prot · GE0914 · 1990-10-24 00:00:00 — I samtliga behandlasregelsystemet vid just ny- och ombyggnader.Det är ganska talande att grundregelverket för helavår västerländska civilisation, de tio bud, fårplats på en A4-sida, medan bestämmelserna för huren bostad skall se ut omfattar tusen och åter tusenpapper av samma storlek. Detta omfattanderegelverk, tycker vi moderater, med fördel kanbegränsas.Nu har man i och för sig sett över de nyabyggnormerna, men det finns enligt vår meningfortfarande mycket att ändra även i det nya förslagsom kommit fram och fastställts.Problemet med en sådan omfattande regelsamling,som styr så mycket in i detalj av såväl ny- somombyggandet, är ju att tidsåtgången blir orimligtlång, om man räknar från det att man bestämmersig för att vidta en åtgärd tills man kan vidta dennaåtgärd.Detta får också till följd att kostnaderna förbostadsbyggandet skjuter i höjden, och sist, meninte minst, så medför det att människornasönskemål om hur bostaden skall utformas skjuts ibakgrunden. Det som skjuts fram är just decentrala direktiven och bestämmelserna. Självfalletskall vi ha regler i vilka det bestäms hur man skallbygga och även i vissa delar hur man skall byggaom, men dessa regler behöver inte vara såomfattande som de är i dag.Man har redan prövat möjligheterna att begränsanybyggnadsreglerna i vissa delar. Därigenom harman kunnat bygga några s.k. fribyggeområden.Resultaten av dessa försök har varit mycketpositiva. De boende har, trots uttalanden från olikabyråkrater och politiska representanter, faktiskttrivts mycket bättre i dessa områden än i vad mankan kalla normala nybyggda bostadsområden. Bl.a.har omflyttningsfrekvensen i dessafribyggeområden varit lägre än i jämförbarabostadsområden som har byggts på normalt sätt.Vi vet också att boendekostnaderna har sänkts. Detär inte minst aktuellt avskatteomläggningar, hyreshöjningar och jag vetinte vad. Sålunda kan man faktiskt dra denslutsatsen att man har byggt både billigare ochbättre, i varje fall enligt dem som bor i dessaområden.Vi moderater vill att man skall gå vidare på den häravregleringsvägen. Därför föreslår vi attregelverket skall begränsas.I reservation 3 till betänkandet har vi visat på vilkaförbättringar dessa förändringar skulle medföra fören grupp på bostadsmarknaden, ungdomarna. Vivar i och för sig inne på detta i den förra debatten,där jag gav ett exempel på hur reglerna harbegränsat och förvärrat för ungdomarna. Om manskulle ge sig på att begränsa regelverket, skulle flerungdomar ha möjlighet att få en egen bostad. Jagär övertygad om att nybyggandet av smålägenheterskulle ta fart jämfört med dagsläget. Inredande avvindar till mysiga och billiga bostäder skulle intelängre motarbetas, vilket ofta är fallet i dag.Samtidigt skulle vi inte behöva återuppleva denformliga slakt på smålägenheter som de tidigareombyggnadsreglerna har medfört.I reservation 7 har vi reserverat oss motutskottsmajoritetens förslag att lägga ytterligaredetaljregleringar i det redan mycket omfattanderegelverket. Det här handlar i och för sig om enrelativt begränsad sak, införande av meromfattande detaljreglering gällande hörselslingor ilokaler. Vi moderater delar uppfattningen att dehörselskadade skall ges möjlighet att delta iverksamheter i samlingslokaler, men vi tycker attdet går utmärkt att lösa det utan ytterligaredetaljstyrning. Här vill jag faktiskt citerautskottsmajoritetens egen text, som egentligen ären bra sammanfattning av vår moderata inställninginom just detta område. Det går att läsa på s. 8 iutskottsbetänkandet: ''I denna liksom i andrafrågor om bostäders och lokalers tillgänglighet ochanvändbarhet för olika grupper av handikappadebör avsaknaden av detaljerade föreskrifter snarastses som en öppenhet för nya tekniska lösningar ochen möjlighet till lokalt anpassade lösningar.'' Vikunde inte ha uttryckt det bättre själva. Det ärsamtidigt förvånande att vi var tvungna attreservera oss på denna punkt trots allt.Fru talman! Det här betänkandet handlar omegenskapskrav på byggnader. Alla skulle tjäna påom man avreglerade regelverket. Därför yrkar jagbifall till den moderata reservationen 1.Avslutningsvis vill jag ställa en fråga tillmajoritetens talesman: har iolika sammanhang sagt att de ökadebyggkostnaderna måste motverkas. Borde inte ettbra sätt att göra det vara att i större omfattning ännu minska de kostnadshöjande byggnormerna?Anf. 42 ():Fru talman! ''Normsystemets uppbyggnad m.m.''är rubriken på det inledande avsnittet ibetänkandet BoU2. Från hade vi hellresett rubriken ''Normsystemets nedtrappning''. Deninriktning som anges i PBL mot funktionskrav inybyggnadsreglerna i stället för bestämda mått ochfastslagen standard är ett steg på väg mot ennedtrappning men långt ifrån tillräckligt. Det gickju bra att införa den frihet som friggebodarnainnebar. Kan inte något av detta tänkandeöverföras på t.ex. synen på ungdomsbostäder ochfrågan om förtätning av tidigare bebyggelse?Regelsystemet skall inte behöva hindra nya ochmer flexibla lösningar.På vissa områden är det dock bra med normer somunderlättar för handikappade och äldre att kunnavälja bostad. Även normer som stöder och driverpå en ny utveckling, t.ex. källsortering av sopor,kan under en övergångstid vara befogade.Boverket arbetar nu med denna fråga.Den bostadsstandard som vi har i ochde krav som de flesta av oss ställer på sitt boendebedömer jag är en grund för att en god nivåkommer att hållas även med mindre styranderegler. Däremot kommer det i det läget att finnasmera utrymme för ökad fantasi och idérikedomsamt för människors individuella önskemål.Normer, låneregler och subventioner har alltförlänge styrt byggandet.Det har från många håll ifrågasatts om denybyggnadsregler som trädde i kraft för snart två årsedan verkligen tillämpats. Särskilt var det gälleräldreboendet har samma rigida regler som fannstidigare ofta förts fram. Just där är detfunktionskraven som bör vara mer styrande.Folkpartiet vill därför att man ser över hurde nya reglerna tillämpas. Därför yrkar vi bifall tillreservation 6. Även reservation 2 är väsentlig fördet vi eftersträvar.Miljöpartiet har i en motion krävt elmätare ochvarmvattenmätare i varje lägenhet. Detförstnämnda har jag själv pläderat för i mångasammanhang. Det byggs ju inte heller numeralägenheter med gemensam elmätare ellerfastigheter med endast en mätare. Det andra kravethar man sagt vara svårt att uppfylla. Envanlig vattenmätare är det däremot lätt att sätta in,och den kan också ge ett mått påvarmvattenförbrukningen. Dessa åtgärder är ettbra incitament för energibesparing och därmedlägre hyror. Jag tycker att vi är på god väg meddessa åtgärder, och det kan vidtas utan lagstiftning.-- -- -- (viskning) är det så här många människor hardet när de besöker offentliga lokaler -- de hör intevad som sägs. Hörselnedsättning är inte bara etthandikapp för dem som betraktas som döva, utandet är en egenskap -- kan man nästan säga -- hosmånga äldre människor. De har erfarit atthörselslingor inte installeras eller fungerar dåligt ioffentliga byggnader. Det är bra att utskottet haruppmärksammat problemet och begär attregeringen kommer med förslag till åtgärder. Vimåste i det här fallet ha normer som gör att alla kanta del av även det mindre värdefulla som iblandsägs.Anf. 43 ():Fru talman! Många har här och i andrasammanhang talat om ungdomars behov avbostäder. Jag tror att inget av partierna är villigt attsäga att det inte är ett problem att vi har för fålägenheter och för få bostäder att erbjudaungdomen. Däremot har vi olika synpunkter på hurfrågan skall lösas. Från mitt partis sida är vi intevilliga att medverka till särskilda klausuler ochregler vad gäller ungdomsbostäder. Vi tycker attdet är viktigt att man bygger billiga och brabostäder för alla. I den mån man lyckas med detkommer det naturligtvis också ungdomar till godo.Det är inte bara ungdomar som har bostadsbehov.Jag är övertygad om att om man på ett effektivareoch bättre sätt kan få fram fler bostäder till ett lägrepris, kommer ungdomar också att gynnas av det.Tillgängligheten är ett stort problem för mångamed funktionsnedsättningar. Flera andra talare harvarit inne på denna fråga, så jag vill bara nämna attpersoner med funktionsnedsättningar har fått endel förbättringar. Det är ett resultat avhandikapporganisationers egna krav och hårdaarbete på detta område. Men jag tror inte att deträcker. Vi har sett exempel på hur tillgängligheteninte existerar eller inte existerar i den utsträckningsom behövs. Vi föreslår därför i vår reservation 9att man i denna fråga ser över hur PBL fungerar,vilka problem som finns och hur de skall kunnalösas.Jan berörde här tio bud ochhänvisade till hur det gick att skriva dem på enstentavla. är det ju så, att vi även för andraområden i vårt samhällsliv har lagtexter på fleratusen sidor. Jag blev inte riktigt klok på JanSandbergs inlägg -- om han menade att även övrigalagar och förordningar kan ersättas med tio Gudsbud på en sida. Det kunde vara intressant att få enkommentar om detta.Fru talman! Jag vill hänvisa till olikareservationer i det här betänkandet och yrkar bifallsärskilt till reservation 9, om kravet påtillgänglighet.Anf. 44 ():Fru talman! Det här betänkandet måste manuppfatta som något av en restpost i behandlingen avtidigare propositioner -- och förhoppningsviskommande proposition när det gäller sjuka hus. Jagkonstaterar också att rubriken är Egenskapskrav påbyggnader, och att det finns motioner från bl.a.miljöpartiet som behandlas i andra sammanhangoch som just gäller egenskapskrav på byggnader.Jag tänker på förslag om att förändra vårt klassiskavattentoalettsystem, vilket är ett typisktegenskapskrav på byggnader, som behandlas avjordbruksutskottet. Vi har tidigare ibostadsutskottet behandlat krav på ökatexperimentbyggande av ekologisk karaktär, vilketju också är ett mycket typiskt egenskapskrav påbyggnader. Det har inte hanterats i dettabetänkande. Därför är kanske rubriken litet välsvulstig i förhållande till det lilla som betänkandetinnehåller.Men litet grand positivt innehåller det. tillgodosett en del krav på precisering när detgäller i vilka lokaler hörselslingor skall finnas. Detär krav som har framförts i flera motioner och somIngrid så förtjänstfulltredovisade genom att viska här i talarstolen.Vårt förslag om källsortering av sopor behandlas imom. Det utlovas ett preciserat förslag frånboverket . Jag godtar tills vidare detta;det har utskottet också gjort.Mom. 11 gäller vårt förslag om obligatoriskelmätare. Jag instämmer givetvis i degrönas motion 1989/90:Bo502, yrkande 3. Jag ärnoga med att till protokollet yttra detta, eftersom vinär det gäller det här betänkandet inte fanns påplats vid justeringen.För att hushållen skall stimuleras till elsparande ärdet nödvändigt att elförbrukningen görs synlig ochupplevs som påverkbar. förekommer det imånga fastigheter att förbrukningen av hushållselmäts gemensamt och att elkostnaden delas på allaboende, oberoende av individuell förbrukning.Detta inbjuder givetvis inte till sparande. Genomelmätare i varje lägenhet underlättas varje hushållsframgångsrika deltagande i jakten påenergislöseriet. Jag är glad att höra att IngridHasselström Nyvall delar vår uppfattning om detta,även om hon inte är beredd att stödja kravet på enlagstiftning. Hon nämnde bl.a. att det numera ärmycket sällan som det inte förekommerindividuella elmätare. Men skam till sägandes bormånga av oss riksdagsledamöter under vår vistelsehär i i lägenheter utan individuellelmätning.I mom. 12, beträffande obligatoriskavarmvattenmätare stöder jag givetvis vår motionBo502, yrkande 4, om en lagstiftning.Tappvarmvattnet svarar ju för en betydande del avhushållens energiförbrukning. Flera utredningarvisar att förbrukningen av varmvatten minskar omvarmvattenmätare installeras. Trots detta har fåmätare installerats. Vid nybyggnad av bostadshusbör det bli obligatoriskt att installeravarmvattenmätare. Även i befintliga hus bör, där såär möjligt, mätare installeras. Ofta har man sett ensvårighet i att det inte skulle finnas mätare som påett riktigt sätt kan mäta varmvatten ochvattenflöden. är det inget problem, och enlagstiftning skulle givetvis också påskynda enteknisk utveckling av sådana mätare.Mom. 13 gäller förslag att kraven påparkeringsutrymme på tomtmark skall tas bort urplan- och bygglagsstiftningen. Vi instämmer här tillfullo i uppfattning, liksom vi hargjort tidigare.Slutligen vill jag, när vi har hanterat den härrestposten av motioner, fråga socialdemokraternasföreträdare : När kommer frånboverket till vårt bord förslag om källsortering?När kommer vi att i ett sammanhang få hanteraekologiskt grundade egenskapskrav på byggnader?När kommer propositionen om sjuka hus? Detskulle vara trevligt att få höra litet mer om det.Anf. 45 ():Fru talman! I det betänkande vi nu behandlar tarman upp olika krav på byggnader vad gällerstandard, miljö, hälsa och säkerhet. Ett antalmotioner från allmänna motionstiden behandlas.Många av dem är kända från tidigare behandlingari . I de fall där dessa motioner ej föranlettnågot ändrat ställningstagande i förhållande tillbehandlingen , har jag för avsikt att följatalmannens uppmaning från öppnandeatt avstå från debatt, då inget väsentligt har häntsom motiverar ett annat ställningstagande, ochendast yrka bifall till utskottets förslag.Jag avser alltså att i första hand koncentrera mig påreservationerna 7, 8 och 9. Men jag vill ändåbemöta något av det som har sagts härunder debatten.Agne talade om kvalitet i boendet och omsjuka hus. Mycket av det som han sade kan jag hållamed om. sade också att reglerna ibyggandet måste få verka ett tag innan ändringargörs. Jag håller med även om det.När det gällde ungdomens situation ondgjorde sigAgne över att man inte gör tillräckligt föratt skaffa bostäder åt ungdomen. Jag vill dåpåminna om att när infördeungdomsbostadsstöd och ungdomsbostadsbidrag,var de borgerliga partierna emot det -- och om jagminns rätt var även emot detta.Men så sent som i betänkandet 1989/90:21 sägercenterpartiet i en reservation: ''Även om vissainvändningar kan resas motungdomsbostadsbidragen, tvingas utskottet motbakgrund av den uppkomna situationen konstateraatt det nu inte är möjligt att avveckla dessa bidrag. ''talar mycket om begränsningen avregler. Jag vill påstå att mycket av detta önskemålhar tillgodosetts i samband med denybyggnadsregler som har gett ut och somnumera i stor utsträckning är utformade somfunktionskrav.När det gäller fribyggen pågår en del sådana. Detpågår också en utvärdering av dessa fribyggen, ochvi avvaktar den utvärderingen innan vi tar vidareställning.I fråga om smålägenheter, som har försvunnitunder 1960, vill jag bara påminnaJan om att de flesta av dessa lägenheterfaktiskt försvann när vi hade borgerlig regering häri landet.Sedan sade att tio bud fick platspå en A4-sida, medan vårt byggande fordrarbetydligt fler sidor. Då vill jag säga att med tankepå det generella sätt som tio bud är avfattadekan man sammanfatta boendets budord i enmening: Alla skall ha en god bostad.Kravet på hörselslingor i offentliga lokaler harföranlett flera motioner. I nybyggnadsreglernafinns detta uttryckt som funktionskrav. Dessa kravhar förts över från tidigare SBN 80. Kraven har inteminskat. Kravet på att hörselskadade skall kunnadelta i verksamheten i samlingslokaler ligger fast,även om detta inte uttryckligt angetts inybyggnadsreglerna.Avsaknaden av detaljregler skall snarare ses som enöppenhet mot andra lösningar. Kraven skallgivetvis bibehållas. Men för undvikande avmissförstånd bör regeringen få titta på hur dettakan uttryckas bättre, så att missförstånd undviks.Moderaterna reserverar sig mot detta och menar attfunktionskraven även här är till fyllest och att maninte behöver peka ut vilka typer av samlingslokalersom bör komma i fråga. anses vara bättre skickade attklara detta. Men vore det så väl hade nogproblemet aldrig uppkommit.Vänsterpartiet kräver i en reservation en översynav PBL vad gäller kravet på tillgänglighet. Denkommunala självbestämmanderätten gör atttillgänglighetskravet behandlas olika i olikakommuner enligt reservanten.Vid alla tillfällen som PBL har behandlats här ikammaren har vi tryckt på vikten av att allbebyggelse görs tillgänglig för personer med allaformer av handikapp. Alla människor måste på likavillkor kunna delta i samhällslivet. samt i råd och anvisningartill lagen trycks det också på tillgängligheten. Detgäller också i utbildningen. Det åligger naturligtvisbyggherrar, planerare och arkitekter att följa lagen,även i dessa delar. Dessutom åligger detkommunerna att via planer och bygglov se till attså blir fallet. Kommunerna har till sin hjälp i dessafrågor annat som är knutet till dem. Det finns alltsåalla förutsättningar för att detta skall fungera ikommunerna.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i betänkandet samt avslag påreservationerna.Anf. 46 ():Fru talman! Ja, jag jämförde med tio bud.Men jag gjorde inte den jämförelsen för att jagtycker att den samlade svenska lagstiftningen skallkunna sammanfattas på ett A 4-papper, utan därföratt jag -- och då vänder jag mig inte i första handmot lagarna i rikes lag, som i och för sigbestår av ett antal sidor, där vi moderater harsynpunkter på en del lagar -- vänder mig mot attbostadssektorn har så otroligt många bestämmelseroch regler som inte finns med i rikes lagmen som regeringen, och andrafastställer. Det är alltså den av olikadetaljregler som jag vänder mig mot.Jag kan faktiskt ställa upp på av vad bostadspolitiken skall gå utpå, nämligen att alla skall ha en god bostad. Denuppfattningen delar jag alltså. Men när vi sedanskall arbeta på att försöka nå det målet har viganska skilda uppfattningar om hur det skall ske.Det går att begränsa regelverket betydligt, inteminst på bostadssektorns område -- som ju är ett avde mest detaljreglerade områdena i det här landet.Beträffande fribyggen sade att manavvaktar en utvärdering av pågående projekt. Jagföreslår att beger sig ut till detbostadsområde i där man har ett s.k.fribygge och att han frågar människorna som bordär vad de tycker. Inte bara den statistik som redanfinns och som visar att omflyttningsfrekvensern ärväldigt låg i de här områdena utan också alla samtalmed de här människorna skulle kunna bevisa förRune att det inte behövs någonutvärdering . I stället kan man säga att detta med fribyggen är ett bra sätt attbygga på. Det tycker inte minst de människor sombor i de aktuella områdena.Beträffande detaljregler om hörselslingor sadeRune att sådana i och för sig är viktigaoch att man således ställer upp på kraven på att manskall komma med litet mera detaljeradeföreskrifter.Men jag hänvisade i min argumentation tillutskottsmajoritetens skrivning i detta avseende.Det står att ''avsaknaden av detaljerade föreskriftersnarast ses som en öppenhet för nya tekniskalösningar och en möjlighet till lokalt anpassadelösningar''.Det är våra argument mot en detaljreglering påområdet. Men hur förklarar dettamed att majoriteten trots allt har ställt upp på detsom jag återgav från utskottsbetänkandet?Anf 47 ():Fru talman! Jag upprepar min fråga till RuneEvensson om han möjligen har en uppfattning omnär vi gemensamt kan hantera förslag omekologiskt grundade egenskapskrav. Jag var jukritisk till att de krav som vi har framställt i olikamotioner behandlats under olika punkter. Därförhar vi inte fått en gemensam debatt kring ettekologiskt byggande, och det är olyckligt. Det finnsju många människor i som verkligenär intresserade av dessa frågor. De bör alltsådiskuteras också i denna kammare.När kommer förslag om källsortering påriksdagens bord, och när får vi propositionen omsjuka hus? Det vore bra om regeringspartietsföreträdare kunde ge uttryck för sin uppfattning idessa frågor.Anf. 48 ():Herr talman! När det gäller om källsortering vill jag bara säga attriksdagen biföll en motion i detsammanhanget. Vi sade att nya ombyggnadsreglerskall utarbetas, så att källsortering av soporunderlättas. har fått ett uppdrag ocharbetar med detta. Förslag kan väntas redan i höst.Det var den ena frågan.Så till den andra frågan, som gäller sjuka hus.Denna fråga är under beredning ibostadsdepartementet. Jag kan bara säga att vi ärlika intresserade som av att beskedkommer så fort som möjligt.Anf. 49 ():Fru talman! Det var roligt att höra att intresset fördessa saker delas av andra. Vi i har,såvitt jag vet, alltsedan vi kom in i riksdagenefterlyst en proposition i detta sammanhang. Menden saken har ständigt skjutits . Jaghoppas verkligen att det som här har sagts kantolkas som ett löfte som kan infrias.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §)11 § Statlig förvaltning m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU2 Statlig förvaltning m.m. (prop.1989/90:100 delvis).Anf. 50 ():Fru talman! I betänkandenr 2 behandlas den statliga förvaltningen. Och ibudgetpropositionens bilaga 2 redovisas förriksdagen det mycket omfattande arbetet sompågår vad gäller förnyelsen av den offentligasektorn. har tagit del avdenna redogörelse men har inte funnit anledningatt göra något uttalande.I betänkandet i övrigt behandlas motioner påvarierande områden inom den statligaförvaltningen. Ett enhälligt utskott avstyrkersamtliga motioner med hänvisning till att dehuvudsakligen är tillgodosedda enligt gällandelagar, förordningar och rekommendationer. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )12 § Nationaldagen som helgdag, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU5 Nationaldagen som helgdag, m.m.Anf. 51 ():Fru talman! I gör man det. I görman det. I gör man det. I , i ,ja, i många länder firar man nationaldagen som enallmän helgdag. Men det gör inte vi i . Dettahar föranlett oss moderater att i anslutning tillbehandlingen av detta betänkande avlämna enreservation. Vi anser nämligen att nationaldagenborde firas som . I då ochövriga världen blir alltmer internationell anser vi attdet är av betydelse att nationaldagen förstärks. Ettsätt att göra det är, som sagt, att fira den somhelgdag. En nationaldag är ju ett lands officiellahögtidsdag. Det är den dag som man i många länderfirar till minne av den tidpunkt då landet fick singällande författning, av ensjälvständighetsförklaring, av en revolution eller avnågonting annat.I är nationaldagen som bekant den 6 juni.Det är dagen för tronbestigning 1523och för regeringsformens tillkomst 1809 som utgörgrunden för just detta datum.Vi moderater tycker att det finns anledning attverkligen fira den här dagen som . Detfinns helgdagar i vårt land som kanske mer änhälften av landets befolkning egentligen inte firar.Nationaldagen måste vara för att denskall kunna bli en högtidsdag för hela svenskafolket. Detta skulle vara möjligt genom en ändringi enlighet med vad som sägs i reservation 1 ikonstitutionsutskottets betänkande 15.Jag yrkar härmed bifall till denna vår reservation.Anf. 52 ():Herr talman! Begreppet nationaldag är en nyföreteelse i vårt land. Vi har alltså inte haftnationaldagen särskilt . Det högtidlighållandesom vi tidigare hade berodde på enskilda initiativav olika slag genom föreningslivet. Det var svenskaflaggans dag som firades.Men det finns anledning att beakta nationellahändelser. Sådant är viktigt, och det har framgåttockså av förhållandena i omvärlden. Men detfaktum att det finns anledning att framhållabetydelsen av den nationella utvecklingen eller attbekräfta en nations särdrag och särart behöver juinte leda till nationalism.Utöver det som nämnde om den 6juni vill jag lägga till att den senaste grundlagenantogs just detta datum, alltså . För att såatt säga lyfta nationaldagen, tidigare kallad svenskaflaggans dag, anser vi i att det ärviktigt att den dagen görs till helgdag. Vi skulle dåfölja en ordning som gäller i de allra flesta länder ivår omvärld. Det skulle förstärka nationaldagen,som skulle bli en nationell högtidsdag.Herr talman! Jag ber att få hänvisa till vad vi icentern har sagt i våra motioner samt i vårreservation. Det finns anledning att återkomma tillfrågan.