prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — Jag är inte säker på att allaens i denna välutbildade och välinformeradekammare till alla delar har förstått EG-domstolensinnebörd. bestämmer vilka lagarsom vi eventuellt kan fatta beslut om även iframtiden, vilka av dem som över huvud taget fårvara giltiga. kan underkänna våralagar. Det är som har drivit frammycket av EGs utveckling, t.ex. bestämt att EG-beslut skall ha direktverkan i alla och attEG-länderna har företräde framför nationell rätt,vilket inom parentes sagt är precis motsatsen tillvad som gäller i , där judelstatslagarna har företräde framför de centralasovjetlagarna.Den sista bilden försöker visa var finns,vart har tagit vägen. Har inte Danmarken väldig makt i EG? Det är ju det som en deltänker sig att vi skall ha när vi går med i EG.Danmark är ju medlem i EG . Harinte fantastiska markedsudvalg en väldigmakt? Det är inte så lätt att urskilja var Danmarkligger. Det är inte så lätt ens för dem som är med.Jens t.ex., en medlem i det danskaEG-parlamentet, har precis gett ut en bok somheter Folkestyret og EF. Den ger en ganska dysterbild. Jag har skrivit utförligare om detta i DagensNyheter , och jag skall inte upprepa mer än enenda detalj här. berättar hur detgår till i det mäktiga markedsudvalg, som en del villatt vi skall ha även i riksdag. När en danskminister skall fatta beslut i EG kommer hanvanligen till markedsudvalg , före denmåndag då han skall fatta beslut, och skaffar sig ettbeslutsmandat. Det låter ju ganska tjusigt när manhör det. Han kommer alltså och fårmandatet, och sedan fattas beslutet på måndagenefter. Problemet är bara att det reella beslutet harfattats tisdagen före denna fredag. Så fungerar deti EG. De s.k. coreper, för er som är specialister påEG-jargong, har redan fattat beslutet tisdagenföre. Sedan kommer den danska ministern påfredagen och får sitt förhandlingsmandat, ochsedan kör man ett formalbeslut som registrerar dethela . Detta borde väcka visseftertanke.Dessutom har presenterat ett antal förslagom demokratisering av EG, om ökad makt åt EG-parlamentet, om ökad insyn i EGs beslutsprocessoch om rätt för enskilda att ställa högremiljökrav. Hans 13 förslag möttes av ett massivt neji EG-parlamentet . Det ärockså intressant att den svenska delegationen iBryssel -- vi har ju ett antal ambassader i Bryssel,bl.a. en hos EG -- skrev ett PM där denberättade att man inom EG nu livligt diskuterarrisken för en tilltagande Brysselbaseradcentralisering av beslutsmakten och ett s.k.demokratiskt deficit i Gemenskapen. Det var vårBrysseldelegations formulering. EG-parlamentetvill ju, som alla vet, ha mer makt. Delors,kommissionspresidenten, tror inte så mycket pådet, men han har ändå lagt fram ettkompromissförslag som innebär att EG-parlamentet får litet mer makt. Men, säger vårdelegation i , t.o.m. Delors blygsammaökning av parlamentsinflytandet har svårt att fågehör i rådet. Och vår delegation i , somändå bör veta vad den talar om, summerar: Detnuvarande systemet i har urdemokratisk synpunkt mycket övrigt att önska.Bästa riksdagsledamöter, vad utskottsmajoritetenhär föreslår är att skall överlämnabeslutsrätt över hela samhället till en icke-demokrati. Så är det faktiskt.Då frågar sig nog vän av ordning, inte bara här ikammaren utan även på många andra håll i landet.Är det verkligen tillåtet för att bete sig pådet sättet? Ingår det verkligen i riksdagensbeslutsbefogenheter att överlämna beslutsrätten icke-demokrati? Finns det ingenting som kanhindra det? Om man är lagtrogen blir svaretentydigt att det finns något som kan hindra det. Detär inte tillåtet. har nämligen en grundlag.Redan våren 1988 påpekade vi från miljöpartietssida att såväl EG-anpassning som EG-medlemskapstrider mot gällande regeringsform. Vårapåpekanden avfärdades som grönakonspirationsteorier. Regeringens chefsjurist skapade den ena sagolikarekonstruktionen efter den andra. Ni minns väl t.ex.tvåpelarmodellen med osmos. Det var fullt allvaroch inget lundaspex. För att undgågrundlagsproblem fixade han till sådanakonstruktioner. Till slut var regeringen tvungen attskriva en promemoria i vilken man skulle bevisa atti varje fall ett , den mindre modellen avEG-anslutning, inte skulle stöta pågrundlagsproblem. har remissvaren kommit,och regeringens förhoppningar avfärdas av allatunga juridiska instanser -- en ordentlig bakläxa förSten och komopani. har alltsåregeringen meddelat att man på en punkt tänkerföreslå oss att ändra på grundlagen, ett s.k.tolkningsbesked från . Menremissinstanserna pekar ju på mycket mer. Desäger också att själva EGs grundbultar,direktverkan av EG-beslut och företräde för EG-beslut, strider mot gällande regeringsform. Mansäger också att medlemskapet över huvud tagetstrider mot regeringsformen 10:5 där det ju står attSverige endast i begränsad omfattning kanöverlämna beslutsrätten till överstatligt organ. Ochremissinstanserna säger, från högsta domstolen ochregeringsrätten till mängder av juridiska fakulteter,att man verkligen inte kan betrakta överlämnandetav den beslutsrätten som att det är att överlämnabeslutsrätt i begränsad omfattning. Det är alltsåuppenbart för var och en som kan läsa innantill ochvet vad EG är. har juristerna bekräftat detta.Det var inte gröna konspirationsteorier, utan detvar en viss -- om jag får uttrycka det så -- belästhetnär det gäller den lag som reglerar vår verksamhethär i kammaren. Det var vi som hade rätt.Nu är regeringen inte ensam om att nonchaleragrundlagen. Jag har till en av mina reservationer,reservation 8, med stor tillfredsställelse kunnatfoga en analys som grundlagsexperten och tredjevice talmannen har gjort, där hanbl.a. summerar att ''de som av politiska skäl flåsatmest i denna fråga, dvs. Bildt och , haruppenbarligen varit dåligt pålästa om grundlagensbestämmelser''. Det är ord och inga visar, och detkommer från en av landets främstagrundlagsexperter, . Dess värreverkar det som om hans egen riksdagsgrupp harvissa brister i påläsningen. Hur kan centernegentligen förena sitt ja till EG med traditionellahjärtefrågor med ? Hur går det medlokalsamhället, med regionalpolitiken ochjordbruket och mycket annat i EGs supermakt?Men framför allt: Har begripit attmedlemskap i är detsamma som medlemskap iEuratom? Vad drar ni i så fall för slutsats? Det ståri inledningen till Euratoms stadgar attmedlemsstaterna erkänner att ''kärnkraft utgör enviktig resurs för utveckling och stimulans förindustrin och medger framsteg för freden'', och attmedlemsstaterna åtar sig att ''skapa de nödvändigaförutsättningarna för utvecklingen av en kraftfullkärnkraftsindustri''. Det står faktiskt så iEuratomfördraget. Medlemskap i innebärmedlemskap i . Det märkliga är att när jagtog upp detta i utrikesutskottet och begärde beskedav så vek man undan. Det finns inte ens enargumentation i utskottsbetänkandet där manförsöker motbevisa det här med Euratom eller pånågot sätt slinka undan. Det vore intressant att häri dag få klarlagt hur tänker klara av att viljabli medlem i Euratom.Både och chef harvarit klarsynta och sagt att som medlem iEG inte kan avveckla kärnkraften. De drarslutsatsen att vi inte skall avveckla kärnkraften.Har också insett detta? Har kanske centernrent av dragit samma slutsats? Det finns vissa sakeri pågående förhandlingar som gör att man i varjefall börjar undra litet grand, men dimmorna kansäkert skingras om en stund.Herr talman! majoritet fastslåratt EG-medlemskap skall grundas på att''neutralitetspolitikens centrala syfte ligger fast,nämligen att genom ett konsekvent avstående frånmilitär samverkan med andra stater framgångsriktkunna hävda vår neutralitet i händelse av krig''.Men det heter också att ''det mesta tyder på att detankar som funnits bland några medlemsländerinom EG att utveckla det utrikespolitiskasamarbetet i riktning mot militära frågor inte vinnergehör''. Det är en ganska märklig bedömning motbakgrund av att EGs ambassadör i nyligeni Riksdag & Departement, vårt egetinformationsorgan, sagt: ''EG sätter upp en egenarmé.'' Detta är märkligt med tanke på att ordförande i sin senaste rapport säger attmilitärpakten unionen och EG börslås samman. Detta är märkligt med tanke på att såpass betydelsefulla personer som ochKohl gjort ett gemensamt utspel där EGsom militärpakt är ett viktigt inslag. Alla som ärinsatta, senast en av DNs EG-experter, är överensom att sanningen är den motsatta: Tanken på EGsom militärpakt vinner gehör. Det är förvisso intebeslutat, det är riktigt, men att säga att tanken intevinner gehör är att fara fram med sanningen någotlitet vårdslöst, bästa utskottsmajoriteten. Allafakta tyder på att den vinner gehör. Jag undrar hurman kan basera ett så viktigt beslut som ni härföreslår på ett så oerhört bräckligt sakunderlag.Herr talman! anser för miljontegången att vi skall samarbeta i . Vi är ettEuropavänligt parti. Men samarbete måste ske iformer som gör att alla länder, regioneroch folk kan vara med från början, t.ex. Litauen.Det finns en grundval -- det har vi pekat på mångagånger, och fler kommer här under debatten attutveckla det -- i ESK, FNs Europaorganisationeroch , inte minst för miljösamarbete.Jag skall avrunda med högläsning urmaktutredningen om vad internationaliseringegentligen innebär. Det sägs ibland att vi skullevara mot internationalisering. Det är helt fel. Vi ärett djupt internationellt parti. Detta är en djuptinternationell rörelse. Men det finns olika sortersinternationalisering. pekar på enviss sorts internationaliserings konsekvenser förmedborgarna. Man skriver:''Internationella beslutsprocesser kännetecknas avelitisering, anonymisering och informalisering.Mellanstatliga förhandlingar förutsätterkompromisser, sekretess och återhållsamhet medoffentlig kritik. Informella kontakter äger ofta rumutanför offentlighetens ljus. De privata aktörernasmakt ökar -- -- --. Byråkratins makt blir större.Alla dessa faktorer pekar i samma riktning.Sambandet mellan debatt och beslutsfattandeförsvagas. Internationaliseringen innebär enbetydande risk för politisk tystnad och en mindreöppen debatt. ''Det kunde ha varit hämtat ur en miljöpartistiskprogramskrift. Så klokt och insiktsfullt var det.Men det var inte hämtat ifrån miljöpartietsprogram utan ur maktutredningen, som mångaledamöter i inkl. partiledare i andrasammanhang ofta åberopar. Allt fler börjar nu inseatt detta är vad som har skett: tystnad och mindreöppen debatt. Svensk demokrati har urholkats,beslutsprocessen kring EG är unikt hemlig, folkethar inte fått rimlig information. Kanske är detallvarligaste i EG-harmoniseringen att svenskoffentlighet börjar anpassas till EGs demokratiskaunderskott.Jag upprepar: EG-medlemskap är icke tillåtetenligt nu gällande grundlag. Jag tror inte att det ärnågon här i debatten som kommer att ifrågasättadet påståendet. EG-medlemskap är icke som sagttillåtet enligt nu gällande grundlag. Vore det då interimligt, om man vill gå med i EG, att först ta endebatt och fatta eventuellt ett beslut om att ändragrundlagen så att EG-medlemskapet blir tillåtligt?Om man kan lyckas med det kan man gå vidare medEG-medlemskap. gör majoriteten tvärtom.Majoriteten vill först fatta ett principbeslut om attSverige skall bli medlem i EG och sedan tänkerden, förmodar och hoppas jag i alla fall, ändragrundlagen så att det i varje fall i efterhand skall bligrundlagsenligt. Jag anser att det inte är förenligtmed en rimlig tolkning av riksdagsordningen. Detborde ha analyserats av konstitutionsutskottet.Därför yrkar jag remiss av betänkandet tillkonstitutionsutskottet.Herr talman! Den maktens arrogans som den gråmajoriteten har visat under hela EG-fråganshandläggning bäddar för ett bakslag. I fredagsspridde vi i 50 000 broschyrer med kravpå folkomröstning om EG. Folks mottagande varöverväldigande positivt. I går blev vår EG-journerringd av oroliga människor från hela landet.Vårt krav på folkomröstning om EG har ett starktfolkligt stöd. Jag tror att de som underskattar detgör ett grovt politiskt misstag. har redanfattat beslut om en tredje folkomröstning om EG.När får sin första folkomröstning om EG?Härmed yrkar jag -- om remissyrkandet ickebifalles -- bifall till samtliga miljöpartistöddareservationer.I detta anförande instämde ,, , ,, , , , , , , , och (alla mp).Anf. 6 ()replik:Herr talman! Per är i alla fall bra på attstimulera adrenalinet. Återigen visar Per Gahrtonatt han inte gör någon skillnad mellan detpåtvingade tyranniet från och den frivilligademokratiska sammanslutning som EG-samarbetetinnebär. Återigen frågar jag: När går detta upp förPer ? Per vill i alla sammanhangge sken av att han är den som begriper EG, är denenda som vet vad EG innebär. Per har inteens begripit själva grundvalen ochgrundförutsättningarna för EG-samarbetet. PerGahrton säger att det inte är demokratiskt. MenEG är ju fortfarande i stora delar en mellanstatligsamverkan. Just därför är det i ministerrådet, därrepresentanter för medlemsländernas valdaregeringar sitter, som besluten tas. Det är justdärför, Per Gahrton.Jag trodde faktiskt att Per miljöparti tagitsig in i för att förändra något. Ni är helt nöjda med allt det gamlariksdagstrycket. Det vore intressant att se vad detär i alla de där böckerna som ni har ställt er bakom.Äntligen kanske man kan begripa något avmiljöpartiets politik. Ni visar att ni inte bara är ettisolationistiskt parti utan dessutom ett djuptreaktionärt parti.Per är dåligt påläst. Det finns faktiskt iSveriges grundlag en s.k. EG-paragraf, men fråganär naturligtvis om den räcker. Det måste diskuterasoch undersökas. Det håller jag helt med om.Anf. 7 () replik:Herr talman! Såvitt jag kunnat finna, Per ,har inget som jag sagt i denna kammare strukits urriksdagens protokoll. Visst skall vi välja våra ordmed omsorg, men kanske också våra argument.Hur kan t.ex. säga nej till medverkan ien gemenskap som ger den enda realistiskaförutsättningen för länderna i att kommatill rätta med de miljöproblem som inte stannar vidgränser; de utsläpp som via luft och vatten söker sigöver till andra länder? Hur kan säganej till medverkan i ett EG som är det störstahoppet för de svårt miljöskadade länderna i öst attfinna hjälp mot dessa skador?Per frågar vad han skall säga till dem hanmöter i . Per kan säga att han ochSverige -- om kommer med i EG -- skallhjälpa till så gott vi kan för att en gång skallkunna vandra samma väg när det uppnått sinsjälvständighet. Det är precis det som flertaletlitauer, liksom flertalet människor i , villhöra. För dem framstår, till skillnad från för PerGahrton -- hoppet om deltagande i den Europeiskagemenskapen som ett hägrande mål.Bokhögen som Per har staplat upp härframför oss påminner om någon eller någraårgångar av riksdagstrycket; så det kanske trots alltinte är så omfattande. De beslut som finns i det somvi nu skall ta över har fattats utan vår medverkan.För mig känns det naturligt att tänka att de beslutsom fattas skall fattas med svenskmedverkan.Per beskrev som någotslags konspiratoriskt politisk institution. I nästafråga sade han: Vart har tagit vägen? Ensak man kan notera är att det är en framträdandedansk som leder denna domstol, så alldeles borta ärDanmark uppenbarligen inte.Slutligen, herr talman: ärdemokratiska, sade Per . Är det då inte enkonspiratorisk tanke att dessa demokratiska ländertillsammans skulle göra allt vad de kunde för att tillodemokratiska organ överlämna sin demokratiskabeslutanderätt? När skall Per ögonöppnas för verkligheten?Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag tycker att vi skall rikta ett samfällttack till Per och hans kamrater imiljöpartiet för att de har kånkat fram alla de härböckerna. Jag såg när de kom; det var ganskamödosamt. Detta är väl ändå en av de bästaillustrationerna till att det behövs ett bättresamarbete och en integration i . Det här ären försvarlig hög, men tänk er tolv sådana högar --eller arton, eller ett trettiotal -- alla med ungefärsamma regler, men litet olika utformade, vilketalltså gör att man inte kan samarbeta. Det vore välganska underbart om vi kunde begränsa volymenav böcker i så att vi i alla praktiska frågorskulle kunna ha gemensamma lösningar. Redanden här bokhögen är kanske för mycket, menbevare mig väl för att ha 20 eller 30 gånger så mångaböcker som skall reglera praktiska förhållanden ivår världsdel.Per tog upp grundlagsfrågan ochåberopade min partivän . Jag harockså studerat hans PM, som som vanligt är mycketkunnig och mycket kompetent. Men den är intenågot stöd för uppfattning att detskulle behövas en grundlagsändring för att börjaförhandla om medlemskap. Däremot tror ocksåviatt det kommer att behövas en grundlagsändringinnan kan bli medlem i EG. Det beslut somvi skall fatta innebär inte att blirmedlem i EG utan det innebär att vi kan lämna inen medlemsansökan och sätta i gång en process somkan leda till medlemskap; men medlemskap kanmed all säkerhet inte genomföras förrängrundlagen är ändrad. Där finns det alltså intenågot problem som vi måste ta ställning till just nu.Det kräver en mer omsorgsfull beredning än vad vikan göra i dag.Per tog också upp frågan om Euratom. Jagtycker inte bättre om formuleringarna i Euratomsstadga än vad Per gör, men det intressantaär den praktiska verkligheten. Om hadelika många kärnkraftverk som skulle jagvara fullt tillfredsställd. Det är ju faktiskt så attEuratom inte har tvingat något land att hakärnkraft och naturligtvis inte heller kommer atthindra något land att avveckla sin kärnkraft.Jag tror att det över huvud taget är viktigt att se påverkligheten när man diskuterar EG, inte bara påuttalanden av olika slag. Det gäller också frågan omdet militära samarbetet inom EG. Det faktum attdet har gjorts en del uttalanden gör inte EG till enmilitärallians. Det kräver ett enhälligt beslut av allaEGs medlemsstater, och något sådant är intesärskilt sannolikt.Anf. 9 PER () replik:Herr talman! Som medlem i Författarförbundetskulle jag kunna säga mycket om synpå vikten av att inte ha mer än ett begränsat antalböcker. Men jag skall inte göra det. Jag har fåttpartiorder på att inte bli indignerad. Det hela skallvara sakligt och faktiskt. Det är inte så svårt när detgäller EG, för det finns så många sakliga fakta attpåminna om. Vi har fått syn på dettaoch tolkningen av beslutet. Det skulle egentligenvara intressantare att höra de andra tre partiernasuppfattning än . Är ni överens medcenterpartiet att det beslut som vi eventuellt skallfatta egentligen inte betyder så mycket, att det intespelar så stor roll, att det bara är ett litet, litet stegpå vägen, att det inte är något viktigt principbeslutsom i själva verket öppnar dörren för medlemskapi EG? Det skulle vara ytterligt intressant att höramoderaternas, och t.o.m.socialdemokraternas syn på det. Jag tycker attcentern visar en verklighetsfrämmande inställning.Om det är strutsen som gömmer huvudet i sanden,eller om det är grisen som tror att denlever trots att den har blivit uppäten är svårt attyttra sig om, men visar brist påverklighetsförankring.Hadar försöker skjuta sig in i våra hjärterötteroch målar ut EG som den fanatiskamiljöorganisationen. Faktum är att EG själv harkonstaterat -- det handlar alltså om experter -- attEGs inre marknad leder till upp emot merlastbilstrafik, 14--mer luftföroreningar,massor med mer miljöfarligt avfall osv. Men än merintressant är kanske att det finns andraorganisationer. Ni döljer andra organisationer. Såsent som hade enkonferens, inkl. , om öst--väst-miljön,då man bl.a. beslöt att inrätta en alleuropeiskmiljökommitté som skall vara öppen för allaeuropeiska stater. Uppgiften är att samordna ochövervaka ländernas miljöåtgärder, utarbeta enekologisk karta över hela osv. Varför döljerni , FNs miljöorganisationer och andraorganisationer som faktiskt existerar, då EGsfantastiska miljöpolitik möjligen kan bli verklighetom de gröna partierna i EG får betydligt störremakt? är verkligheten att EG är ett hot motmiljön i och absolut ingenting att hålla ihand.Anser att EG-medlemskap är förenligt med gällande grundlag? Det är i såfall sensationellt. Samtliga jurister som yttrat sig iden här frågan är rörande överens om att den s.k.EG-paragrafen definitivt förbjuder medlemskap idet EG som existerar. Anser nu moderaternaplötsligt att det inte finns något hinder? Skall vi inteens behöva ta en debatt om ändring av grundlagen,för att ni skall kunna slinka in i EG? Jag skall slutamed att återge ett uttalande av juridiska fakulteteni : EG-samarbetet bygger på en metodik förmellanstatligt samarbete som inte är känt i densvenska grundlagen.Anf. 10 ()replik:Herr talman! Jag sade att det finns en s.k. EG-paragraf i grundlagen. Det är alltså inte så, att våraföregångare inte alls tänkte sig denna möjlighet ochsåg den europeiska utvecklingen -- gudskelov fördet!Per återkommer till detta att han är för allti utom just EG. Han ser inte det faktum attEG är motorn i det europeiska samarbetet. Han serinte heller det faktum att , ,, , , ,och förhoppningsvis också Sverigeknackar på EGs dörr. Förhoppningsvis gäller dettaockså de andra nordiska länderna. Per serinte sammanhanget mellan just denalleuropeiska visionen och styrkan i EG-samarbetet.För att hjälpa honom litet på vägen inför hans resatill tänkte jag be om kammarens tillståndatt få hålla upp den här affischen. De baltiskafolkfronterna har gjort en gemensam affisch, därEGs och symbol finns med och där det stårskrivet att den europeiska vägen är fortsättningenpå den baltiska vägen. Jag tycker att Per Gahrtonskall se på den här affischen. Sedan kommer hankanske att vara en konstruktivare samtalspartnerför litauerna när han kommer till . Tack,herr talman!Anf. 11 () replik:Herr talman! Till att börja med är det intressant attkonstatera att det åtminstone enligt Per Gahrtonsuppfattning är ambition attuppfylla världen med regelböcker. Jag tror att hanär rätt ensam om den drömmen. Det är en annansorts litteratur som vi behöver mer av --skönlitteratur, facklitteratur men inte lagar ochparagrafer. Det kan inte vara ett ideal för någon attfå ett som är så mycket som möjligt fyllt avlagar och paragrafer.Jag har aldrig hävdat att dagens beslut inte skullevara betydelsefullt. Det är klart att det är viktigt attvi nu öppnar för en process som kan leda till ettsvenskt medlemskap i . Men det är angeläget attslå fast att det här rent praktiskt innebär att vi gerregeringen fullmakt att under vissa omständigheterlämna in en ansökan om medlemskap, en ansökansom skall leda till en förhandlingsprocess. Jagtycker att det är viktigt att slå fast detta, eftersomdet är angeläget att vi under processens gång ocksåhar tillfälle till en fördjupad debatt om EG-medlemskapets praktiska innebörd för människor.Det är som jag sade i mitt inledningsanförandemycket viktigt att ett sådant här steg stöds av enupplyst och medveten folkopinion. Vi menar ocksåatt en folkomröstning bör kunna anordnas, om detvisar sig nödvändigt för att klargöra var svenskafolket verkligen står i den här frågan. Svenskafolket skall självfallet inte behöva känna sigöverkört i en fråga som ändå är av avgörandebetydelse för landets framtid.Anf. 12 () replik:Herr talman! Den roll som jag tillmäter deneuropeiska gemenskapen också för ochSveriges framtid tror jag att jag utvecklade ganskaklart i mitt första inlägg. Jag uppmanar PerGahrton att studera detta. Han kan lära sig mycketav det.Per tog upp vad EG-experter säger. Depekar på att den snabba ekonomiska utvecklingen iGemenskapen kan få negativa miljökonsekvenser.Genom att peka på dessa konsekvenser vill man attdet skall vidtas åtgärder för att det som annarsskulle ske inte kommer att ske. Har inte PerGahrton märkt den starkt växandemiljömedvetenheten inom EG och alla EGsmedlemsländer?Per är förtjust i att framhålla alla andraorgan än just EG när det gäller att lösa problem.Han nämnde t.ex. FNs . Är det,Per , ett demokratiskt organ? Är det ettorgan med en parlamentarisk församling, är det ettorgan där besluten fattas i den ordning och på detsätt som Per finner riktigt? Eller är detbara EG som är föremål för hans pilar?Sedan sade Per att vi skall slänga allaförfattningar, alla svenska böcker av den härkaraktären, i papperskorgen.