prot · GE0921 · 1990-11-09 00:00:00 — Vi får bara skällsord över oss, inte barafrån några journalister utan också från åtskilligaandra. Det sägs då att det är bra att bensinen är sådyr och att bilåkandet och därmedmiljöförstöringen från bilarna minskar.Ja, det är lätt att säga för dem som lever med fulltav alternativ i form av kollektivtrafik omkring sigmen inte för dem som har bilen som endatransportmedel för litet längre resor. Det finnsåtskilligt som talar för att man helt enkelt bordeavstå från att lägga miljöavgift på bensinen iNorrlands glesbygder, för den miljöförstöring sombilåkandet föranleder hos oss är ganska marginell.De som hos oss svarar för surt nedfall och annatelände från luften finns främst i , Tysklandoch öststaterna.Bilarnas avgaser är en allvarligt miljöstörandefaktor bara i storstäderna och deras närmasteomgivningar, och det är givetvis där sommiljöavgifter på bensin och andra bränslenverkligen skall tas ut.Ett litet genombrott för ett annorlunda tänkande --och det är godtaget också utomlands -- har vi ändåsent omsider fått genom de nya reglerna omreducerad arbetsgivaravgift av den del av landetsom kallas stödområde 1. Det finns all anledning attlåta det tänkandet breda ut sig inom andra delar avskatteområdet. Får vi därtill en i hög gradberättigad återbäring på de miljarder kronor somvattenkraften i inlandet genererar både förföretag i andra regioner och för staten i form avenergiskatten, kan vi klara oss själva bra långtframöver.På senare tid har storstäderna börjat jämra sigalltmer över sin ekonomiska situation och begärthögst avsevärda nya bidrag från staten. Derasyrkanden har, till skillnad från våra, fått mycketstarkt och positivt genomslag i riksmedia. Påkommunikationsområdet har man till och med fåttgott gehör hos de särskilda storstadsutredare somarbetat på uppdrag av regeringen. De utredarnahar föreslagit bl.a. att en än större del avde statliga pengar som går till kommunikationerskall gå till storstäderna för utbyggnad av vägar,järnvägar, flygplatser och broar. Det är inte rättvist.Det svar som har fått på sininterpellation visar mycken kallsinnighet, om jagfår dra i väg med ett sådant uttryck, ellerokänslighet och en hel del okunnighet om denverklighet som finns för oss som bor i de långaavståndens och glest befolkade områden.Dock finns det i svaret en liten öppning, tycker jag,och det är när statsrådet skriver: ''Jag är för dagendärför inte beredd att föreslå någon ändring avdenna bestämmelse.'' Då undrar jag: Kanske finnsdet någon annan dag, litet längre fram, möjlighetatt komma med en ändring just i det härsammanhanget.Sedan skulle jag också vilja kommentera det somstår om momsregeln: ''Drivmedel kan inteundantas från denna regel.'' Det kan det visst det,om man bara vill.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! sade att det fannsingenting i mitt svar som gjorde henne och andraglada. Jag hade hoppats att det åtminstone fannstvå glädjande besked. Det ena var att jag kunderätta till de missuppfattningar som hade, när interpellationenutformades, angående statens reseavtal.Det andra är att sedan interpellationen lämnades inhar regeringen gått ut med besked, sedermeraockså en proposition, med förslag om höjdareseavdrag. Det tycker jag hade varit värt i varjefall ett kort omnämnande.Det är riktigt att det förslaget -- och då vänder jagmig även till -- riktar sig inte enbartmot glesbygden eller mot . Det har engenerell karaktär, och jag menar att det är en storfördel med detta. Det finns människor också iandra delar av landet som har långa reseavståndoch är beroende av bilen, och det finns faktisktmänniskor i som inte har sådana långareseavstånd.Det här är en generell åtgärd som kommer alla tilldel som har behov av åtgärden. Men det är alldelesklart att tyngdpunkten i praktiken ligger iglesbygden. Det bör ses som en regionalpolitisktpositiv åtgärd.I övrigt var inlägg ett enda långtskällande på skattereformen. I vanlig ordning, närsärintressen breder ut sig, får man höra att praktiskttaget alla grupper förlorar. Den här gången fick jaghöra att det var kvinnorna, bilisterna,glesbygdsborna och låginkomsttagarna -- det ärmöjligt att det fanns ytterligare några förlorare. Jagär van att höra detta, men det är väldigt sällan detanförs något belägg för de påståenden som kastasfram, och det finns inget belägg. Det är just barapåståenden som saknar täckning.Det har troligen gjorts mera ingående studier avden här reformens fördelningseffekter än isamband med någon annan reform som genomförtsi i modern tid. Om inte på regeringens egna studier, så går det bra atthänvisa till en rad andra studier som har gjorts -- avLO-ekonomer, av en rad oberoende forskare. Allaleder de fram till i stort sett samma resultat. Det ären fördelningspolitiskt bra reform.Jag påstår inte att reformen är utan varje problem.Jag påstår inte att varenda människa i landetkommer att vinna på den, men jag påstår att den istora drag har en bra fördelningspolitisk profil. Jagavvisar kategoriskt påståendena om motsatsen. Detfinns ingen täckning i statistiken för att glesbygdenskulle förlora på reformen.Det är visserligen sant att man kan plocka utenskilda delar ur reformen och säga att de slårhårdare i glesbygden än i storstäderna. Men påmotsvarande sätt finns det andra delar i reformensom har motsatt effekt. Jag tänker då inte minst påboendekostnaderna, som är en tung del imänniskornas ekonomi. Taxeringsvärden ochdärmed boendekostnader och boendeskatter ärhögre i storstäderna i än i glesbygden, och den endarimliga bedömning som kan göras avskattereformen är att man väger samman alla dessaeffekter och inte bara plockar ut just dem sompassar syftet i den debatt som pågår.Jag skulle välkomna om jag kunde fåhöra mera konkret vad det är för fel på deundersökningar som gjorts av en rad olika forskareoch utredare, i stället för att det bara påstås attreformen leder till en massa effekter. Det är ocksålätt att kräva lättnader i alla möjliga avseenden,såsom sänkt bensinskatt och generösare avdrag.Någon gång är det också bra att få höra hur dessapengar skall betalas. Jag vet inte hur KarinIsraelsson föreställer sig att finansieringen skallgenomföras. Jag fick visserligen höra några förslaghär, och de ger ganska blygsamma intäkter. Det ärintressant att man nu även från och intebara från får höra att vi skall avskaffaskattereduktionen för fackföreningsavgiften. Inteett ord sägs om huruvida arbetsgivarna skall bli avmed motsvarande rättighet eller om det möjligen ärså att ni liksom anser att man skalldiskriminera de fackligt anslutna och gearbetsgivarna en speciell skattefavör, somlöntagarna inte har. Det vore intressant att få svarpå den frågan.Jag konstaterar att till att börja med har enbrist på 9 miljarder i sitt skattealternativ. Nuadderas nya krav och nya ofinansieradeskattesänkningar eller utgiftsökningar. Det ärnaturligtvis lätt att utlova förbättringar, men dethar ingenting med verkligheten att göra.Försök att i någon mån erinra er vad som harutspelats i det här landet under den senaste tiden.Vi har haft en akut valutakris, då pengar i stor skalarann ut ur landet och det blev nödvändigt att höjaräntan för att vända valutaflödena. Regeringen hardärefter lagt fram ett krispaket för att stärkaförtroendet för den ekonomiska politiken ochvända den ekonomiska utvecklingen.När man hör kraven på lättnader i olika riktningarfår man intrycket att detta inte har ägt rum. Det ärsom om man kunde ställa sig vid sidan om dennautveckling och upprepa en lång rad krav påförbättringar åt olika håll och sedan fullständigtbortse från att dessa krav skall betalas.Om det blir krig i och olje- ochbensinpriserna till följd av detta går uppytterligare -- någonting som vi naturligtvis allahoppas att vi skall slippa uppleva -- då finns det, detkan jag försäkra, varken någon regering eller någonriksdag som kan förhindra att dessa effekter slårigenom på den svenska ekonomin. Det är myckettråkigt om det sker, men det finns inga knep somgör att vi kan undgå effekter från deninternationella ekonomin.Anf. 104 ():Herr talman! ansåg att jag skulle varanöjd med det svar regeringen gav iinterpellationssvaret och över att man rättade tillmina felaktiga påståenden.Det finns även andra utredningar än dem som ErikÅsbrink åberopar när det gäller hur skatteförslagetslår för låginkomsttagare i glesbygd. Jag har bl.a.med stort intresse läst Nordbankens penetrering avvad som händer för låginkomsttagare i och medskatteomläggningsförslaget. Bor dessutomlåginkomsttagaren i en glesbygdskommun, blirbekymren stora.Jag lever mitt i den verkligheten, och jag vet vadfolk drabbas av. Jag vet också att man har haft sämre förutsättningar i dessa bygderoch att det med skatteomläggningsförslaget inte ärnågon förbättring i sikte.Våra boendekostnader är visserligen lägre änboendekostnaderna i tätort. Men jagkan också berätta att kostnaden för dem som i dagbygger ett nytt hus i min kommun är en miljonkronor. De kan aldrig räkna med att vid enförsäljning få tillbaka dessa pengar. Det är vaden människa i den situationen får inrikta sig på. Detär alltså inte speciellt attraktivt.Många bygger nya hus och har trott att det varmöjligt att bo i dessa delar av vårt land. Regeringenhar ju också ställt upp och sagt att hela skallleva. Men dessa människor drabbas väldigt hårt avdet som inträffar. De har högaboendekostnader.Det finns också många andra kostnader som kanskeinte märks, men allt som skall göras kostar. Ettexempel är våra barn i gymnasieskolan. Trots attdet finns inackorderingstillägg och ersättningar förresor, så kostar det varje enskild familj som vill hasitt barn i gymnasieskolan en stor summa pengar.Jag är själv i den situationen. Vi har långt tillgymnasieskolorna.Vi är väldigt beroende av transporterna för allt viskall göra. Enligt SCB kommer kostnaden för enbilägare i kommun att öka med 7 300 kr.jämfört med kostnaderna för en bilist i Bodenskommun. Det är ungefär förhållandet mellanSorsele och i . Kostnaderna bliralltså betydligt högre än vad de är i dag.Särintressen kallas vi alltid när vi kräver att blibehandlade på samma sätt som andra. Men varförskall alltid behandlingen vara till fördel förhöginkomsttagare i tätort? Varför kan den aldrigvara till fördel för låginkomsttagare i glesbygd?Anf. 105 ():Herr talman! Vad är det för fel på de utredningarsom visar att det inte stämmer att folk i glesbygdenhar dyrare arbetsresor? Det är bl.a. så att det ärfråga om genomsnittssiffror. Jag har inte sett någonordentlig nedbrytning av siffrorna. Man behöversedan bara gå ut med måttstocken för att övertygasig själv om att avstånden är långa i t.ex. Norrlandsinland. Vi har framför allt inte samma möjlighetsom människor i storstadsområden och över huvudtaget områden söderut att använda kollektivafärdmedel. Den möjligheten kommer vi helleraldrig att få, eftersom det är omöjligt. Vi är alltsåberoende av bilen.Jag fick ingen reaktion på mitt påstående attdrivmedel visst kan undantas från regeln ommervärdeskatten, enligt vilken drivmedel måstefinnas med, eftersom beskattningen skall varalikformig. Men jag påstår att man visst kan undantadrivmedel om man vill. Vi har ju länge haft endifferentierad moms inom byggsektorn, och i andraländer är detta möjligt. I har man t.ex.ingen moms på baslivsmedel men däremot på andralivsmedel. I har man betydligt reduceratinkomstskatten både för enskilda individer och förföretag.Så visst är detta möjligt, och jag tycker det skullevara fantastiskt. Jag lämnar över förslaget, så attdet i varje fall kan få finnas med vid deförberedande procedurerna inför nästabudgetarbete.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! Visst är det sant att resorna ofta ärlängre i glesbygden och framför allt att man harsämre tillgång till kollektivtrafk. Jag har intebestritt detta, utan jag instämmer i påståendena.Det är också sant att det finns en hel del människori andra delar av landet som har långa avstånd tillsina arbetsplatser. Men de har ofta bättre alternativatt tillgå. Det är en omständighet som vi naturligtvisskall ta stor hänsyn till, och vi har också iskattereformen tagit hänsyn till detta.När man uttalar sig så svepande om människor iglesbygd, hur de har det i största allmänhet ellerhur de påverkas av skattereformen, kan man intebara rycka ut en del ur verkligheten och bortse frånalla andra delar. Boendekostnaderna är faktiskt enmycket tung del i hushållsbudgeten, för de flestamänniskorna är det i själva verket den tyngstadelen.Det förhållandet att vi som ett led i finansieringenav skattereformen höjer beskattningen påfastigheter slår alltså betydligt tyngre i storstädernaän i glesbygden. Ett och samma hus, samma storlekoch kvalitet, kostar mer i storstaden än iglesbygden. Det är en realitet, och vi kan intebortse från det när vi uttalar oss om förhållandetmellan glesbygd och storstad.Jag avvisar alla tankar på att man skall skälla varesig på glesbygdsborna eller på storstadsborna. Detfinns för- och nackdelar med att bo på resp. håll,och vi skall naturligtvis skapa godalevnadsbetingelser för alla människor i det härlandet. Men av den anledningen tycker jag ocksåatt det finns skäl att avvisa det slag av förenkladebeskrivningar som de tidigare inläggen litet grandhar gett prov på.Sedan till fråga om man kan hadifferentierad moms. Ja, visst kan man ha det. Mendet är ett medvetet steg i skattereformen att viavlägsnar alla typer av differentierad moms. Det tasut mervärdeskatt på de flesta områden, och det skermed en enhetlig skattesats. Det finns faktiskttankar bakom detta. Vi skall inte styramänniskornas konsumtionsval genom att gynnavissa områden och missgynna andra. Beskattningenskall vara lika, och sedan får människorna självabestämma var de skall lägga sina pengar och vilkenkonsumtion de skall ägna sig åt.Det finns inget land som har en lägre mervärdeskattpå bensin än vad man har på andra varor. Det finnsdifferentierad moms, men det förekommer inte förbensin. Runt om i har manmervärdeskatt på bensin. var ett av deländer som sist införde den skatten, och jag kanförsäkra att vi inte tänker ändra skattereformen påden punkten. Den enhetliga mervärdeskatten harkommit för att stanna. Om vi vill görafördelningspolitiska insatser eller regionalpolitiskainsatser finns det vida överlägsna metoder jämförtmed att gå in med en differentierad bensinskatt.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg.Anf. 107 ():Herr talman! Jag noterar en något ödmjukare tonäven hos statsrådet i det senaste inlägget och vissförståelse för att det kan finnas problem med att boi glesbygd. Jag älskar att bo i glesbygd, och jagönskar att många fler skulle få den möjligheten.Men jag har svårt att se att vi kan lockamänniskor till en glesbygd med de förutsättningarsom skattereformen innebär.De allra flesta låginkomsttagare bor också i dessaområden, oavsett om det är fråga om Västerbottensinland eller glesbygder. Kommunernadär har den högsta skatt som går att taut, och det finns ingen möjlighet att höja den mer.Dessa kommuner höjer taxor så mycket dekan för den service de kan ge för att försökaöverleva. Att det finns moms på många saker ökarockså kommunernas utgifter. Det innebär attservicen blir sämre.Även boendekostnaderna i dessa kommuner kanvara rejält höga, särskilt i nyproduktionen.Vilhelmina kommun har i de förhandlingar som nupågår om hyreshöjningar för bostäder aviseratrekordhöga höjningar. Man har enorma kostnaderför boendet i dessa glesbygdskommuner, och detskiljer inte speciellt mycket. Men det finns på detområdet bostadsbidrag som kan justera alltför högakostnader för den enskilda familjen. För de övrigaökade kostnaderna i kommunerna finns ingetbidrag som går in och justerar. Man är därförmycket utsatt när kostnaden förkommunikationerna kommer att ta så stor del avhushållsbudgeten som den kommer att göra meddessa nya förutsättningar.Jag hoppas, även om det inte lät så, att regeringenockså sätter sig in i verkligheten, även omregeringen påstår att försvararsärintressen. De människor som vill leva i dessabygder måste också få ekonomiska förutsättningaratt göra detta. Jag tror inte att det bara är för att vitalar om detta som människor är upprörda över vadsom för tillfället händer för deras bygders räkning,utan det är den faktiska verkligheten.Människor förväntar sig inte någraskattesänkningar, eftersom de har mycket lågastatliga skatter. De förväntar sig taxehöjningar ochfördyringar för andra nödvändighetsvaror. I densituationen är det inte fråga om ett gnölande ochgnällande, utan det är ett klart rop på hjälp. Jaginser att regeringen inte är beredd att ge glesbygdenden här hjälpen.Anf. 108 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill återgälda komplimangen ochsäga att även senaste inlägg varbetydligt modestare i tonen än det första inlägget.Jag vet inte om skillnaden beror på att det fanns ettskriftligt manus till det första inlägget medan desenare var helt muntliga. Om det förhåller sig pådet sättet hoppas jag att ifortsättningen avvarar skriftliga underlag i störstamöjliga utsträckning.Jag vet att det fortfarande finns en betydande orooch skepsis mot skattereformen. Det beror, hävdarjag, till mycket stor del på bristande kunskaper omvad som kommer att inträffa. Detta är inte sagt somnågon förebråelse. Det är i själva verket även förskatteexperter svårt att överblicka allakonsekvenser av skattereformen. Men jag vet attskattereformen är en realitet om mindre om tvåmånader. Jag vet att när den första lönen ellerpensionen betalas ut , kommer de flestamänniskor att upptäcka en ganska påtagligförbättring. De får behålla mer av inkomsten efterskatt.Detta gäller också för dem som inte betalar såmycket i statlig inkomstskatt. De slipper först ochfrämst att betala statlig inkomstskatt fr.o.m. nästaår, och de kommer också att få en rabatt påkommunalskatten. Den rabatten är konstruerad påett sådant sätt att den är mer värd i de kommunerdär utdebiteringen är hög. Den kan uppgå till drygt2 . för vissa låginkomsttagare. Detta skallockså vara med i bilden. Ovanpå detta kommermycket kraftiga höjningar av barnbidrag,bostadsbidrag, pensionstillskott och kommunalabostadstillägg.Jag är övertygad om att de flesta människor i dettaland, såväl i glesbygd som i storstad, kommer attvälkomna denna reform när de ser den iverkligheten.Talmannen meddelade att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1990/91:27 ommervärdeskatt på hotell- och restaurangtjänsterAnf. 109 Statsrådet ():Herr talman! har ställt följandefrågor:1. Anser statsrådet att höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen bidrar till en positiv utvecklingav den svenska bytesbalansen?2. Anser statsrådet att höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen är förenlig med målför turismen?3. Avser statsrådet att göra något för att mildra denegativa effekterna för svensk turistnäring till följdav momshöjningen?Den av beslutade skattereformen är denmest genomgripande omläggning av skattesystemetsom vi haft . Detgrundläggande motivet är att reducera desnedvridningar i resursanvändningen sombeksattningen åstadkommer.Det innebär bl.a. att olika typer av inkomster skallbeskattas likformigt. Staten bör som princip integynna eller missgynna vissa branscher. Inte hellerskall staten försöka att styra människornaskonsumtionsval genom diskriminerandeskatteregler.Den tidigare reducerade momsen för hotell- ochrestaurangtjänster innebar ett särskilt gynnande avdenna bransch. Hotell och restauranger beskattasnumera på samma sätt som alla andra branscher.Skattereformen ger förutsättningar för en högreekonomisk tillväxt genom att den reducerarsnedvridningarna i resursanvändningen. gällerdet att bekämpa inflationen så att det också blirmöjligt att ta tillvara de förbättradeförutsättningarna. Här har inte minstarbetsmarknadens parter ett stort ansvar.Skattereformen medför också att hushållen fårbehålla mer av varje inkomstökning. Det voremärkligt om inte hotell och restauranger kundetillgodogöra sig en del av dessa pengar. Detviktigaste för denna bransch, liksom för andrabranscher, är därför att vi för en ekonomisk politiksom bekämpar inflationen och ger förutsättningarför tillväxt och höjda reallöner.Vad gäller frågan om hotell- ochrestaurangmomsens effekter på bytesbalansen villjag säga att det inte är något mål i sig för denekonomiska politiken att uppnå något visst saldo iden s.k. turistbalansen. För den ekonomiskapolitiken är det resultatet av totalautrikeshandel med varor och tjänster som är detväsentliga. Självfallet är det dock viktigt att enkonkurrenskraftig turistnäring bidrar till ettförbättrat saldo i bytesbalansen.Det bästa sättet att förbättra bytesbalansen är att gealla branscher samma förutsättningar attkonkurrera, vilket bl.a. innebär en likformig ochneutral beskattning. Resultatet blir att deverksamheter som har bäst förutsättningarexpanderar snabbast, och därmed förbättrasbytesbalansen genom att exporten från dessabranscher ökar eller att importen från utlandetminskar.Jag vill i det här sammanhanget påminna om attregeringen gav statensindustriverk (SIND) i uppdrag att följautvecklingen av efterfrågan på turism under åren1990, 1991 och 1992. Uppföljningen inriktas påturistorter i , ,, och samtpå sommarturistorter på och Öland.Uppdraget skall slutligen leda fram till enbedömning av de skattepolitiska beslutens effekterpå den regionala utvecklingen samt tillöverväganden om eventuella åtgärder avregionalpolitisk art.Utredningen kommer att redovisa sitt förstadelbetänkande . Det är för tidigtatt med säkerhet uttala sig om innehållet idelbetänkandet, men förhoppningen är att manskall kunna redovisa de första indikationerna överturistnäringens utveckling i de berörda regionernaunder 1990.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret ochnoterar i marginalen att statsrådet inte längreskyller nedgången för turistnäringarna på vädret.Min första fråga gällde om höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen har bidragit till en positivutveckling av bytesbalansen. Jag har inte fått svarpå den frågan. Jag har inte begärt uppgifter omnågot speciellt saldo i bytesbalansen.Innan jag upprepar frågan är det ändå på sin platsatt lämna några faktaupplysningar.Enligt månadsrapporter för årets åttaförsta månader visar resevalutautvecklingen enförsämring på , vilket för entolvmånadersperiod skulle innebära en försämringpå runt , dvs. en förändring fråndrygt 14 miljarder till närmare 19 miljarder iunderskott. Har vi verkligen råd att se påproblemet med ens en antydan till nonchalans? Villdärför statsrådet utifrån dessa fakta vara vänlig ochsvara mig på min fråga: Har höjningen av den s.k.turistmomsen bidragit till en positiv utveckling avbytesbalansen -- ja eller nej?Det var tur att statsrådet tillstod att ett förbättratsaldo i bytesbalansen är viktigt och att enkonkurrenskraftig turistnäring kan bidra till ettsådant. Däremot verkar det snart dumdristigt att,som gör, med en papegojas envishetåberopa likformigheten i mervärdeskattesystemetsom en absolut nödvändighet för en positivutveckling i landet. I , där denekonomiska utvecklingen varit mycket positiv, harman differentierad moms med lägre moms på bl.a.mat och transporter. Tänk om ochfinansdepartementet har fel! Då riskerar vi att få enfortsatt negativ utveckling med hjälp av denhundraprocentiga, likformiga mervärdeskatten.Frågan är om vi har råd med det.Den hundraprocentiga momsen är diskriminerandegentemot turistnäringarna, som de factokonkurrerar med utlandet. Varför gynnar vi andraexportnäringar när det gäller mervärdeskatten ochinte turistnäringen? Att leveransen av varan skerhär i ändrar ju inte näringenskonkurrensförutsättningar, och det gäller oavsettom det är svenskar som efterfrågar detta -- dejämför med priser i andra länder -- eller om det ärde som kommer från andra länder.