prot · GE0919 · 1990-11-07 00:00:00 — Då är jag därigen: Tar inte till i överkant när honsäger att vår offentliga sektor är perfekt i allaavseenden? Det är sant att vi i många fall har enmycket fin offentlig sektor och att den i mångastycken fungerar väl. Men vore det inte att sättaskygglapparna för ögonen att glömma att vi harvårdköer, att vi har köer när det gällerhöftledsoperationer, hjärtoperationer ochögonoperationer?Vi har en delvis försummad infrastruktur -- jagtänker då på vårt järnvägsnät. Det finns storabehov av vägunderhåll. Vi kan förutse att vårapensionärer, som blir fler och äldre, kommer attkosta mycket pengar. Således borde vi erkänna attden offentliga sektorn har problem, även om den imånga delar fungerar väl.Anf. 136 () replik:Fru talman! sade att kritiken inteöverensstämmer med verkligheten. Men IrisMårtensson, har inte den förre och den nuvarandecivilministern sagt ungefär samma saker sommoderater, folkpartister och centerpartister vidflera tillfällen har framfört om behov avförändringar i den offentliga sektorn? Sedan harministerns ord fått stå för sig själva och inte följtsav handlingar. Det har kostat en ministertaburetten och det kan kosta också nästa ministerhans taburett. Därför borde halyssnat litet grand på vad vi tre borgerligarepresentanter har sagt, nämligen att det finns ettbehov av att förändra den offentliga sektorn, attöka privatiseringen och att ge en ökad valfrihet förmedborgarna. Med våra metoder blir det ocksåmöjligt att ge en bättre kvalitet på den service somsamhällets medborgare har rätt att ställa kravpå. Det tycks ju finnas en överensstämmelse i denuppfattningen. Eftersom socialdemokratiskalandstingsråd och kommunalråd säger detsamma,finns det belägg för att den offentliga sektorn inteklarar att tillgodose medborgarnas behov av vårdoch service. Därför är det beklagligt att en sådantrevlig riksdagsledamot som är såoförbätterlig på den här punkten. Vi har tidigarediskuterat detta och sade i en repliktill att det finns ett kalkerpapper.Men jag ser inte bara ett kalkerpapper; i det härfallet ser jag skriften på väggen. Det är beklagligtoch känns litet nattståndet. har intetagit den minsta lärdom av denna debatt som i dagförs ute i samhället, tyvärr.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag vill först yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet. Det glömde jag sist närjag hade ordet.Rune sade att orden inte följs av handlingar,men jag försökte att ange en hel del som är på gångoch som redan nu har lagts fram förslag om. Jag villbara påminna om att det i gåreftermiddag lades en skrivelse på bordsom berör riktlinjer för reformer av den offentligasektorn. Det finns inte mindre än sju program somberör just dessa områden, bl.a. skolansverksamhet, äldreomsorg, barnomsorg,socialförsäkringssystemet. Det är väldigt mycketsom är på gång, så jag behöver inte upprepa det.Som sagt, det material som lades på riksdagensbord finns ju tillgängligt också för er övriga.Anf. 138 () replik:Fru talman! Sent skall syndarn vakna, sade man imin småländska hembygd , och så ärdet nog med dagens socialdemokrater. Man harnoterat att det krävs en förändring och genom attföreslå vissa åtgärder försöker man rädda vad somräddas kan. Tyvärr är det alltför mycket som tyderpå att samma sak kommer att inträffa nu som dethar gjort tidigare när det gäller förslag tillförändringar av den offentliga sektorn, nämligenatt det blir en massa ord och mycket litet substans idessa ord.Iris , varför tog ni inte chansen? Härfanns ett betänkande, motioner och tydliga förslag.Ni kunde ha hakat på dem. Det hade kunnat hjälpaer ut ur en del av era problem, men ingenting avdetta kunde skönjas. Jag tror att ni fortfarande ärfast i den obotfärdiges förhinder, tyvärr.Anf. 139 () replik:Fru talman! har vi tagit krafttag och lämnat enskrivelse till , sade . Dåvill jag precis som gjorde säga attdessa åtgärder har föreslagits . när deskall vidtas är det , och det är även förbristfälligt.Anf. 140 ():Fru talman! Det var intressant att lyssna pådebatten. har problem att övertygamoderaterna och om attsocialdemokraterna är inne på deras linje. Hontalade om reformering av den offentliga sektorn närdet handlar om nedskärningar.Vi i vill demokratisera och utveckladen offentliga sektorn, inte avveckla ochprivatisera den. Det beror på att den offentligavården och omsorgen är det enda området isamhället som bygger på den solidariska tanken,från var och en efter förmåga till var och en efterbehov.Vård och omsorg till alla -- oberoende avplånbokens tjocklek -- solidariskt finansieradgenom skattesystemet och styrd av demokratisktvalda människor har varit arbetarrörelsensmålsättning, och det kommer också att varavänsterpartiets.Det är också genom den offentliga sektornsutbyggnad som kvinnorna har gjort sitt inträde påarbetsmarknaden. Det är tack vare utbyggnaden avvård och omsorg som kvinnors oavlönade arbetehar lyfts fram och fått ett ekonomiskt värde,visserligen ett alldeles för lågt värde -- kvinnornahar alldeles för låg lön -- men det har i sin tur attgöra med att vi lever i ett samhälle med en manligmaktstruktur. Arbetsvärdering utgår från enmanlig norm, och då blir det lägre löner inom vård-och omsorgsyrken.Vi tror på den offentliga sektorn och vi tror ocksåpå dem som arbetar där. Vi tror inte att behoven avvård och omsorg vare sig bättre eller billigarei fri konkurrens av marknadskrafterna. Privataalternativ kan aldrig ersätta den offentliga sektornför den stora gruppen av befolkningen. Dessutomär den fria konkurrensen en myt som inte existerari det verkliga livet.En annan myt som fått fäste i det allmännamedvetandet är talet om valfrihet. Det är enborgerlig myt att om vi bara hade mer privatverksamhet att välja på, skulle vi få bättre ochbilligare vård och omsorg. Men det ligger faktisktinte någon automatik i detta. Däremot skullealternativen kanske bli flera. Det är ju en enkelmatematik att räkna ut att om jag skall kunna väljat.ex. vilken skola mina barn skall gå i, förutsätterju detta att det finns både flera skolor inom rimligtavstånd från där jag bor och fler platser än det finnselever, annars finns det ju inget att välja på. Då harjag svårt att se hur det totalt sett skulle bli billigare.Samma resonemang kan man använda när detgäller val av vårdcentral, barnomsorg ellerservicehus för äldre. Vem skall betala för allaextraplatser som måste finnas om det skall vara enverklig valfrihet?Därmed inte sagt att vi är emot att man skall kunnavälja vårdcentral eller skola. Det skulle säkertfungera bra på vissa orter, kanske istorstadsområden. Vi tror dock inte att man lösernågra av de problem som finns med dennaövertro på marknaden och konkurrensen.Däremot instämmer vi i att den offentliga sektornbehöver förnyas. Det är ju uppenbart att det finnsbrister , såsom köer inom sjukvården,undermåliga skollokaler och en tungrodd centralbyråkrati. Där vill jag tillägga att problem medbyråkrati finns i minst lika hög grad inom privatsom offentlig verksamhet. Det är nog snarare så attden offentliga byråkratin i många fall är överlägsenden privata när det gäller effektivitet. Det är enhändelse som i och för sig ser ut som en tanke attkritiken mot den offentliga sektorn om att denfungerar sämre kommer i takt med attsocialdemokratin har anammat de borgerligavärderingarna om att den offentliga sektorn är förstor. Det ligger litet grand av självuppfyllandeprofetior i detta.Vi anser att den offentliga sektorn behöverdemokratiseras och decentraliseras. Eftersom dethandlar mycket om vård och omsorg och eftersomvården och omsorgen till utförs av kvinnor, ärvi övertygade om att man måste ta till varakvinnornas kunskaper och erfarenheter. Manmåste bygga en helt annan arbetsorganisation meden mycket plattare struktur.Fru talman! I det här betänkandet gårsocialdemokratin ännu ett steg längre på dennyliberala vägen. Visserligen säger man att denoffentliga sektorn spelar en avgörande roll förvälfärden, men som man avstyrker deborgerliga motionerna skriver man: ''Som utskottetser det är många av de åtgärder som föreslås i deborgerliga motionerna i flera avseenden iöverensstämmelse med inriktningen av detförnyelsearbete som pågår inom den offentligasektorn. ''Därför blir det en något konstig debatt i dag.Utskottsföreträdaren måste försöka förklara säger nej till motionerna fast man egentligenhåller med. Jag kan förstå litet av menar också att och kravtill stora delar är tillgodosedda. Jag skulle viljafråga utskottets företrädare hur ni egentligen vill hadet. Först talar ni om att den offentliga sektornspelar en avgörande roll för välfärden, men ipraktisk politik i verkliga livet har ni tillsammansmed fattat en rad beslut som medför enminskad offentlig sektor. Ni accepterar deborgerliga motionernas budskap och skriver att dei princip gått igenom. I det senaste i raden avkrispaket är det viktigaste budskapet att deoffentliga utgifterna måste minska.För mig går inte det här ihop. Människans behovfinns ju kvar. Det är det som är det väsentliga.Människor blir sjuka. Var vill ni sänkaambitionerna att bota sjuka människor?Utvecklingen går mot allt bättre metoder att botafler och fler sjukdomar. Skall inte alla människor haen grundläggande rätt att få bästa möjliga vård?Människor blir gamla och behöver därmed merhjälp för att kunna leva ett värdigt liv. Hur skallman kunna spara in på de äldres behov?Det är orealistiskt att tro att allt skall kunna skemed rationaliseringar, effektiviseringar ochomstruktureringar. Jag är visserligen medveten omatt man alltid måste göra prioriteringar, och detgörs . Vi är dock inte beredda att låtamarknadskrafterna stå för dem. Vi vill styra vårdoch omsorg på ett demokratiskt sätt, så att alla fårdel därav. Jag vet inte hur ni skall klara av det medden borgerliga valfrihetsmotionen, som ni hargodkänt, i botten.Med hänvisning till budgetpropositionen skriver niatt offentlig verksamhet måste räkna medbegränsad tillgång på reala och finansiella resurser.Det är ett fantastiskt uttalande i sig. I dåtillgången på just reala och finansiella resurser isamhället är större än , skall denoffentliga verksamheten minska. Problemet är attni har avhänt er alla metoder att få tillgång till dereala och finansiella resurserna. De far i väg medstor fart ut ur landet. Sedan höjs räntan för attpengarna skall komma tillbaka.Fru talman! Vi har ingen motion till det härbetänkandet. Med ett särskilt yttrande som vi harfogat till betänkandet och det här lilla inlägget idebatten har jag velat markera någragrundläggande byggstenar i vår syn på denoffentliga sektorn.Anf. 141 () replik:Fru talman! En gång i tiden var jag lärare iekonomisk historia vid . Jagundervisade många blivande kommunister imarxism. Jag undrade då ibland vad det var somgjorde att de fängslades av denna lära. fick jagden klara vittnesbörden om detta när jag lyssnadetill . Det är en ren illusion.Anf. 142 ():Fru talman! Vi i är även när det gällerserviceverksamhet för mångfald och småskalighet.Det hoppas jag att alla vet. Jag skall tala omnågot speciellt, nämligen naturliga monopol. I denallmänna marknadsyra som just nu pågår i vårt landhåller man på att glömma bort att det finns någotsom heter naturliga monopol. Jag vet inte om IrisMårtensson känner till definitionen på naturligamonopol. Av utskottsutlåtandet över vår motionFi:511 verkar det inte som om man har förståttriktigt vad det är fråga om. Vi kanske har varitotydliga.Utskottet säger att ''motionärerna har misstolkatintentionen bakom de åtgärder som vidtagits för atteffektivisera den offentliga sektorn''. I nästa rad ibetänkandet talar man om att ''staten måste bl.a.från fördelningssynpunkt ha ett avgörandeinflytande inom flera verksamhetsområden''.Jag vill börja med att anföra att detta är typiskt förutskottets slappa skrivning. Den offentliga sektornär en sak, och statens verksamhet är en annan sak.Den största delen av den offentliga sektorn liggerutanför statens verksamhet. Den ligger nämligen ikommuner och landsting. Utskottet talar omeffektivisering av den offentliga sektorn. I vårmotion talas enbart om statliga naturliga monopol.Det hade varit klädsamt om utskottet hade hållit sigtill den saken.Om jag tolkar utskottet snävt så menar man attmotionärerna har misstolkat statens intentioner närdet gäller statliga naturliga monopol. Med statliganaturliga monopol menar jag reella monopol istatlig regi, oavsett om det finns en lagstiftadmonopolrätt eller inte. Har vi misstolkat, så harregering och riskdagsmajoritet verkligen sig självaatt skylla. Från sida har vi underföregående i minst fyra motioner efterlysten policydeklaration från socialdemokratins sida --men icke. Vi är som utskottet skriver hänvisade tillatt tolka utifrån diverse konkretaställningstaganden och uttaladen av verkscheferinom statliga affärsverk.Det senaste är regeringens skrivelse som vi fick . Man uttalar där avsikterna att bolagiseraVattenfall. Det innebär att en ny monopolliknandeverksamhet helt skulle ställas utanför demokratisktkontroll. Vissa delar inom är av typennaturligt monopol, andra delar kan mycket välföras över till en marknad och utsättas förkonkurrens.Det är märkligt att i -- som är den privataföretagsamhetens förlovade land -- har man ensträng lagstifting som ger medborgarkommissionerrätt att fastställa monopolens taxor. Här i Sverigevill man låta monopolen agera fritt utan kontroll.Det är inte att undra på att går ut iannons och deklarerar: ''Vi spelar hellre finans änmonopol''.Fru talman! Jag tvivlar inte på attTony hellre spelar finans än monopol. Ivår motion vill vi dock peka på att liksomposten, stamlinjenät och en del andraverksamheter har reella tekniska monopol som görmarknadslösningar praktiskt taget omöjliga. Det ärhög tid att man röjer upp i denna verksamhet.Sådant som kan fungera på en konkurrerandemarknad skall inte finnas i samma organisation sominnehar ett naturligt monopol. De naturligamonopolen skall stå under strikt offentlig kontrolloch kan möjligtvis vara privata. Men det ökar i såfall kraven på den offentliga kontrollen.Jag bor själv i glesbygd. Jag skulle vilja se detföretag som skulle komma ut till oss och konkurreramed när det gäller att dratelefonledningar eller det företag som skulleupprätta konkurrerande lantbrevbärarlinjer. Jagskulle också vilja se det företag som skulle sätta uppkonkurrerande stamlinjer bredvid banverketsnuvarande linjer.Nej, fru talman, det behövs en skärpning hos de gråpartierna i denna riksdag, så att de tar upp fråganom naturliga monopol på allvar.Vi i kommer att ta varje tillfälle att taupp denna fråga. Vår nästa motion är redanavlämnad. Att ha en genomtänkt politik när detgäller naturliga monopol är nämligen endemokratisk skyldighet främst mot de svaga isamhället, de som först drabbas när det brister iservice eller om priserna blir för höga på grund avstora monopol vinster.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )13 § BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkanden /91:FiU1 och betänkande FiU1Mom. 1 (översyn av upphandlingsförordningen ochlagreglering av upphandling)HemställanUtskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 94för hemställan i reservation 1 av m.fl.MotiveringUtskottets motivering godkändes.Mom. 4 (enhetlig redovisning)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 5 (regional- och arbetsmarknadspolitiskamotiv för offentlig upphandling)Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot33 för reservation 5 av och . 19 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 a (förändringar iupphandlingsförordningen avseende miljöpolitiskahänsyn vid upphandling)Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot34 för reservation 8 av och . 59 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande 2Mom. 1 (den offentliga sektorns förnyelse)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot127 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (utredning om statliga monopol)HemställanUtskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.MotiveringUtskottets motivering godkändes.14 § Beslut om uppskjuten votering avkvällsärendenPå förslag av vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt underåterstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörande i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum onsdagen den 14november.15 § Transporter av farligt godsFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1990/91:FöU1Transporter av farligt gods.Anf. 143 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 2 i försvarsutskottets betänkande omtransporter av farligt gods.Det kan naturligtvis diskuteras omjärnvägstransporter och sjötransporter generellt ärsäkrare än landsvägstransporter. Helt klart är detekniska förutsättningarna för att göra farligatransporter säkrare större vid användning avjärnväg och sjöfart än vid användning avlandsvägar. Det farliga godset kan exempelvisbättre isoleras från annan trafik och inneslutas isäkrare men tyngre behållare tack vare störrebärighet hos räls och vatten. Genom den ordningdär transporter av farligt gods prövades enligtmiljöskyddslagen skulle man på ett bättre sättkunna beakta den specifika farligheten hos varjetyp av transport.Anf. 144 ():Fru talman! Det här är ett kärt ärende, somutskottet har behandlat vid ett flertal tillfällen. Jagvill i denna behandling hänvisa till utskottetsskrivning angående transporter av farligt gods. Däruppmärksammar vi som tidigare att det här är ettstort område och att det finns mängder avsituationer där faran kan vara överhängande. Menvi har också som har gått sett att manförsöker efterleva och göra någonting av de beslutsom vi har fattat i . Även om vi frånutskottet i flera avseenden håller med en del avmotionärerna när det gäller beskrivningen avproblem och brister, menar vi att det förnärvarande inte föranleder något uttalande frånriksdagen. Däremot har utskottet anfört att vibehöver få en fortlöpande erfarenhetsredovisningsom skall ges oss till känna från regeringen, så att vikan följa vad som verkligen görs ute i länen.Med detta tillstyrker jag utskottets hemställan ochyrkar avslag på motionerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § betänkande1990/91:FöU2 Sotning.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa markfrågorFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande1990/91:FöU3 Vissa markfrågorAnf. 145 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen, därvi förordar avveckling av skjutfält.Jag ifrågasätter inte att krigsmakten med denorganisation som ÖB föreslår har nytta avskjutfältet. de gröna föreslåremellertid en mera decentraliserad arméstruktur,där det inte blir fråga om centraliserad utbildningav t.ex. värnförband. Arméns etablering iLinköping föreslås vidare minskad. Jag hänvisar tillmotion 1989/90:Fö17.Luftvärnscentrum föreslås lokaliserat tillNorrtälje/. Där kan luftvärnets specifikaskjutträning försiggå.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Vapenfri tjänstFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1990/91:Fö4 Vapenfri tjänst.Anf. 146 HANS ():Fru talman! Jag gick igenom endel av anföranden, där honsade att hon innan hon kom till varförvånad över hur saker och ting kunde ta.Hon tog exempel från . När hon själv hadekommit till insåg hon hur väldigt lång tiddet tog från det att en fråga aktualiserades till attden gick igenom.Den politiska processen brukar liknas vid enketchupflaska. Man trycker, men det kommeringenting, kommer ingenting, och sedan kommerallting. Här har vi ett sådant fall. Det betänkandesom vi nu behandlar är faktiskt viktigt. Det står ibetänkandet ''att utskottet är berett att frångå sintidigare restriktiva inställning till att avskaffa detnuvarande prövningsförfarandet''.Den här frågan har drivits länge, den var upperedan på 20-talet. Många har drivit frågan, framförallt från frikyrkohållet under kriget då manförsökte försvåra för vapenfria beträffandeprövningsförfarandet. Den har aktualiserats årefter år. Vi har gjort från sidapartimotioner och enskilda motioner. Andrapartier har ju gjort det också.I grunden kan man säga att den offentliga sektornhar tagit på sig väldigt många uppgifter, men denallra omöjligaste är den som vapenfrinämnden harhaft, nämligen att avgöra om eller hartillräckliga samvetsskäl eller inte. -- den hade kunnat hetaämbetsverk för mätande av graden av personligövertygelse hos unga män eller helt enkelt statenssamvetsverk. Tanken är att på något sätt kunnaavgöra någons samvetsskäl genom att se påpersonen utifrån.Det gjordes ett försök från 1979 attliberalisera på det här området. Det kom enutvärdering för sedan. Först ,, har huvuddelen av den liberaliseringsom beslutade om trängt igenom. Det äralltså en oerhörd tröghet i verkställigheten påmyndighetssidan.Det här är naturligtvis en viktig principiell fråga.Man kan säga att det inte går att mäta någonssamvete. Myndigheten kan säga: Dina samvetsskälär inte tillräckliga. Personen själv säger: Jag tyckerdet, och jag går i fängelse.Vi vet inte hur många tusen eller hur många hundradet är. Att samhället tar på sig att gå emot individenoch säga att hans eller hennes samvete inte ärtillräckligt starkt är egentligen orimligt.Ett huvudargument för dem som vill ha det så härär: Det får vi då betala för. Några får bli felaktigtbedömda för att inte andra, som möjligen skullekunna utnyttja systemet, på något sätt kan kommaförbi.I har man inget prövningsanförande.Erfarenheterna där är mycket goda. Vi vet att -- detär det argument som försvarsutskottet har -- enväldigt stor del av dem som i formell mening skullevara värnpliktiga inte gör sin tjänst utan åberoparalla möjliga sociala, ekonomiska, medicinska ellerandra skäl. Ungefär en på tre eller fyra gör det. Igrunden är det här inte en praktisk fråga, utan enprincipfråga: Skall individens egen uppfattning,egen samvetsövertygelse få gälla, eller tror vi att visom politiker och myndighetsföreträdare bättrekan avgöra den saken?Det här förslaget är ett stort steg framåt. Man kanbeklaga att den här ketchupflaskan måste tryckas såfruktansvärt . Låt oss nu glädjas åt att allketchup har kommit fram på bordet.Fru talman! Jag yrkar bifall till ett enhälligt utskotthemställan vad gäller prövningsförfarandet.I detta anförande instämde ().Anf. 147 ():Fru talman! Det är bra att prövningsförfarandet förvapenfri tjänst nu avskaffas. Det finns inget mer attorda om detta. Precis som sade ärdet här en fråga som har funnits med i decennier.Nu är det att gå vidare. Det är dags att vidgade områden där de vapenfrias engagemang ochkunnande kan tas till vara. Många arbeten ivapenfri tjänst har varit meningslösa och torftiga --det är inte tu tal om den saken. Det finns otaligavittnesbörd i det avseendet. Dugliga och kunnigapersoner har alltså sysslat med i sig totaltobehövliga uppgifter.Vad som karakteriserar värnplikten är att den är enpliktlag. Då bör det också vara fråga om uppgiftersom har den karaktären att människor verkligenkan känna ett engagemang och kan veta att deuppgifter som de utför är viktiga.Vidare är det att vidga de här områdena till attgälla ett fredsarbete i vidare mening. Det finnsområden som rimligtvis kan anses eftersatta och därvi på ett meningsfullt sätt kan ta till vara devapenfrias arbete. Det gäller då freds-,nedrustnings-, miljö- och solidaritetsfrågor. Jagtycker att det från både samhällets och denenskildes synpunkt borde vara av stor betydelse attvi kan använda människor för sådana här uppgifter.Jag yrkar bifall till reservationen i betänkandet.Anf. 148 ():Fru talman! Jag instämmer gärna i vad HansLindblad och här har sagt. Mendärutöver har jag några förklaringar ochkommentarer.Det är, som sagt, utomordentligt glädjande attförsvarsutskottet i enighet har kommit fram till enskrivning som innebär att nuvarandeprövningsförfarande inför vapenfri tjänstavskaffas. Det är gamla motionskrav somtillgodoses, som sade. Så länge vi imiljöpartiet har varit med här har vi hjälpt till.