles entydigt är denreaktion som jag har mött från många människorsom kommit med sina gamla batterier: Vad bra attdet ordnats en sådan här insamling, för förut har jaginte haft en aning om var jag skulle göra av minagamla batterier. Det kom en pensionär med ettbatteri på cykelns pakethållare. Han kom tillbakagång på gång, eftersom han hade flera batterierhemma i sitt garage men inte någon bil längre.Jag har massor av spännande och intressantaerfarenheter från ett stort antal sådana insamlingarsom jag har varit med om. har insamlingarnaskett med intensiv medverkan avidrottsorganisationer. Det har varit just sådanaklubbar och föreningar som i sin verksamhetarbetar mycket med batterier, dvs.motororganisationer och liknande. De har ställtupp, och de har fått en slant för varje insamlatbatteri. Ungdomarna deltog i insamlingen ochlärde sig vad miljövård i praktiken är för någonting,som de bidrog till finansieringen av sinegen idrottsverksamhet.Den sortens ideella insatser skall vi satsa på även iframtiden.Sedan tackar jag för ett ärligt beskednär det gäller räntan på den här batterifonden. Detvar ett ärligt besked och en vetlig kommentar. Jaghoppas att vi tillsammans skall kunna se till att dehär pengarna blir räntebärande och att vi på sammasätt skall kunna arbeta för att få ävenbilskrotningsfondens pengar räntebärande. De härpengarna är litet grand av grädden på moset när detgäller viktiga återvinnings- och miljövårdsinsatser idet här landet.Anf. 80 () replik:Fru talman! sade i sin replik ingentingmer om detta med ökad satsning på forskning ochutveckling. Det förstår jag så väl, för med hedern ibehåll hade han inte kunnat göra mycket annat änatt instämma i det jag sade, och det vill han tydligeninte göra, åtminstone i den här församlingen. Jaghoppas att har desto mer att säga tillkamraterna i regeringen, så att vi kan få enproposition som innehåller ett förslag omordentliga satsningar på forskning och utvecklingkring alternativa batterier.Det är fånigt att vi skall behöva en så lång och tjatigdiskussion om företaget . Detta är ju enrelativt enkel fråga, och jag förstår faktiskt inte detenvisa socialdemokratiska motståndet på den härpunkten.I utredning heter det:''Ett för ändamålet särskilt bolag -- Returbatt --föreslås administrera systemet -- -- --. Kravet påReturbatts verksamhet bör vara att inom entvåårsperiod från det att systemet trätt i kraft nå enkontinuerlig insamlingsnivå överstigande 90 %.I Returbatt bör ingå de branscher som berörs avförslaget dvs. batteritillverkare, batteriimportörer,skrotbranschen, återvinningsföretag m.fl.''Det är alltså det statliga myndighetennaturvårdsverkets synpunkter på hur det härbolaget skall vara uppbyggt och vad det skall göra.Då kan jag inte förstå varför det skulle vara såorimligt att även miljörörelsen hade säte i dettabolags styrelse för att kunna vara med och arbetamed dessa oerhört viktiga informationskampanjer.Miljörörelsen har en lång och gedigen erfarenhet avhur man når ut med bra information just imiljöfrågor. Jag kan inte förstå det här envisamotståndet. Jag tycker att åtminstoneborde kunna säga att man skall tänka över sakenoch fundera på om detta inte skulle kunna vara enbra idé. Det finns inte någon anledning till att detföreligger partiskiljande motsättningar i dennafråga.Anf. 81 () replik:Fru talman! Först vill jag vända mig till är envis när det gäller pantsystemet. Han trorän en gång att det är pantsystemet som skall lösahela problematiken.Som jag ser det är inte problemet så stort . Jagtycker inte att skall vara så låst viddetta. Jag har sagt i talarstolen här att om detvisar sig att de goda resultat vi har uppnått inte håller i sig, är vi öppna för att pröva ettpantsystem.Man skall också vara medveten om, , attdet också är byråkratiskt att införa ett pantsystem.Det innebär merarbete osv., och jag trodde inte attIvar Virgin var en sådan vän av byråkrati.Sören verkar veta allt. Han vet att det finnsbatterier i garage, i lador osv. När batteribranschengör den bedömningen att det inte finns flerabatterier kvar vet hur det förhållersig: Det står ett batteri här och ett annat där ochtillsammans blir de många batterier. Jag litarfaktiskt på branschens bedömning i det här fallet.Glöm inte heller, , den informationsom finns i förslaget om att man skall fortsätta attgå ut och informera människor om hur viktigt detär att batterier kommer i rätta händer när de äruttjänta.Till sist talar om att idrottsföreningaroch liknande skall ta hand om batterierna. Jag harsjälv arbetat inom idrottsföreningar och minuppfattning är att vi skall vara rädda omidrottsfolket. Jag vill använda dessa människor tillatt fostra och ta hand om vår ungdom -- inte till attragga batterier!Satsning på utveckling är ju någonting som vikommer att fortsätta med, . Somjag har sagt kommer en utredning att tillsättas. Jagtycker att det är naturligt att man börjar med atttitta på vad som finns , och man har kommitganska långt internationellt sett på detta område.Man bör summera de olika bitarna innan mankastar sig in på forskning och utveckling. Jag tyckeratt det är rätt naturligt att man klarar av dettaproblem först.Det har framförts kritik som går ut på attutredningen skulle ha kommit till stånd långttidigare. Det kvittar naturligtvis vad regeringengör. När utredningar kommer till stånd är det alltidför sent och fel på något sätt. Det har jag vant migvid här i riksdagen.Till sist, , är enprivat styrelse. Vi kan inte sätta oss på den. Jagbedömer det så att det skulle vara bra om det blevkonkurrens för att inte Returbatt blev ensamt påmarknaden om att samla in batterier.Jag har ingenting emot att fler företag gör det. Defår naturligtvis ansöka om pengar från insamlingenprecis som Returbatt. Vi kan inte sitta här och sägaatt den ena eller andra personen skall sitta iReturbatts styrelse.Anf. 82 ():Fru talman! de gröna har tidigareföreslagit att ett pantsystem skall införas förblybatterier. Detta kan lämpligen utformas som ettmiljöavgiftsbaserat inlämningspremiesystem.Med regeringens förslag saknar man möjligheteratt lägga styrande miljöavgifter på blybatterier.Endast avgifter för att direkt täcka kostnader föromhändertagande kan tas ut.Vi anser att möjligheterna att ta ut avgifter börutökas. En styrande miljöavgift på blybatterier ut. Pengarna bör användas till att ta fram mermiljöanpassade alternativ till blyackumulatorer.Detta är angeläget eftersom det fortfarande saknasbra alternativ i handeln. Pengarna skulle kunna tasin till den kemikaliefond sommiljöavgiftsutredningen har föreslagit.Miljöskyddskommittén arbetar bl.a. med ensamordning av miljölagstiftningen. Det är olyckligtmed en uppsplittring av miljölagstiftningen i alltförmånga lagar eftersom det försvårar tillämpningen.Små lagar, som t.ex. den som föreslås ipropositionen, är därför olämpliga.Miljöskyddskommittén bör därför få i uppdrag attarbeta in lagen i annan miljölagstiftning.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 8 och11.Jag vill också kommentera något av det KajLarsson sade. Han har rätt i att kemikaliefondeninte finns . Det utesluter inte att den kommeratt finnas och förhoppningsvis kanman då lägga det i denna fond.Kaj sade också att det inte behövdes någrapekpinnar från . Om det inte skallbehövas några pekpinnar från vill det nogtill att regeringen kommer med betydligt snabbareoch radikalare idéer på miljöområdet. Det måste juhända någonting.I propositionen återfinns egentligen inget förslagom hur man skall utveckla alternativen. Trots attdet nämns i inledningen, finns det bara en kort bitom att saken skall utredas och att man därefter skallåterkomma i frågan. Det hade varit väldigt bra omman redan här hade kunnat lägga in ett förslag omstyrande avgifter så att det verkligen hade häntnågonting i fråga om alternativen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 9 §. )8 § betänkande 1990/91:JoU16Miljöprojekt . 1990/91:6).Anf. 83 ():Fru talman! är det somregeringen tillkallade en delegation med uppgift attinitiera och samordna åtgärder för att göraHisingen i väsentligt renareinom en . Delegationen har sedermerapresenterat sitt betänkande MiljöprojektGöteborg. Och det är detta som föranlederregeringen att i en skrivelse till låta oss tadel av de åtgärdsförslag som där ges.Jag vill först konstatera att det nu har gått avde som angavs i uppdraget. Det är viktigt attkomma ihåg detta eftersom många åtgärder måsteplaneras i mycket god tid för att geeffekt. Ett bra exempel på detta är satsningar påinfrastrukturen i form av en utbyggd järnväg.Miljöprojekt arbetat mycket aktivt.De stora punktutsläppen i har studerats,såsom raffinaderierna, hamnen, m.fl.,därutöver har avfallshanteringen och trafiken varitde stora delarna i miljöprojektets arbete.Det är just på dessa punkter som vi från centernanser att bör reagera på den skrivelsesom vi har att ta ställning till. Vi anser såledesatt statsmakterna skall ta ett större ansvar bl.a. närdet gäller att kontrollera de stora punktutsläppen,dvs. ge större möjligheter till bättrekontroller.På samma sätt menar vi att statsmakterna måste tastörre ansvar när det gäller avfallshanteringen.Man kan genom ekonomiska styrmedel se till att deblir mera lönsamt att sortera avfall. Detta har vigett uttryck för i reservation 1 resp. reservation nr7. står självklart bakom dessa i sin helhetmen med den ordning vi numera harbeslutsordningen här i kammaren avstår jag från atthemställa om bifall på dessa två reservationer.Fru talman! Jag vill slutligen ta upp den fråga somsåväl miljöprojekt många andrautredningar kommit fram till är det allvarligastemiljöproblemet i -- biltrafiken. Somframgår av betänkandet så har utöver miljöprojektGöteborg också storstadstrafikkommitténbehandlat detta liksom den av regeringen tillsatteförhandlingsmannen i UlfAdelsohn. Alla kommer fram till att det är ett stortmiljöproblem med den tilltagande biltrafiken ochatt bästa åtgärden är att få en bättre kollektivtrafik.Utskottet avstår ifrån att ta ställning i dessa viktigafrågor. Enligt vår mening bör ta fasta påvad som sägs i skrivelsen angåendetrafikproblemen och även uttrycka en mening omvad man bör göra för att åtgärda dessa.Enligt mening är det tre saker man kangöra. Det ena är att se till att samhällsplaneringenär sådan att vi hellre minskar behovet av trafik närvi planerar bostäder, arbetsplatser och service änatt som sker ökar behovet av trafik.En ytterligare åtgärd är att förbättra drivmedlen förbilarna. Katalytisk avgasrening var en åtgärd, enannan är att börja använda inblandning av etanol.Regeringen har här underlåtit att satsa på dettabränsle vilket är helt obegripligt. En inhemskproduktion som ger våra storstäder enbättre miljö. Vi anser i vår reservation nr 1 attregeringen skyndsamt skall vidta åtgärder för attstimulera detta inhemska bränsle.Den tredje åtgärd som jag vill ta upp är naturligtvissatsningen på kollektivtrafiken. För Göteborgsvidkommande gäller det pendeltrafiken i regionen,spårvägstrafiken inne i och naturligtvisäven fortsatta förbättringar i framkomligheten förbusstrafiken i . Detta är åtgärder som äroerhört viktiga för att man skall kunna få en bättretrafiksituation i Göteborg.Man kan undra vad detta har att göra med oss iriksdagen. Är det inte ochGöteborgsregionens egen sak att hantera? Mensom framgår av såväl skrivelsen från MiljöprojektGöteborg som av andra utredningar är man överensom att det är statens ansvar att svara försatsningarna i infrastrukturen. I regeringensskrivelse framhålls också den påbörjade satsningenpå järnvägen, bl.a. västkustbanan.Fru talman! Jag tycker att man inom utskottet medansvar för miljöfrågor är alltför flat. Man talar omdenna blygsamma satsning samt om att man inomregionen först måste komma överens om någonform av trafikplanering. Vad är nu detta?I regionen är man överens om att en satsning måsteske på det västsvenska järnvägsnätet. Det harbetydelse för en effektivare godstrafik och kommerstarkt att medverka till en avlastning av vägnätetrunt och på gatorna i själva . Enframtida satsning på snabbtåg på samtliga linjerkommer att medföra en annan struktur påflygtrafiken och minska såväl personbils- sombusstrafiken, t.ex. mellan och Malmösamt och Oslo.Det antyds emellanåt att en utbyggnad avVästkustbanan mellan och inteskulle vara färdig förrän in . Om så ärfallet är det helt förödande ur miljösynpunkt. Detär skrämmande att det utskott som har ansvar förmiljön inte reagerar på detta utan bara hänvisar tillatt miljöministern har sagt att man skall återkommamed en samlad bedömning längre fram.Från sida anser vi att i stället börtala om vilka satsningar som bör göras, eftersomregeringen så totalt har underlåtit detta under ettstort antal år. Vi anser att skall geregeringen till känna vad vi har sagt om behovet avsatsningar på kollektivtrafiken i Västsverige.Pendeltrafiken skulle få helt andra villkor om manhade dubbelspår på samtliga fem järnvägslinjer.Om man sedan också ser till att den regionalaspårtrafiken blir genomgående i skullestandarden höjas betydligt. Det skulle bli ett ännumer attraktivt alternativ till bilen som färdmedel,inte minst vid arbetsresor men även i övrigt iregionen.Regionen och får själva svara förkostnaderna för att köpa in tåg och spårvagnar. Detär stora investeringar som man är beredd att göra.Själva spåren måste dock anses tillhörainfrastrukturen, och för denna skall staten svara.Det tar tid innan en sådan här planering blirgenomförd och får effekt. Det är därför viktigt attvi får beslut i dessa viktigafrågor.Miljöprojekt på sig. Av dessahar tre redan gått. Med den takten, fru talman, somprojektet fortskrider föreligger stor risk att det intehinner hända mycket på de återstående sju årenheller.Från sida har vi en klar uppfattning omvad som behöver göras. Det behövs inte flerautredningar. I första hand skall man i stället gebanverket tillräckligt med investeringsmedel ochfatta nödvändiga beslut för att nå den effekt somMiljöprojekt om.Med anledning av vad jag nu har sagt ber jag att fåyrka bifall till reservation nr 2 i jordbruksutskottetsbetänkande nr 16.Avslutningsvis vill jag tillägga att finansministernsnart lägger fram budgeten . Jaghoppas att det i densamma återfinns rejäla anslagför investeringar i kollektivtrafiken på västkusten.I annat fall är det på gränsen till politiskt bedrägeriatt tillsätta sådana utredningar som MiljöprojektGöteborg, storstadstrafikkommittén eller statligaförhandlare om inte regeringen är beredd att följaupp dessa utredningar med rejälainvesteringsanslag.Anf. 84 ():Fru talman! har många storaoch svåra miljöproblem. Det beror på att det finnsmånga verksamheter lokaliserade till det områdetsom ger upphov till miljöproblem. Det beror ocksåpå att regionen får ta emot en stor delluftföroreningar som kommer från andra länder.Det var därför mycket befogat när MiljöprojektGöteborg tillsattes. Många och stora förhoppningarknöts till projektet om att man skulle arbeta medmiljöproblemen på ett nytt sätt. Det gjorde manockså. Man arbetade sektorsövergripande i mångaavseenden. Man arbetade med myndigheter ochprivata företag. Man utnyttjade den gedignakunskap som finns hos fackföreningsrörelsen, ochman gick över många gränser som ettutredningsarbete annars sällan passerar. Manåstadkom också många konstruktiva dellösningar.Ändå kan man höra ganska många som leveroch bor i den här regionen uttrycka en besvikelseöver att så litet har hänt som människor påtagligtkan uppleva, om man t.ex. bor på . Förbara kunde vi på nytt läsa itidningarna om att man hade inversion. Ett tjockt,gråbrunt, smutsigt lufttäcke lade sig som ett locköver regionen.Det här beror självfallet på att många av deproblem som påvisades i Miljöprojekt som tas upp i den utmärkta sammanställningsom utredningen har gjort, inte kan lösas på detlokala planet. Det krävs övergripande lösningar.Det krävs förändrad miljölagstiftning och insatserfrån regeringen och riksdagen.När det gäller ett av de viktigasteproblemområdena som även föregående talare togupp, trafiken, behövs det resurser från statens sidaför att man skall kunna göra en satsning påkollektivtrafiken. Jag delar den uppfattning somRune framförde. Det känns mycketbeklämmande att från jordbruksutskottet lämna ettbetänkande där man inte obönhörligt kräver attdessa resurser skall satsas på denna region. Mannöjer sig med vaga uttalanden från regeringen omatt man skall återkomma i den frågan.Det finns en risk för att den entusiasm sommänniskor kände när Miljöprojekt över att man nu på ett nytt sätt och meraresolut och handgripligt skulle göra något åtmiljöproblemen, förbyts i resignation ochuppgivenhet över att det bara blev ytterligare enutredning och ytterligare en bunt papper att läggapå hyllan.Därför hade det varit angeläget att i dagskulle ha markerat att om man tillsätter en sådanutredning -- vilket i sig är ett outtalat löfte -- skallman också vidta de nödvändiga åtgärderna somutredningen kommer fram till. När man tillsatteden utredningen borde det ha följts av nödvändigaresurser. Det borde ha fattat beslutom och ställt som krav till regeringen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till vår reservation nr3, som handlar om behovet av resurser förutbyggnad av kollektivtrafiken.Jag sade att Miljöprojekt medmånga förslag till lösningar som sträcker ut sig vittoch inte är lokala. Det avspeglas också ibetänkandet, där man kan finna reservationer på såvitt skilda områden som befogenheten att beslutaom hastighetsbegränsning lokalt ochnödvändigheten av att införa principen om denomvända bevisbördan i miljölagstiftning. Det finnsöver huvud taget många krav och förslag om ökadeanslag och om förändrad lagstiftning.Vid utskottshanteringen tyckte jag att en hel del avdessa förslag lämpligen borde ha behandlats i ettannat sammanhang och yrkade därför inte bifall tillett antal reservationer. Jag kommenterade i ställeti särskilda yttranden att jag delar de krav som försfram i reservationerna, men inte tyckte att det varlämpligt att reservera sig. har jag, för att tala iklartext, fått bakläxa på detta från min grupp, somtycker att det skapar oklarhet om vi inte yrkar bifalltill de reservationer som innehåller ståndpunktersom vi i andra sammanhang har framfört.