prot · GE0929 · 1990-11-21 00:00:00 — Den utökade stoppningsrättenär nödvändig, framför allt om vi skall kunnaförhindra utslitningsskador framöver.Skyddsombuden har ett förtroende i arbetslivetsom är helt nödvändigt för att de skall kunna ta påsig den rollen. Vissa fackliga företrädare har mångagånger fjärmat sig från arbetslivet.Förtroendemannalagen har utnyttjats till maximumoch därmed skapat klyftor i arbetslivet.Skyddsombuden lever i verkligheten och har därförförtroendet kvar. Skyddsombuden är många gångerföregångare till den utveckling avfackföreningsrörelsen som vi kan utläsa t.ex. iKiruna, där de fackligt förtroendevalda arbetar iproduktionen i stället för att sitta på sinaexpeditioner. Denna utgångspunkt ser vi såsomviktig när det gäller att förändra inriktningen avarbetet för en bättre arbetsmiljö.Individuella ackord och liknande måste förbjudas.Det är inte omöjligt att yrkesinspektionen fårsådana direktiv att den kan förbjuda sådanaarbeten. Arbetarskyddsstyrelsen skall ha en heltannan organisation.Förslaget om en 14-dagarsperiod i sjukförsäkringenoch om försämrade villkor vid sjukdom kommersäkert inte att förbättra arbetsmiljön. Tvärtomkommer det att straffa de många troget arbetandemänniskor som skall upprätthålla vårproduktivitet och tillväxt. De får iersättning. Naturligtvis kommer detta att inverkapå arbetets innehåll och medföra en sämrearbetsmiljö. Den subjektiva upplevelsen av ettarbete är väldigt viktig.En rad frågor tas upp i betänkandet. Jag skall taupp en fråga som nämns i den reservation, som videnna gång inte har anslutit oss till. Vi kommer attrösta på den om den kommer upp till votering. Detär reservation 16, som handlar om asbest och kisel.Besöker man arbetsplatser får man en delerfarenheter. I och kan man väljamellan pest och kolera. Där använde man asbestmen ville ha ett ersättningsmaterial. Man användedå kvarts i en rulle i en glödgningsugn. Då visadedet sig att det materialet var 10--15 gånger sämre.Det dammade ofantligt, när man skulle slipa omrullarna. fick skyddsombudet välja mellanpest och kolera. Han fick välja asbest. Det var juhelt uppåt väggarna. Man visste attasbestmaterialet var farligt, men hur skulle mangöra. Efter vad både skyddsombudet och jag kanförstå har man på något sätt tillåtit kvarts iarbetsmiljön. Man har inte givit ut ordentligaföreskrifter utan slappt låtit det vara och rullatvidare. Man skulle ha förbjudit användningen avasbest på fel ställen. Då hade man kanske tvingatfram ett ersättningsmaterial. arbetar man därfastän man vet att arbetarna får i sigdammet.I samband med att jag såg denna reservationupptäckte jag att registret över dem som råkat utför lungskador helt plötsligt hade försvunnit hosarbetarskyddsstyrelsen . Jag vet inteom detta har något samband. Men det kanske ärvärt att påpeka.Därmed, herr talman, ställer vi oss bakom ställningstagande till reservationerna8, 16, 19, 20. Jag kommer att begära voteringbeträffande reservationerna 2 och 24.Anf. 86 ():Herr talman! Jag vill börja med att deklarera attmiljöpartiet står bakom alla de reservationer i AU8som mitt namn står på. Jag yrkar bifall tillreservationerna 5, 12, 16 och 20 i AU8.Det första ärende som jag tänker ta upp här gällercenterns motion om miljökunskap, som vi utanvidare spisning kunde skriva under, eftersom denöverensstämmer väl med delar av miljöpartietspartimotion med . -- Det är litet egendomligt att inte vårpartimotion lika väl som tagits upp tillbehandling i AU.I Lära för livet citeras uttalanden från ungdomensmiljöriksdag, där ungdomar krävde att skolanskulle ta sitt anvar och att miljökunskap skulle bliett eget ämne i både ochgymnasieskolan, på universitet och högskolor.Ytterligare står i vår partimotion att lärarna måstevidareutbildas i miljökunskap och attlärarhögskolan måste satsa på en särskildutbildning av miljövårdslärare. Miljökunskap ärdessutom ett inspirerande ämne -- det kan jag avegen erfarenhet intyga. Alla, både elever och läraregår ut på upptäcksfärd, antingen i naturen, iarbetsmiljön eller i sina samlade kunskaper, ochman finner spännande och ibland helt nyaorsakssamband i de invecklade ekologiskamönstren. Den elev eller lärare, som en gångfångats i denna kunskapens livsväv blir därmedockså en värdefull styrkepunkt i vårt allt mernödvändiga miljöförsvar.Så till motion A241, där vi begär attminst 100 milj.kr. ur arbetsmiljöfonden avsätts förförebyggande av psykiska skador och att enåtgärdsplan för detta utarbetas. Vi reserverar ossmot utskottets skrivning, där det sägs att dettaarbete kan rymmas inom företagshälsovårdensordinarie arbete och budget.Vi vet att de psykiska skadorna tilltar med ökandestress, konkurrens och krav på anpassning till ny,arbetsbesparande, men omställningskrävandeteknik -- som, trots att den som sagt ärarbetsbesparande, kräver större arbetsresultat pertidsenhet. Företagshälsovårdens viktigaste uppgiftär att sköta den förebyggande vården. Det är sant,men det visar sig att företagshälsovården ipraktiken får ta på sig mycket avvardagssjukdomarnas vård.En viktig del av förebyggande psykisk omsorgbestår i att spåra och avhjälpa mobbning, enverkligt otrevlig avart av mänskligt beteende, sominte borde förekomma i ett civiliserat samhälle. Attspåra upp mobbningsoffer är ofta besvärligt,eftersom den mobbade ofta har svårt att berätta omsina bekymmer och lika ofta blir avfärdad såsomvarande en besvärlig person medsamarbetssvårigheter. Får inte den drabbadeomsorgshjälp är det risk för att fortsatt mobbningdriver honom eller henne in i tröstmissbruk avnågot slag. Att få den eller de mobbande att slutamed sitt cyniska beteende kan vara minst lika svårt.Det kräver större insatser av tid och ibland ocksåkunskap än vad företagshälsovården har möjlighetatt ge.Låt mig citera en mening ur den proposition medförslag om tilläggsbudget, vars motionstid går utjust . Där föreslås godkänna ''attbidrag till arbetsbiträde även skall kunna avseinsatser som 'fadder', exempelvis åt en psykisktutvecklingsstörd arbetstagare eller personer sombehöver stöd på arbetsplatsen på grund av psykiskaproblem eller missbruksproblem''. Detta visar attbehovet är känt och erkänt av regeringen, varfördet är märkligt motsägande av utskottet attavstyrka denna motion. En händelsesom ser ut som en tanke är att i sinreservation 11 i samma moment föreslår attbidragen från arbetsmiljöfonden minskas med 200--250 milj.kr. -- så pengar till den i vår motionföreslagna insatsen väntar i arbetsmiljöfonden påatt bli vettigt använda.Så till den spännande men dystra historien omasbestos och silikos. Det är ju inte var dag manhittar en motion i . Där njötjag av blankversepos Envintersaga och hamnade mitt i motionstid i hansutredning om hur det kunde gå med en utredningom två plågsamma sjukdomar -- asbestos ochsilikos eller asbest- och stendammslunga. GöranPalm själv erkände att han tyckte det varmärkvärdigt med den tystnad som följde påutgivningen av hans bok.Just denna dikt är ju ganska så provocerande ochanklagande -- verkligen värd en utredning. Detta iförsta hand för att verkligen kontrollera attsäkerhetsföreskrifterna på framför alltasbestanvändande arbetsplatser följdes. I vårhemställan begär vi denna kontroll. Vi begär ocksåatt myndigheterna ges i uppdrag att se till attinformationen om skyddsåtgärder verkligen harnått fram till alla på riskarbetsplatser. gällerlagen om substitutionsprincipen. För asbest finnsofarligare ersättningsmaterial -- men finns detta påberörda arbetsplatser? Det gäller alltså inte kvarts,som nämnde.Författaren och utredaren anser också att denursprungliga målsättningen omformulerats ochförsvagats, så att slutrapporten kan anses vara en''urkundsförfalskning''. Detta bör naturligtvisprövas juridiskt och eventuellt leda till åtgärder.En elev på i ringdeupp mig och berättade atthan och en kamrat beslutat sig för att bedriva litetundersökande journalistik på grundval av dennamiljöpartiets motion. I ett Ekoprogram i , alldeles lagom före det här sammanträdet,redogör dessa journalister för hurdammlungeregistret råkar suddas ut. Det var detsom också nämnde. underrättas inte avde ansvariga. Jo, visst hade det gått att renovera --men. . . I kungörelsen av står att dataförs, trots att registret inte existerar.Samtidigt i en dansk tidning: EG håller på attåterinföra den dödsfarliga asbesten i ,fruktar byggbranschens fack, som försöker fåregeringen att ingripa och förhindra återinförandet.Här krävs ett starkt politiskt initiativ, men manmöts bara av tystnad, säger det danska byggfacket.Och arbetsmarknadsutskottet avstyrker med densvaga motiveringen att det finns ett principielltförbud mot att använda asbest och asbestmaterial.Skall sådant material ändå användas krävs tillståndfrån arbetarskyddsstyrelsen. Punkt slut.Med denna plädering hoppas jag att ni, mina äraderiksdagsledamotkollegor, kommer att trycka påden knapp som kan bidra till att de fruktadelungsjukdomarna asbestos och silikos bekämpasmed de medel som redan finns och som borde variti användning . Vad skallannars arbetarna hosta år er när ni skyller påmyndigheters slarv och EG-regler? Det gäller alltsåatt votera för bifall till reservation 16,moment 29.Anf. 87 ():Herr talman! I detta betänkande behandlarutskottet 35 motioner som är väckta under denallmänna motionstiden. Det kanske kan förklara endel av innehållet i vissa av motionerna. De harkommit litet grand som jästen efter degen.Motionerna har i alla fall resulterat i 25reservationer som är bifogade utskottetsbetänkande. De flesta av motionsförslagen ärbehandlade vid ett flertal tillfällen i dennakammare, och utskottsmajoriteten har inte funnitanledning att ändra ståndpunkter sedan tidigarebehandling.Det finns dock några förslag som är nya, och det ärde som egentligen berör arbetsmiljökommissionensarbete. har, som vi harhört tidigare, avslutat sitt arbete, och det går integärna att lägga på den några nya arbetsuppgifter.Det är snarare så att proposition håller på attskrivas på grundval av arbetsmiljökommissionensbetänkande.Det har pratats mycket om den dåliga arbetsmiljöni , och visst kunde den vara bättre. Visst harvi problem, och vi kommer alltid att ha problemeftersom vi lever i ett föränderligt samhälle. Menom vi ser på förhållandet i i jämförelse medhur det är i andra länder, kan det vara bra att erinraom vad utskottet upplevde på sin resa . Vihörde då från nästan alla andra håll att man såg påSverige med litet avund, därför att vi hade en så braoch framåtsyftande arbetsmiljölagstiftning och enså stabil organisation i arbetsmiljöarbetet. Nästanöverallt sade de: I våra länder saknar vi helt det somni kan njuta av i Sverige.Om vi tittar på gränsvärdeslistorna, ser vi att pånästan alla områden ligger vi långt undergränsvärdena i andra länder, både i detförutvarande öst och i väst.Stoppningsrätten -- att ett skyddsombud kan stoppaarbetet, att arbetet inte får fortsätta förränyrkesinspektionen, myndigheten, har kommit ochtagit del av problemen -- saknas runt om på andrahåll. Enda möjligheten att få rättelse är att gå ut ivanlig strejk.Det stora problemet för många fackligaorganisationer är, säger man, anpassningen till EG.Hur skall det gå med vår arbetsmiljölagstiftning?Det är nog en oro som de allra flesta som jobbarfackligt tycker är välgrundad.I vårt land byggs det stabila arbetet påarbetsmiljöområdet upp ute i företagen. Det är påarbetsplatserna, det är de fackliga skyddsombuden,det är skyddskommittéerna, förstärkta medföretagshälsovården, och arbetsgivarnasrepresentanter som utför det dagliga arbetet ochsom verkligen lägger grunden för ett braarbetsmiljöarbete. Det här tycker jag att man intebara skall kritisera. Det är ett stort arbete som läggsner, ofta på rent ideella grunder.Yrkesinspektionen prioriteras också ianslagsframställningarna och har hitintillsinte behövt vidkännas några prutningar utan istället fått ökade resurser för sitt arbete. har också tillstyrkt detförhållandet. Däremot har det prutats litet på detcentrala anslaget.Utöver de ordinarie anslagen till arbetsmiljöarbete,som naturligtvis skulle kunna vara ändå större,tillkommer hela 15 miljarder somarbetslivsfonden förfogar över. De 15 miljardernabör kunna ge verklig kraft åt det framtidaarbetsmiljöarbetet, så att vi kan komma steget före.Innan vi hinner förändra gränsvärden och annatoch rätta till förhållandena har ju många redandrabbats. De 15 miljarderna kan bli ett verkligt lyftför arbetsmiljöarbetet i vårt land.Arbetslivsfondens centrala styrelse har beslutat omriktlinjer för organisation, uppgifter ocharbetsformer för verksamheten. De regionalaorganisationerna är bildade och styrelser tillsatta,och kanslier har byggts upp i varje län. Det här bliren verkligt massiv satsning på arbetsmiljöområdetsom jag tycker att vi skall hälsa med störstatillfredsställelse.Som framgår av betänkandet, kommer riksdagenatt presenteras en proposition sombygger på överväganden från fem olikautredningar, bl.a. andra arbetsmiljökommissionen.Det arbetet tycker vi i utskottsmajoriteten skallavvaktas innan vi tar ställning till de frågor som äraktualiserade i de reservationer som är fogade tillbetänkandet. kommer också redan idecember att föreläggas en proposition omarbetslivsforskningen.Det här tyder på att vi bör avvakta med delångsiktiga besluten, så att vi får det bästaunderlaget för de beslut vi skall fatta. Med hänsyntill dessa förhållanden finns det inte någonanledning att ta ställning till något avmotionsyrkandena, och jag ber att få yrka avslag påsamtliga reservationer.Charlotte har frågat mig, om jag anser attsjuklön skulle medverka till en bättre arbetsmiljö.Ja, det är möjligt, men jag tror inte att det är detavgörande.Jag tycker att det finns skäl att påpekaatt sjuklön i mindre mån, men framför alltdifferentierad arbetsgivaravgift på detta områdeinte bara är ett straff för att arbetsgivaren har endålig arbetsmiljö. De kan också komma attutnyttjas för att inte anställa annat folk än de somär absolut friska och starka och orkar med arbetet.Risken av att behöva betala mer kan hindra demsom har arbetshinder, ett litet arbetshandikappeller äldre människor från att få ett arbete.Arbetsgivaren kan ju hävda: Jag vågade inteanställa den här personen. Vem vet vad han har förskador? Vem vet vad jag åker på för kostnader? Jagtycker att det är litet dubbelbottnat med dedifferentierade avgifterna, och detta skall man hamed i bilden och vara noga med, om och när maninför sådana.Jag tror, , att forskning på dettaområde, kunskap hos alla de människor somarbetar med arbetsmiljöfrågor, är ett mycket bättreverktyg för att få en bra arbetsmiljö än en sjuklön.Jag har därmed inte sagt vad jag tycker om sjuklöni övrigt.De ekonomiska förhållandena för företagen ärockså väldigt viktiga. En av de stora bitarna är, somjag sade, de 15 miljarder som skulle gå tillarbetslivsfonden. Jag minns inte riktigt, men jaghar för mig att yrkade avslag påarbetslivsfondens bildande. I sådana fall saknar nide 15 miljarder som vi andra har för att förbättraarbetsmiljön i det här landet. Om jag har fel på denpunkten hoppas jag att rättarmig.En stor del av arbetsmiljökommissionensbetänkande handlar om de psykosociala frågorna.Mobbning på arbetsplatsen ingår bland dem. De ärmycket bekymmersamma och de får ett stortutrymme i kommissionens slutrapport. Så är ävenfallet när det gäller arbetsorganisationen osv.När det gäller omplacering av kvinnor vidhavandeskap finns det att läsa på s. 25 vad somgäller, och det tycker utskottets majoritet att vi förnärvarande inte är beredda att ändra på.Sedan vill jag bara, herr talman, säga ett par ord tillLars-Ove . Han hade vänligheten attpåminna mig om att vi har diskuterat arbetsmiljöhär i kammaren . Det är ju sant. Det har dockhänt en hel del under dessa , Lars-OveHagberg. De problem som vi diskuterade när vibörjade finns inte . Vi har fåttett asbestförbud -- och det är också ett svar tillAnna . Det är förbjudet medasbest i det här landet. Detta gäller också mycketsträngt vid sanering av asbesthaltigt material. Detfinns något undantag där inget annat material finns,men annars är det ett totalförbud. Dettadiskuterade vi på den tiden.Det är litet synd att , som har ettstort engagemang i de här frågorna, alltid låter sånegativ. Jag tror att de som jämt jobbar och sliter iarbetsmiljöarbetet här i landet skulle uppskatta omde fick höra att de har åstadkommitnågot också. Vi kan gärna tala om att visst har viproblem framöver, men vi har också lyckats lösa enrad problem på ett mycket bra sätt för detarbetande folket i det här landet. Och vi skall ocksålösa de nya problem som kommer. Att stå här italarstolen och lova att det aldrig kommer någraproblem är ganska meningslöst, för de kommer,och det är vår uppgift att lösa dem. Men vi har hafttrevliga och bra debatter, , ochjag hoppas att vi skall kunna fortsätta med det etttag till.Jag tycker att skall tänka på attvi internationellt sett ligger ganska väl till. , som har goda kontakter med denfackliga rörelsen, vet att man ofta talar om deproblem som kan uppstå om vi inte ser upp när vibörjar närma oss EG. Att EGs regler skulle kommatill och att detta skulle vara negativt för densvenska arbetsmiljöslagstiftningen, det tyder ocksåpå att vi inte har så väldigt dåligt på fötterna. Vitycker att vi skall använda dessa 15 miljarder ochandra anslag på bästa möjliga sätt framöver.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemställani arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 8 på allapunkter och avslag på samtliga reservationer.Anf. 88 ():Herr talman! Visst har mycket förändrats. Men dethar inte varit eller regeringensförtjänst, utan det har varit de idogt arbetandeskyddsombudens. De har tvingat fram enlagstiftning som alltid har kommit i efterhand ochaldrig varit förutseende.Jag var med och drev asbestfrågan,och vi fick vänta ända pålagstiftningen i frågan.Vi i vårt parti frågade varför man inteskulle vidta åtgärder mot utslagningen ochförhindra dessa förslitningsskador. Varför skulle vivänta ? Det är klart att jag blir negativtill detta. Men jag är oerhört positiv till de enormaarbetsinsatser som görs framför allt avskyddsombuden. är ju inte ettskyddsombud som man kan klappa på ryggen ochsäga att det är bra gjort, tvärtom.Medan jag kommer ihåg det vill jag instämma iMona Saint Cyrs kritik mot den behandling somarbetsmiljörådet har fått. Den är minst sagt usel.Vi lever i ett föränderligt samhälle. Det är väl, KjellNilsson, en omskrivning för att vi lever i ettkapitalistiskt samhälle där vinsten styr.Betingelserna förändras och människor slås ut.Människorna är en vara som alla andra påmarknaden och värderas inte annorlunda. Detkommer ständigt nya faror i arbetsmiljön. Vi har enbra lagstiftning och vi har en bra målsättning i den.Organisationen är bra men innehållet ochförverkligandet av detta i klassamarbetet harskapat dessa problem, , som vi harbråkat om nu . Vi skriver fina lagar, mensedan överlämnas de till arbetsmarknadens parter,och på arbetsmarknaden är det den som äger ochhar makt som bestämmer. Då kan det finnas hurfina målsättningar som helst i honnörsparagrafernai arbetsmiljölagen, de förverkligas inte i alla fall.Det är detta vi upplever . Den verkligamakten har inte skyddsombuden, och detta har viefterlyst. I andra länder tar de till strejk. Vi kanskeockså skulle ha rätt att arbetsmiljöstrejka.Sedan gjorde ett ganska sensationelltpolitiskt uttalande, tycker jag. Om jag har dragiträtt slutsatser, skall vi absolut inte ansöka ommedlemskap i , för då skulle det bli enfullständig katastrof på detta område. Hans parti ärnu i full färd med att verka för att skallansöka om medlemskap i , och det finns, somjag ser det, ingen som helst garanti för att vi skall fåbehålla denna goda lagstiftning. Jag hoppas attKjell håller ut ända till slutet och säger nejäven till medlemskap där.Anf. 89 ():Herr talman! På min fråga om troddeatt en sjuklön skulle vara bra för arbetsmiljönsvarade han att det var möjligt, men sedanargumenterade han starkt för att man nu har sagtnej till en sådan sjuklön. Vi i är alldelesövertygade om att en sjuklön skulle vara mycketbra för arbetsmiljön. Arbetsgivarna skulle blimedvetna om att det är de som skall betala utsjuklönen och att arbetsmiljön har stor betydelseför arbetet. Då måste de anstränga sig för att göraarbetsmiljön så god som möjligt. Det är beklagligt,ja det är faktiskt ynkligt, att när man gör enuppgörelse mellan två partier hoppar det enapartiet av en viktig del av uppgörelsen efter etthalvår eller knappt det. Vi är mycket besvikna ifolkpartiet i den här frågan.Jag har även upplevt att man är mycket besvikenute på försäkringskassorna och på andra ställen därman hade sett fram emot den här sjuklönen, ochdär man hade sett fram emot att man skulleanvända mycket av sin personal till rehabilitering istället. får man ont om personal för att i ställetadministrera det nya förslag somsocialdemokraterna kommer med. Men detta skallvi inte diskutera vidare här.När det gäller anslag till arbetslivsfonden är detriktigt, , att vi var emot det frånfolkpartiets sida. Vi ansåg att det var ett orättvistförslag när man tog ut lika avgift från alla företagoberoende av hur mycket de hade satsat påarbetsmiljön. Det förde med sig att en del företagsom verkligen hade gjort stora ansträngningar fickstora ekonomiska bekymmer för dessa avgiftersskull. Det var orättvist. finns dessa pengar, ochnu är det angeläget att vi utnyttjar dem på bästa sättoch inte slösar bort dem i administration. Vi menarfrån att det viktigaste är att pengarnakommer ner på det lokala planet. De som vet bästhur pengarna borde användas ärskyddskommittéerna. Om man hade låtitskyddskommittéerna administrera detta, hade detinte varit nödvändigt att lägga ut så mycket pengarpå administration.Jag fick tyvärr inte något svar på min fråga om degravida kvinnorna. Jag hade sett fram emot detsvaret.Anf. 90 ():Herr talman! svarar att asbest ärförbjudet. Även jag påpekade detta i mitt inlägg,men jag sade också att det inte finns någonkontroll på det området. Vi väntar nu på att asbestgenom EG-reglerna på nytt skall komma in ilandet. Att inte ta in produkten innebär nämligenett handelshinder.Kontrollen skedde via en kungörelse.Tyvärr sade jag tidigare fel. Jag sade att dettastartade , men det var tvärtom;kungörelsen upphörde . Men den hardessförinnan inte kunnat användas just pågrund av att registret är utsuddat. skallkontrollen i stället ligga hos yrkesinspektionen,men där finns det absolut ingen överblick, ochdessutom finns alltså inte detta register kvar. Det äregentligen fantastiskt!Silikos är inte längre ett sådant stort problem. Meni och med att kontrollen inte fungerar kan det pånytt bli ett stort problem. Detta säger också enspecialist på området, i , ien intervju.Vi måste alltså studera problemet och se vad vi kangöra. Det finns mycket att göra, och det ärverkligen sorgligt att man bara förnekar problemet.Anf. 91 ():Herr talman! tog i sitt anförande uppfrågan om vad som skall hända påarbetsmiljöområdet i samband med ett närmandetill EG. Om detta står inte så mycket i betänkandet.Man funderar kring detta på sju åtta rader. Detkanske inte hade varit fel att, som föreslåri en reservation, i ett uttalande till regeringenbetona att arbetsmiljöfrågorna måste inta encentral roll i det internationella ekonomiskasamarbetet. Utan en stabil grund i form av enöverenskommelse om arbetsmiljön kan mannämligen riskera att bransch efter bransch hamnari en situation där brister i arbetsmiljön blir ettkonkurrensmedel. Vi har också i vår reservationsagt att i förhandlingar med EG och andraorgan samt i EFTA-samarbetet skall försöka se tillatt arbetsmiljösatsningar inte belastar företagensrelativa konkurrenskraft. Detta är oerhört viktigafrågor.Kjell tog också upp de psykosocialafrågorna och bl.a. mobbning. Det är enligt minmening angeläget att det i den kommandepropositionen finns bra förslag på dessa områden.I alla de pressmeddelanden som kom i sambandmed att arbetsmiljökommissionen lade fram sittbetänkande betonades hur väldigt olycksdrabbadeoch utsatta sjukvårdsbiträdena är.