prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Med samma logikräknar jag bort decil 10, för statsrådet och jag vetatt i den tionde decilen är det, de två ytterstapercentilerna som förrycker resultatet. Låt oss tadecil 5 och decil 9. Inom decil 5 blir det en ökningpå och inom decil 9 en ökning med 3,7 %.Enligt en enkel matematik får vi en skillnad på ca1,till förmån för de bäst ställda i decil 9. Detfinns de som vinner mer. Det är detta vi kritiserarfrån vänsterpartiet.Sedan angående finansieringen. Enligt vårtotalfinansiering skulle vi ha ett överskott på 6,8miljarder som vi kunde använda till kommunalkoncsumtion. Ni har en underfinansiering på 5miljarder i dynamiska effekter, som resulterar iökat utgiftstryck i privat konsumtion, vilket ledertill ökad inflation. Så var det med den saken.Anf. 46 () replik:Herr talman! Låt mig först instämma i statsrådetssynpunkter på vikten av att se helheten. Det ärnågonting som vi i verklige arbetar för. Jagskall gärna också instämma i att det är bra medgoda principer. De måste dock hanteras medförnuft.Statsrådet poängterade att det är viktigt att inteskjuta upp till morgondagen vad som behöver görasi dag. Tänk om socialdemokraterna hade levt efterdenna ledstjärna de år då oljan var billig! Då skulleeffekten av ökade oljepriser ha varit väsentligtmindre . Man har verkligen skjutit upp tillmorgondagen det som borde ha gjorts eller igår.Sedan till bensinskatten. Jag har mycket tydligt sagtatt vi vill ta bort bensinmomsen. Det är intekorrekt, det är helt fel, att tala om att den skulle ge7 miljarder i intäkter till statskassan. Så är det inte.Jag kan inte hävda att jag kan göra exaktaberäkningar här. I verkligheten händer det ju sakersom varken statsrådet eller jag kan förutse. Menom man räknar på det här netto och även tar en visshänsyn till att momsen innebär ett höjt k-prisindexoch därmed ökade kostnader, liggernettokostnaden i storleksordningen mellan 2 och 3miljarder. Det är alltså inte fråga om att ta bortbensinmomsen. Det är inte så att helabensinskatten ger en intäkt i statskassan, utan detär mellan 50 och 60 %.Sedan till redovisningen av finansieringen. Jag skallhär gärna redovisa vissa saker.Vi kunde gärna tahela paketet, men låt oss begränsa oss litet.Vi har alltså föreslagit att schablonavdraget skallbegränsas till . Det ger 2,1 miljarder i ökadeskatteintäkter. Vidare vill vi slopaskattereduktionen beträffandefackföreningsavgifter. Det gäller alltså . Vivill ha lika bränslebeskattning -- en väldigt viktigstyråtgärd, som ger 0,4 miljarder i intäkter. Sedanvill vi också bibehålla punktskatterna på choklado.d. Det ger 1,4 miljarder i intäckter. Totalt rör detsig om 5,6 miljarder. Det täcker alltså med marginalvad det kostar att icke belägga kollektivtrafikenmed moms samt nettokostnaden för ettborttagande av momsen på bensin.Anf. 47 Statsrådet talman! tog på nytt uppfrågan om lägre matmoms. Men vi får inte veta huren sådan kostsam åtgärd skall finansieras -- och detär ofta som man inte får veta det.Jag måste dock fråga: Varför föreslårvänsterpartiet en sådan kostsam reform, som har såtvivelaktiga fördelningseffekter? Varför inteanvända sig av andra metoder som inte innebär belastning på statsfinanserna? Varför har intevänsterpartiet varit pådrivande när det gäller attavreglera jordbruket och livsmedelsindustrin?Varför har ni inte varit pådrivande när det gäller attminska de höga handelshinder som vi har och sombidrar till att matpriserna i hålls uppe?Ni har ju, till skillnad från , inte någranärstående producentintressen som ni måste slåvakt om. Jag lovar att hur mycket anstränger sig kommer inte att fåsärskilt många röster från det hållet heller iframtiden. Varför kan ni då inte då anta de härmycket bättre och effektivare metoderna, så attstatskassan inte dräneras -- staten skulle ju dåförlora stora inkomster eller tvingas höja momsenpå andra nödvändiga varor? Jag skulle vilja ha ettsvar på den frågan.Det har varit mycket tal här om bensinpriset ochdess fördärvliga effekter. Jag tycker att det finnsanledning att göra en kort historisk tillbakablick.Under de sex år som vi hade borgerliga regeringarhöjdes bensinpriset i -- i dagenspenningvärde -- från 5:30 till 7:19. Jag säger inte attdetta var fel, utan jag konstaterar bara attbensinpriset gick upp med nästan 2 kronor.Innan slog till var priset på bensinlägre än det var då socialdemokraterna övertogregeringsmakten . Det är först efter Husseinsingripanden som bensinpriset ligger något över --det rör sig om -- nivå.Under den borgerliga regeringstiden höjdesbensinskatten sex gånger. Det motsvarar -- återigeni dagens penningvärde -- en höjning avbensinskatten med 2:04. Jag hörde inte någrahemska klagotjut från ellerIvar . Jag säger detta därför attjag tycker att det är viktigt att vi har detperspektivet när vi diskuterar bensinskatten förroch nu.Ivar säger att det inte kostar 7 miljarder attgenomföra den typ av skattesänkning som centernföreslår. Det är möjligt att kostnaden blir någotmindre med den teknik som förordar. Menfaktum kvarstår att ni här river upp ett nytt stort håli er finansiering, som redan är så bristfällig. Det ärså, och det har vi utförligt redovisat, att det fattas --snällt räknat -- 9 miljarder i fråga om centernsskattepaket. Så fort en ny debattfråga dyker upp ärni framme och lovar nya skattsänkningar rundhäntåt olika håll. Men som vanligt lyser finansieringenmed sin frånvaro. Sådant är helt enkelt intetrovärdigt. Och det är en politik som skulle få demest förödande effekter om den genomfördes. Denskulle leda till ännu högre inflation, till stiganderäntor och till att förtroendet för den svenskaekonomin fick en knäck.Jag vill också ta upp frågan om skattekvoten ochutgiftskvoten. På sätt och vis håller jag med LarsBäckström om att det intressanta inte ärskattekvoten utan utgiftskvoten. Det är ju vårautgifter som skall finansieras. Finansierar vi deminte genom skatter, finansieras de med hjälp avsedelpresser och utlandslån. Det vet vi alltför välsedan den borgerliga regeringstiden.Mellan 1976 och 1982 steg utgifterna i förhållandetill vår samlade produktion från . Detmotsvarar 170 miljarder. Därefter har utgiftskvotengått ner -- till , och det är enminskning med 70 miljarder. har vi höjten del skatter. Men det har inneburit att vi helt harkunna eliminera det stora budgetunderskott som vifick överta i början av 1980-talet.En förutsättning för att vi skall kunna sänkaskattetrycket -- jag håller med LarsBäckström på den punkten -- är att vi kan sänkautgiftstrycket. Det skall vi bara göra om vi har godaekonomiska förutsättningar och om vi kan göra detpå ett socialt ansvarsfullt sätt.De moderata löftena om skattesänkningar utannågra uttalanden om hur dessa skall finansieraskommer vi aldrig att hålla oss till. Följden blirantingen raserade statsfinanser -- och det vet vi attni klarar av att åstadkomma -- eller också en kraftigsocial nedrustning. Vi vet också att inte heller denvägen är främmande för moderaterna.Till sist vill jag ställa en frågan till Karl-GöstaSvenson och , ja, kanske också till KjellJohansson som kan få en replik om han så önskar.Här står ju de borgerliga partierna djupt splittradeoch oeniga. Jag vill i första hand fråga moderaternaoch : Är det ett villkor för att ni skall sättaer i en regering med att skattereformenrivs upp och att bryter uppgörelsen medsocialdemokraterna, eller är ni beredda att övergeer egen skattepolitik och acceptera skattereformenför att kunna bilda regering? Något tredjealternativ gives icke. Ge ett klart och entydigtbesked beträffande den frågan i nästa replik!Anf. 48 ()replik:Herr talman! Som svar på ställd fråga kan jag sägaföljande: Vi moderater har förespråkat sänktamarginalskatter. En sådan åtgärd har vi alltså ställtupp på i den skatteomläggning som harförekommit. Jag konstaterar att har sagt att han vill ha sänkt skattetryck. Detfinns alltså en gemensam nämnare när det gällermoderata samlingspartiet och i detavseendet.Vidare konstaterar jag att jag inte fått några svarbeträffande eller beträffandehyresgästerna och deras oro. nämndeinte något om de sakerna i sin replik. Han sade: Vihar höjt skatterna en del under vårtregeringsinnehav. Det talas om 70 miljarder.Dessutom har man ju ökat statsskulden.Saddam Hussein-effekten ger ökade skatteintäkter,för momsen innebär ju ökade skatteintäkter som niinte hade kalkylerat. Vi moderater anser att dessaskall komma bilägarna och medborgarna till del.Staten skall inte suga åt sig intäkterna från denskattehöjning som alltså blir en effekt här. Det blirsåledes ett ökat skatteuttag.Statsrådet raljerade litet i sittinledningsanförande när han talade omturistmomsen, restaurangmomsen osv. Det finnsett rätt stort antal småföretag i ,och på andra håll som är mycketberoende av turistverksamheten. Man konstaterar en volymminskning, som man nu stårinför en viktig tid . Man går ju motvintersäsongen. Men får man ytterligareskatteökningar genom att resemomsen tillkommer.Dels kostar det pengar för människor att ta sig tillde här ställena, dels blir det ökade kostnadergenom höjda priser till följd av momsen när detgäller t.ex. liftarna. Det är det som är allvarligt ochsom kan förorsaka en kris för näringen.Sedan talade statsrådet också om . Den effekten innebär att vi får sänktskattetryck, ökad ekonomisk tillväxt, ökad välfärd,en framtidsinriktad energipolitik och medlemskapi EG. Dessutom vill vi bryta monopolen inom denoffentliga sektorn för att ge valfrihet åtmänniskorna i vårt land.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att konstatera attdet är funktionen att åka bil och kostnaden för detsom är det viktiga. Hade socialdemokraterna ställtupp på den effektivisering vad gäller framtagandeav bensinsnålare bilar som har drivit undermånga år, skulle vi den vägen ha åstadkommit enbetydande positiv effekt både för bilåkarna och förlandet. Det var den försummelsen jag påpekade imin förra replik.Vi har analyserat de beräkningar som om. De må vara, enligt , snälla,de är inte desto mindre felaktiga. Det är inte någranya skattesänkningar vi föreslår. Det vet ErikÅsbrink mycket väl. Det är skattesänkningskravsom vi har drivit och som ingår iskattereformen. Vi har finansierat dem ochredovisat hur finansieringen skall göras. Det jagvalde att plocka ut innebär inte något nytt hål. Detär snarare så att vi med den finansiering jag harredovisat fyller på litet grand. Det skadar inteheller. Det finns en viss reserv i den redovisadefinansieringen av de två förändringar imomsbeskattningen som jag har talat för här i dag.Vårt förslag innebär inte något hot mot svenskekonomi. Det innebär en sänkt inflation, sänktalönekrav och ett sänkt skattetryck. Det innebärkort och gott en stabilisering av den svenskaekonomin. Det är tveklöst så.Självklart har jag inte något mandat och önskar inteheller att uttala mig i regeringsfrågan. Men låt migkonstatera att är för skattereformen. Det äralltså inte den diskussionen vi för här. Vi ser destora bristerna i finansieringen, och vi menar att detär ytterligt angeläget att på finansieringssidan göraen hel del justeringar, bl.a. ur rättvisesynpunkt,men framför allt för att stabilisera och utveckla densvenska ekonomin och skapa en bättre välfärd föralla svenskar.Anf. 50 () replik:Herr talman! Statsrådet undrade överjordbrukspolitiken och matmomsen. Jag vill sägaatt det bästa inte får bli det godas fiender. Jagpoängterar att representanter i denlivsmedelspolitiska arbetsgruppen har varitpådrivande för att få till stånd en bättrejordbrukspolitik.Beträffande momsen har vi sagt att vi vill görafinansieringen med höjd kapitalbeskattning medanledning av den fördelningspolitiska effekten. Detfinns låginkomsttagare som inte är barnfamiljereller pensionärer, och det finns barnfamiljer som ärhöginkomsttagare. Vissa höginkomsttagare somtjänar jättemycket på skatteomläggningen och harbarn kompenseras sedan med extra barnbidrag.Det är inte alls bra fördelningspolitiskt. Det är avfördelningspolitiska skäl vi driver vår momslinje.Jag vill personligen deklarera att jag tror att detvore bättre att finansiera en reducerad matmomsmed höjd moms på kapitalvaror. Då skulle man fåen än starkare fördelningspolitisk effekt. Manskulle också förbättra bytesbalansen i och med skulle rikta hushållens konsumtion motinhemska varor och dämpa importefterfrågan. Detskulle stärka bytesbalansen. Vi vet att OECDsrapporter säger att de svenska hushållen utmärks avatt de konsumerar mat av lägre kvalitet och imindre mängd än i andra länder. Det är också enfolkhälsofråga.En annan sak som jag vill runda av med i dennaskattedebatt gäller företagsbeskattningen. I denproposition som regeringen har lagt fram säger manom den ekonomiska politiken på medellång sikt attden nya företagsskatten hör till de lägsta i OECD.Det finns reserveringsmöjligheter, erkänner man,som är helt främmande för resten av OECD-världen. Jag vill säga att det är defensivt att försökatrygga ekonomisk tillväxt i genom attSverige skall vara ett slags storföretagens Monaco.De som har blivit rika på spekulationer flyttar tillMonaco och i skall storföretagen berika sig.Jag tror att det är en dålig väg för ekonomisktillväxt. Ni genomförde en sådan övergödning, somskapade inlåsningseffekter i företagen, . Jag tror att detta är en föga kreativ väg förekonomisk tillväxt.Det är bra att vi har diskuterat utgiftsnivåerna istället för skattekvot, men diskutera aldrigutgiftsnivåerna utan att diskutera de behov somfinns i samhället. Satsningar på skola, utbildningoch sjukvård ökar arbetsutbudet och höjerproduktiviteten i samhället. Det är inte utgift iegentlig mening, det är på sätt och vis investeringari framtida produktionskapacitet.Till sist vill jag angående skatteomläggningen sägaatt det finns vinnare och förlorare i alla grupper,men mest vinner de som tjänar bra. Regeringensegen uträkning säger detta. Den femte decilentjänar och den nionde decilen tjänar 3,7 %.Det är en skillnad, om man skall vara exakt, på1,. Detta ger till förmån för de bästställda.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag upprepar frågan till ErikÅsbrink: Varför har regeringen valt englesbygdsinsats som huvudsakligen bidrar tillbilanvändandet, i stället för att ge direkta bidragsom kan användas efter fritt val, för att köra bil somtidigare, till något annat eller till sparande? Dettavore ett tillfälle att använda bidraget somett politiskt styrmedel.Anf. 52 Statsrådet talman! Jag gläder mig åt att uppvisar ett miljöengagemang. På endel andra håll har den sidan av tillvaron spelatmycket liten roll under de senaste veckornasvåldsamma massmediala anstormning.Vi har gjort den här insatsen därför att det är ettfaktum att de internationella prishöjningarna på ettoplanerat och olyckligt sätt har förvärratsituationen för en del människor, inte minst för demsom har långa avstånd till sitt arbete och ärberoende av bilen som enda realistiska färdmedel.Därför tycker jag att det var befogat att göra deninsatsen. Den påverkar människor över helalandet, men den väger tyngst i glesbygden och iNorrland. Relativt sett är fler människor där i densituation som vi talar om. Det får alltså även en vissregionalpolitisk effekt som är positiv.Men jag vill också påpeka att vi vidtar andraåtgärder. Vi har exempelvis som ett led iskattereformen beslutat att man det inrestödområdet i skall ha en lägreelskatt. Det är ett annat sätt att stödja glesbygden,utan att koppla det till bilanvändningen.Fördelningspolitik har det varit mycket tal om. Detär bra, det är viktigt. Den här reformen harstuderats mer ingående från fördelningsaspekt änkanske någon annan reform. Det finns hela raderav olika studier. Oberoende av varandra har dekommit till i stort sett samma resultat: Detta är enbra fördelningspolitisk reform. Den ger ett gottresultat i allt väsentligt. Vi har inte nöjt oss meddetta. Vi har sagt att vi skall följa upp detta med enutvärderingsgrupp, som vi har tillsatt. Det är ocksånågot som är ganska ovanligt. Jag hoppas att detblir vanligare . Meningen är att vi skallkunna följa hur reformen slår i praktiken, så att vivid behov kan ingripa om det finns skönhetsfläckaroch brister som vi behöver rätta till. Det har vi sagtatt vi är beredda att göra.Både och säger nuatt de är mycket positiva till de sänktamarginalskatterna, men det är finansieringen somär så usel. Det är typiskt för det opportunistiskaagerande som era båda partier har uppvisat helatiden i den här frågan. Ni är med på allting som ärangenämt och trevligt -- att sänka skatter är för detmesta angenämt och trevligt -- men när det handlarom de här obehagliga realiteterna, att det skallbetalas på något sätt, då slår ni bakut.Även om ni nu upprepar -- och tjatar om -- att nihar finansierat era förslag, så är detta helt enkeltinte sant. Det finns väldigt stora luckor. Jag sade attdet är 9 miljarder för . För rördet sig om det närmast ofattbart stora beloppet 40miljarder kronor i bristande finansiering. Och detär för att ni försöker intala människor att det finnsen finansiering som på något mystiskt sätt intemärks, som inte betalas av vanliga dödligamänniskor. har ju sagt att utlandetskall vara med och betala en del av skattereformen.Moderaterna brukar tillgripa godtyckligaantaganden om att hushållssparandet ökar. Man tarengångsinkomster, bokföringsoperationer och alltvad man kan hitta på för att rent kosmetiskt sättaihop en s.k. finansiering.Men detta är inte trovärdigt, detta fungerar inte ipraktiken. Och bevare oss för att denna politiknågonsin skulle möta verkligheten. Det skulle ledatill katastrof för den svenska ekonomin.Människorna i det här landet -- och det gäller ävenMarja -- är inte betjänta av den typenav löftespolitik utan täckning i verkligheten. Jagkänner inte och hennespersonliga förhållanden. Men jag är övertygad omatt många pensionärer som inte betalar någon skatti dag, eller betalar låg skatt, har föga glädje av denmoderata löftespolitiken att det är medskattesänkningar, dvs. sänkningar av en skatt somde inte betalar, som de skall gå en ljusare framtidtill mötes. Jag är mycket mera orolig för vad somskall hända med och mångaandra pensionärer om den moderata politiken fårgenomföras, med stora skattesänkningar för devälbeställda, skattesänkningar som betalasantingen med en undergrävd samhällsekonomi,som slår hårdast mot de svagaste, eller med ensocial nedrustning, som återigen drabbar dessamänniskor hårdare än alla andra. Jag utgår från attdet blir tillfälle att diskutera den frågan mera i detkommande avsnittet i den här debatten.Får jag säga att den fråga jag ställde, i förstahand till och , intefick något svar. talade iallmänna ordalag om att det var bra med sänktskattetryck. Han hoppades få med sig pådet. förebigick frågan helt och hållet.Och jag är van vid detta. Jag vill bara säga att ni intekommer undan att svara på frågan. Den kommeratt ställas gång på gång fram tillnästa val. Ni kommer inte undan genom att svarapå någon annan fråga än den som har ställts. Frågangäller: Är det ett villkor från er sida, för att ni skallsätta er i en regering tillsammans med ,att river upp skattereformen? Eller är niberedda att ge upp er egen skattepolitik ochacceptera skattereformen för att åstadkommadenna regeringsbildning? Det är det som frågangäller, inte allmänna fraser om att ni vill ha sänktskattetryck. Den frågan skall ni få tillfälle attbesvara senare, jag lovar det.Andre vice talmannen anmälde att Karl-GöstaSvenson, och och att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker.Sociala frågorAnf. 53 Statsrådet talman! Det som just har tagit sinbörjan kommer att visa att regeringen bedriver ettmycket brett och mycket omfattande förnyelse- ochförändringsarbete inom den offentliga sektorn.Detta gäller inte minst socialpolitikens område. Påsnart sagt alla områden är regeringen på väg attutarbeta förslag om förnyelse och förändring.Samtidigt som det innebär bättre hushållningstämmer dessa förslag också väl överens med desocialpolitiska ambitioner som regeringen har.Ett sådant område är äldreomsorgen. Vi har sedanlång tid diskuterat hur vi skall kunna skapa störreenhetlighet, bättre och ändamålsenligarehushållning med resurserna.Vad innebär då 90-talets utmaningar inomäldreomsorgen? Det finns två huvudtendenser attlägga märke till och utgå från. Den ena är att vi fårallt fler mycket gamla människor. Antaletmänniskor beräknas öka med 30 %mellan och . Den andra tendensenär att de behov som de mycket gamla människornahar blir alltmer komplexa, alltmer omfattande, ochkräver alltmer av kunskap och kompetens när detgäller att hantera dem. Jag vill påminna om det alltstörre inslaget av åldersdemens bland mycketgamla människor.Vad är det då som krävs för att viskall klara den här situationen? Eftersom dethandlar om ett växande antal människor medomfattande behov av hjälp, måste vi för det förstakunna klara och hantera resursfrågan. Vi måsteskapa förutsättningar att få fram de resurser vibehöver för att ge äldre människor trygghet, vårdoch omsorg efter deras behov. Det innebärnaturligtvis ett mycket hårt krav på oss att på detmest ändamålsenliga sättet använda varenda kronavi har tillgänglig i dag.För det andra måste vi klara personalförsörjningen.Det handlar dels om att rekrytera och behållapersonal, dels om att driva personalpolitiken på ettsådant sätt att vi kan klara de arbetsmiljöproblemoch de utbildnings- och kunskapsproblem som finnspå området.För det tredje måste vi -- och det är lika viktigt --öka antalet alternativaboendeformer.Om alla dessa ting handlar den äldrepropositionsom regeringen nu lägger fram. Det mesta av dessainsatser måste av landstingen ochkommunerna, men staten har naturligtvis ettövergripande ansvar, dels för att se till attansvarsfördelningen blir rationell ochändamålsenlig, dels för att stimulera och stödja enutveckling i rätt socialpolitisk riktning.Huvudinslagen i den omfattande proposition somvi nu lägger på bord är fyra.1. Vi gör klart, genom en ändring isocialtjänstlagen, att det är kommunerna som ifortsättningen har ansvaret för att utvecklaboendealternativen.2. Vi föreslår att de lokala sjukhemmen, alltså devårdinrättningar som bedriver långtidssjukvårdmed en kommun eller en del av en kommun somupptagningsområde, överförs till kommunerna.Det skall finnas möjligheter för kommuner ochlandsting, när de är överens, att både lägga till ochdra ifrån i den förteckning över sådana hem somskall överföras till kommunerna.3. Vi inför ett kommunalt sjukvårdsansvar.Kommunerna får ansvaret för sjukvården uppt.o.m. sköterskenivå -- den omvårdnadsinriktadesjukvården, skulle man kunna säga -- inom de egnaboendeformerna, alltså lokala sjukhem,, ålderdomshem och gruppbostäder.4. Vi inför ett betalningsansvar för kommunernanär det gäller den somatiska -- kroppsinriktade --långtidssjukvården, där patienter fortfarande finnsinom område. Avsikten är attytterligare driva på utvecklingen avboendealternativ.Detta är förändringar som sammantaget innebär attresurser, omslutande 17--20 miljarder, skallöverföras från landstingens budgetar tillkommunerna. Ett omfattande arbete måste utförasvid ett tillfälle för att dessa resurser skall hamnarätt, dvs. i varje kommun i förhållande till detåtagande som kommunen gör.För att stödja och driva på utvecklingen skjuterstaten också till stimulansmedel, enligt regeringensförslag, på tre sätt.För det första sker det i form av ett femårigt stödtill byggande av gruppbostäder. Stödet omfattar300 milj.kr. och går såväl till kommunersom till landsting; när det gäller landstingen förbyggande av gruppbostäder för utvecklingsstörda.För det andra sker det i form av ett massivtutbildningsstöd för den personal somdirekt eller indirekt berörs av den här reformen. Enmiljard kronor anslås för detta ändamål -- förutbildningsinsatser under 1991.För det tredje sker det i form av ettomstruktureringsbidrag, också på en miljard omåret , som är det år då reformenberäknas träda i kraft. Omstruktureringsbidragetär till för att stimulera och stödja kommunerna attutveckla äldreomsorgen i den riktning sompropositionen förutsätter.