prot · GE0944 · 1990-12-12 00:00:00 — Vill vi ha ettsvenskt jordbruk -- vilket jag trodde vi var överensom -- måste man faktiskt också se till att det hardrägliga förhållanden.Jag är övertygad att om socialdemokraterna villeskulle vi kunna tillsammans kunna finna enskattebas som är mer bärkraftig och som skullekunna kompensera för det inkomstbortfall som häruppstår.Jag har under den allmänna motionstiden väckt enmotion som just tar upp kravet på att skjuta uppfastighetstaxeringen när det gäller jordbruket till1996. Med det vill jag yrka bifall till reservation 1 ibetänkandet.Anf. 111 ():Herr talman! Jag vill först beklaga att jag av enmiss inte kom med i bokningen för utskottsrundan.Nu vill jag yrka bifall tillreservation 2. Jag är med i tre av reservationerna ibetänkandet, och de är alla bra. Men reservation 2är den jag yrkar bifall till. Jag vill förklara varförden är så pass bra att jag rekommenderar alla attrösta för den.Argumentet att avreglering för jordbruket kommeratt medföra prisfall kan vara bra. Vi vet inte exakt,och det är just osäkerheten som gör att vi skallavvakta någon tid. Att vi nödvändigtvis skallavvakta så att nästa taxering skulle baseraspå värde och genomföras 1996 har jag intefunnit några övertygande argument för. Det ärkanske någon metafysisk tilltro till skottår.Den cykel man har talat om i taxeringen är på sexår, inte eller två. Men ett uppskov på två årgör att man ser vad det gäller.Herr talman! Jag är litet grand chockerad, dock inteöver de summor som nämnde,1,2resp. Jag kan tro att de är riktiga.Däremot är jag chockerad över det faktum att deinte var med i det ursprungliga underlaget för besluti utskottet.Vi får i skatteutskottet vara noggranna, även omdet rör sig om i de stora budgetarna relativt småsiffror som miljarder. De bör finnas med iunderlaget till beslutet. Jag tror alltså att de ärriktiga. Jag håller med om att eninkomst för staten motsvarar en utgift förlantbrukarna. Det hela måste övervägas. Är det rimligt att ökataxeringsvärdet? Är det rimligt att vänta tillsman ser vilka de verkliga värdena är?Jag anser reservation 2 vida överlägsen de två andraförslagen, dvs. förslagen i betänkandet och ireservation 1. De övriga reservationerna har redankommenterats till fullo av andra.Anf. 112 ():Herr talman! Det var själv som iskatteutskottets behandling efterlyste dessa siffror.Vi lät då ta fram dem. Jag vetinte om var med på sammanträdet närdessa siffror presenterades.Jag tycker att resonemanget nästan bara handlarom konsekvenserna för de aktiva jordbrukarna.Jag vill göra gällande att det trots allt är en litendel. Skogsbruket är också med. Skall de storaskogsbolagen, som äger stora fastigheter iNorrlands inland, också behandlas så generöst frånriksdagens sida? Jag tycker att det vore en otroligtstor orättvisa.När vi behandlade den här frågan i skatteutskottet,sade att han kände sympati förframflyttning av taxeringen. Som jag nämnde ocksåi huvudanförandet, har propositionen varit påremiss till jordbruksutskottet, och där var det intenågon större sympati från sida. Mennågonting hände på sträckan mellanjordbruksutskottet och skatteutskottet.Sympatierna för en framflyttning växte och nåddesin kulmen.Jag hoppas att de sympatierna nu är i avtagande.Det skulle kanske bäst visa genom attavstå från att stödja reservation 1.Anf. 113 ():Herr talman! har alldeles rätt i attdet var på mitt yrkande som siffrorna togs fram.Om jag inte hade yrkat det, hade siffrorna inte varitkända, och då hade vi fattat beslut utan att kännatill hur många miljarder det kostar. Jag vet inte omdet hade varit bättre på det viset.Frågan om jag skall stödja reservation 1 kanske intekommer upp. Det kan nämligen vara så attreservation 2 vinner, och i så fall är det ju eninaktuell fråga.Anf. 114 ():Herr talman! Inom grupp iskatteutskottet har vi berett den här frågan, och dethar inte varit helt okomplicerat. Det har funnitsbärande skäl för olika hanteringar av ärendet. Inomvårt parti har vi lyssnat på de argument som harframförts av ledamoten , ochmånga av oss har känt stor sympati för och funnitstor bärighet i hennes tankar. Dock finns det ocksåståndpunkter, som ledamoten harredogjort för och som jag inte behöver upprepa,som talar för att en taxering bör genomföras.Det finns en skrivning i betänkandet som gör slipper slå vad och i stället kan vänta och se påverkligheten. På s. 44 i utskottets betänkande stårdet: ''förutsätter utskottet att regeringennoga följer utvecklingen och skyndsamt lägger framförslag till åtgärder om det visar sig att avvecklingenav jordbruksregleringen medför ett så avsevärtprisfall att taxeringsnivå ej framstår somacceptabel. ''Jag har mycket bestämda åsikter i frågan om vilkenregering vi skall ha -- inte bara förhoppningarutan även ett mått av prognos -- att vi inte skall haen folkparti-moderatministär. Men oavsett vilket,finns det majoritet för att denna skrivning skallgälla. Med den kan vi alltså vara tämligenförvissade om att vi slipper slå vad utan att vi kanstödja oss på riksdagsbeslut. Det tror jag är ensäkrare grund att stå på.Anf. 115 ():Herr talman! berörde i sin repliktill fastighetstaxeringens påverkan påbolagsinnehav. Jag kan i vart fall inte så här rätt uppoch ner se vilken koppling det kan ha. Bolagenbetalar vad jag känner till varkenförmögenhetsskatt eller andra skatter eller avgiftersom är direkt relaterade till taxeringsvärdet.Jag vill med anledning av det ställa frågan till BrunoPoromaa: På vilket sätt menar attdenna koppling finns mellan bolagens innehav ochde nya taxeringsvärdena?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )11 § Omprövningsregler vid uppbörd av skatteroch avgifterFöredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU7 Omprövningsregler vid uppbörd avskatter och avgifter (prop. 1990/91:46).Anf. 116 ():Herr talman! Kammaren gör ett intryck lika ödsligtsom en öken. Samma intryck fick jag för övrigt närjag höll mitt jungfrutal här . Då kom jagatt tänka på en väldigt vacker bok av en franskförfattare, de , som heterDen lille prinsen, petit . Han säger på ettställe att öknen blir vacker därför att den rymmeren källa. På liknande sätt kan man säga att ävenkammaren blir vacker, när den rymmer en ledamot.En som har bidragit till ett sådant förskönandeintryck är ingen mindre än , somen gång hade förmånen att vara ensam medtalmannen och tjänstgörande personal. Han hadehoppats på en liknande erfarenhet , men i detavseendet har han blivit djupt besviken.Nu skall vi dessutom tala om omprövningsregler viduppbörd av skatter och avgifter. I propositionenföreslås nya regler på det området, bl.a. i fråga omomprövning och överklagande. Vi har från vårt hållnågra invändningar, därför att vi gärna villtillgodose rättssäkerhetssynpunkter. Vi tycker tar litet för lättvindigt på en del problem i dettasammanhang, och det kommer fram i reservation.Tillsammans med , som för övrigt varinitiativtagare i frågan, delar vi inte uppfattningenatt de skattskyldiga skall hållas i ovisshetbeträffande uppbördsbeslut ända upp till två år.Därför yrkar vi i reservation nr 1 att man i ställetsom tidsgränser skall ha efterutgången av det kalenderår under vilketuppbördsåret har gått ut resp. efterutgiftsåret. Jag instämmer i den reservationen, somGörel Thurdin sedan kommer att yrka bifall till.I reservation 2, som tar upp vissa tidsfrister föröverklagande från det allmänna, vill vi också attriksdagen skall ta hänsyn till de rättigheter som denöverklagande bör tillgodoses. Därför yrkar vi atttidsgränsen för överklagande av det allmänna tillden skattskyldiges eller arbetsgivares nackdel ocksåbör vara enligt uppbördslagen och tolvmånader enligt lagen om uppbörd av socialaavgifter från arbetsgivare.Vi har också en tredje reservation, omställföreträdares ansvar. Vi vänder oss mot det sättatt utvidga ställföreträdares betalningsansvar somföreslås i propositionen. T.o.m. domstolsverketanser att frågan bör utredas ytterligare, innan mantar ställning. Vi anser därför att frågan bör utredasoch belysas ytterligare i ett större sammanhang ochatt det då bör göras överväganden med hänsyn tillolika fordringars ställning i konkurs, innanriksdagen fattar beslut i denna fråga.Slutligen reservation 4, som gäller avdrags- ochuppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar. Där är vi moderaterensamma, och den reservationen yrkar jag därföromgående bifall till. Vi anser att tiden sedan längeär mogen att avskaffa den särskildauppgiftsskyldighet som ålades småhusägare ochlägenhetsägare . Den har alltsedan dessvarit utsatt för kritik, och vi kan där hänvisa till vadutskottet skriver på s. 46.Utskottet erinrar om att även finansdepartementeti en promemoria, Ds 1988:59, beträffande F-skattebevis anser reglerna vara mycket diskutablaoch att man därför inom regeringskanslietöverväger att så snart det blir möjligt lägga framförslag för på grundval av denpromemorian.Vi tycker att det är rätt självklart att man böravvakta denna beredning innan tarställning. Därför yrkar jag som sagt bifall även tillden reservationen.Anf. 117 ():Herr talman! Betänkandet ser litet och behändigtut och skulle kanske inte behöva föranleda någonlängre utläggning. Men det är ett betänkande somär litet symptomatiskt för den socialdemokratiskaregeringspolitiken. Vi har här återigen ett bevis påatt man sätter rättssäkerheten på undantag, attmyndighetsutövandet får gå före individensmöjligheter till ekonomisk planering.Jag måste säga att det är inte första gången vi möterdet här. Jag har så många års erfarenhet avtaxeringsarbete att jag vet hur utsatta människormånga gånger är i taxeringssammanhang. Dels ärdet väldigt svårt för dem att förstå hur skattesystemär uppbyggda -- vi får hoppas att det blir litetenklare framöver -- dels har de inte sammamöjligheter att göra utredningar sommyndigheterna har.Jag tycker inte att myndigheterna är betjäntaav att lägga ärenden på hög ända in på nästa periodför att kunna se om det eventuellt finns någontingsom man kan anklaga den skattskyldige för. Jagtycker att myndigheten borde vinna på att klara avärendena så fort som möjligt och se till att man hartid att ägna åt de nya taxeringar som uppstår varjeår.Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Vicenterpartister står bakom tre reservationer;tillsammans med har vi velat markerarättssäkerhetsperspektivet, kanske för den lillamänniskan i förhållande till den stora myndigheten.Det finns ett avsnitt som handlar omställföreträdares ansvar och som också är typisktför den socialdemokratiska regeringspolitiken närdet gäller rättssäkerheten och när det gäller att sättaföre möjligheten att få ut skattemedel, oavsett omman får ut dem från den det berör eller från någonannan -- det spelar ingen roll, bara man får ut detman har tänkt sig. Så kan vi ju inte ha det isamhället att det skall vara den ledande principen,utan det är rätt människor som skall bli utsatta. Detfinns så mycken kritik mot det här förslaget att jaginte förstår att man har tvingat igenom det.Även här finns en brasklapp, en mening som vibörjar bli ganska vana vid i skatteutskottet,nämligen att utskottet förutsätter att regeringennoggrannt följer tillämpningen av den nyabestämmelsen och, om utvecklingen ger anledningtill det, återkommer till med nya förslag.I det förra betänkandet om fastighetstaxeringen harutskottsmajoriteten t.o.m. sagt att regeringen utanatt gör något särskilt tillkännagivandeskall återkomma till om utvecklingen geranledning till det. Man är tydligen litet mer oroad idet här betänkandet än i det förra betänkandet.Det kan i och för sig vara bra att det finns nyanser ide här skrivningarna från socialdemokraternassida. Men jag tycker ändå att det är beklämmandeatt man hårdrar det. Och det är inte visom är omedgörliga, utan det är faktiskt enmajoritet i skatteutskottet som är ganskaomedgörlig när det gäller att över huvud tagetdiskutera olika saker i samband medskattereformer och de lagregleringar someventuellt behöver ändras. Jag tycker att det ärsynd att vi så ofta skall behöva läsa meningar om attvi skall följa en utveckling och om den blir negativvidta åtgärder -- det är nästan så att man förutsätteratt den skall bli negativ.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 1.Anf. 118 ():Herr talman! Jag har inga litterära citat att föredra.Jag tänker fatta mig mycket kort och ägnautskottsbetänkandet hela mitt intresse.Betänkandet i dess helhet är ganska kortfattat. Jaghar inte för avsikt att ge mig in i någon störreredovisning av det, utan jag skall ägna minuppmärksamhet åt reservationerna. Jag yrkarnaturligtvis avslag på samtliga.Görel Thurdin talade om vad som varsymptomatiskt för socialdemokraterna. Jag vet inteom skillnaderna i ståndpunkter mellan oss -- i dethär fallet är skillnaderna resp. --är så stora att man kan åberopa dem.När det gäller den första reservationen föreslårcentern och nämligen nämligen skall ändra tidsgränserna efterutgången av det kalenderår under vilketuppbördsåret har gått ut resp. efterutgiftsåret. I anslutning till detta vill man atttaxeringslagen skall förändras och anpassas till denya bestämmelserna.Så sent som beslutade vi om en nytaxeringslag. I stort sett handlar det här om enanpassning till de reglerna, så vi har redanbehandlat de här reglerna när vi angivittidsgränserna.Den andra reservationen är en konsekvens av denförsta. Jag ber att få yrka avslag på båda.Den tredje reservationen, om ställföreträdaresansvar, gäller ett utvidgat ansvar för den personsom företräder den juridiska personen.Anledningen till förslaget är helt och hållet att manskall undvika skattefusk i sammanhanget. Vi har jui betänkandet förklarat att skulle det visa sig attförhållandena här kommer att fungera på ettotillfredsställande sätt är vi på det klara med att denhär frågan måste ses över. Det är bara det att vi harlitet större förtroende för regeringen än vadexempelvis har i det här sammanhanget.Den fjärde reservationen gäller också ett förslagsom är något av en teknisk anpassning till den nyaskattereformen. Vi vet att det föreligger enpromemoria som behandlar de här frågorna,nämligen DS 1988:59. Man tar där upp frågan omreglerna för skatter och sociala avgifter, och manföreslår bl.a. i själva promemorian attuppbördsskyldigheten skall upphävas. Man angeräven i propositionen att den är föremål förbehandling i och att det ganskasnart kommer att föreligga förslag från regeringen.Jag tror att det då är angeläget att avvakta denprövning som just nu sker i innanman tar ställning. Därför, herr talman, yrkar jagavslag på samtliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan.Anf. 119 ():Herr talman! säger attsocialdemokraterna har förtroende för regeringen.Då säger jag att vi i har förtroende förindividen -- därför tycker vi att politiken skallavspegla ett sådant förtroende för individen. Vi harbedömt att det kan räcka somplaneringstid för myndigheten, och det för att manskall tvingas vidta åtgärderna så fort som möjligt,om man nu tycker att det finns någonting att ta itumed, och för att individen skall ha möjlighet till enrimlig planering.När det gäller ställföreträdares ansvar taladeTorsten om att det gäller att undvikaskattefusk. Vi från tycker nog också skall försöka utforma reglerna så att man inteinbjuder till skattefusk. Å andra sidan föreslår ju nien generalklausul. Ni kan ju därför komma åt demsom fuskar, om ni skulle vilja det, även om ni intekan det enligt de här reglerna. Jag förstår intevarför ni måste bygga in dubbla spärrar förindividerna. Det visar bara att ni har förtroende förregeringen men inte för individen.Anf. 120 ():Herr talman! Jag begärde ordet med anledning avdiskussionen om socialdemokraternas förtroendeför regeringen. Jag vill fästa uppmärksamheten påatt faktiskt sade attsocialdemokraterna har ''litet större förtroende''för regeringen än . Med en så blygsaminställning hos socialdemokraterna har jag svårt attfortsätta repliken.Anf. 121 ():Herr talman! Det vi diskuterar i fråga om reglernaär bara en avvägning om dessa skall gälla för sexmånader eller . Därför är det inte mycket attstrida om. Vi fattade dessa beslut närvi beslutade om den nya taxeringslagen.Vi har också förtroende för individen, men jag trorändå att det måste finnas regler som individer fårrätta sig efter för att vi skall kunna få ordning i denhär typen av frågor. Det tror jag även attindividerna tjänar på.Alla individer drabbas ju inte av dessa regler.Skulle svårigheter uppstå finns det juprövningsmöjligheter.När det gäller frågan om juridisk person får vi välutgå ifrån att om det inte skulle fungera,återkommer regeringen i frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )12 § Upphävande av lagen omdubbelbeskattningsavtal med Tyska DemokratiskaRepubliken m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1990/91:SkU8 Upphävande av lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan och TyskaDemokratiska Republiken m.m. (prop.1990/91:57).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )13 § Statliga företagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1990/91:NU12 Statliga företag (prop. 1990/91:30).Anf. 122 ():Herr talman! I NU 12 behandlas bl.a. ett förslagfrån regeringen, i vilket man föreslår riktlinjer förriksdagens medverkan vid beslut om försäljning avaktier som innehas av det nya statligaförvaltningsbolaget liberalernas sida motsatte vi oss ivåras bildandet av det statliga förvaltningsbolaget.Därför yrkar vi nu också avslag på dennaproposition som föreslår vissa befogenheter fördetta statliga förvaltningsbolag.Liberalismen bygger på marknadsekonomi ochenskilt ägande. För liberalerna är detviktigt att sprida makt och inflytande. Genom friföretagsamhet och enskild äganderätt bör detekonomiska inflytandet fördelas till så mångaindivider som möjligt. Ägandet i näringslivet skallspridas, inte kollektiviseras och koncentreras.Ett spritt ägande och mindre koncentrerad makt ärett mål i sig för en liberal samhällsutveckling. Vitillmäter individen betydelse som enskild person,och inte enbart som del av ett kollektiv eller grupp,som skall föra hennes eller hans talan och placeraen oidentifierbar andel i kollektiva medel.Den socialdemokratiska regeringen har fört enpolitik som bidragit till kollektivisering ochkoncentration av ägandet. Medan det enskildaägandets andel av näringslivet trendmässigtminskar så ökar institutioner, företag och fonder sindel.Löntagarfondernas införande 1983 är det mestflagranta exemplet på detta.Det utbredda statliga ägandet av alla möjliga slagav verksamheter är ett exempel på koncentration.De mindre försök till försäljning av delar av destatliga företagen som gjorts hargenomförts på ett sådant sätt att institutioner,andra storföretag och bankernas storkundergynnats, i stället för de anställda och allmänheten.Ett spritt enskilt ägande och en fri konkurrens utgörgrundstenarna för en vital ekonomisk politik. Mankan utan vidare säga att all erfarenhet visar att ettprivat, decentraliserat ägande och företagande ärden bästa grunden för ett ökat välstånd.I reservation nr 1 framför vi krav på en privatiseringav statliga företag. Dessa krav bygger på engemensam motion från liberalerna,moderata samlingspartiet och centerpartiet.Vi menar från dessa partier att stora delar av denaffärsverksamhet som bedrivs av staten i verks-eller bolagsform bör kunna avyttras.Verksamheterna skulle då utsättas förmarknadsmässig konkurrens som skulle befrämjaeffektivitet och bättre anpassning tillkonsumenternas behov.Försäljningen av statliga företag måste ske i sådanaformer att det främjar en ökad spridning avaktieägandet. Det är därför viktigt att valet avförsäljningsmetod anpassas till de olika objekt manskall sälja, men också till det läge som råder vidtidpunkten för avyttrandet.Procordias introduktion på Fondbörsär ett exempel på hur en försäljning absolut inteskall gå till. Där fick i praktiken institutionerna enförköpsrätt. Den lilla pott som blev över fördeladesav banker och fondkommissionärer till derasstörsta kunder.Vi menar att en betydande del av de statligaföretagen kan säljas direkt till den storaallmänheten genom börsen. Erfarenheterna frånStorbritannien och visar att man på detviset kan sprida aktieägandet till ett mycket stortantal småsparare.För det krävs dock omfattande information riktadtill allmänheten. Det pekar också på att man kansälja samtliga aktier till enskilda anställda så att heltlöntagarägda företag skapas.De statliga försäljningarna får inte heller ges ensådan volym att möjligheterna stryps för andraföretag som vill utnyttja riskkapitalmarknaden somfinansieringskälla. Vi föreslår enutförsäljningsvolym på i storleksordningen 15--20miljarder kronor på tre år.Regeringen bör enligt vår mening utarbeta ettförslag till plan för försäljning av statliga företag.Herr talman! Jag står givetvis bakom samtliga dereservationer som liberalerna haravgivit till detta betänkande men för att sparakammaren nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 123 ():Herr talman! Det är egentligen gamla bekantafrågor vi diskuterar när vi nu har att behandla delsen proposition om vissa befogenheter för ett nyttförvaltningsbolag, dels skrivelse för destatliga företagen och de motioner som väckts ianledning härav. Detta har vi diskuterat vid fleratillfällen tidigare i kammaren.Det finns då vissa fundamentala utgångspunkternär vi debatterar dessa frågor. En sådanutgångspunkt är att ett spritt ägande och en frikonkurrens är viktiga ingredienser i en vitalekonomisk politik.Statens främsta uppgift skall vara att dra uppramarna för näringspolitiken och även att på olikasätt medverka och stimulera till en positivutveckling i näringslivet. Man behöver därför inteäga företag eller bedriva näringsverksamhet. Detsköts bättre av privata intressen.En privatisering av statliga företag skulle innebäraen klar vitalisering av vår ekonomi och vårtnäringsliv. Verksamheter skulle utsättas förmarknadsmässig konkurrens. Detta skulle med allsannolikhet leda till både en bättre effektivitet ochen bättre anpassning till kundernas behov ochönskemål.Från de borgerliga partiernas sida har vi vidupprepade tillfällen drivit kravet på att mycketstora delar av den affärsverksamhet som i dagbedrivs i verk- eller bolagsform skall utförsäljas. Vianser att ett realistiskt mål bör vara en utförsäljningi storleksordningen 15--20 miljarder under entreårsperiod. Valet av försäljningsmetoder ochaktuella objekt kräver noggranna överväganden.Vi anser därför att regeringen bör utarbeta ettförslag till en plan för försäljning av statliga företagi enlighet med de riktlinjer som har dragits upp iden borgerliga motionen.Försäljning av företag bör ske på ett sådant sätt främjar spridning av ägandet. Dennaförsäljning måste också ske med anpassning tillrådande marknadsläge.Med utgångspunkt ifrån vad jag nu har anfört anserjag inte att det finns skäl för att anmodaregeringen att utarbeta ett samlat program för destatliga företagens uppgifter och funktion. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 1.När det gäller medverkan vid beslut omaktieförsäljning anser vi att det inte behövs någranya riktlinjer beträffande det statligaförvaltningsbolagets befogenheter att avyttra aktierutan hörande.Vi vill ha en omfattande utförsäljning av statligaföretag. Om denna försäljning skulle kunnakomma till stånd har förvaltningsbolaget ingenfunktion att fylla längre.Jag vill också något beröra . Densvenska krigsmaterielindustrin står nu införbetydande omstruktureringar. Här bör även denmilitära fartygsproduktionen inräknas. Staten harsom ägare till Celciuskoncernen även ansvar för attKarlskronavarvet och får engynnsam lösning av sina strukturfrågor. Därföranser vi att regeringen bör ge dessa företag ettägarförhållande som bättre tillgodoser företagensutvecklingsmöjligheter och som samtidigtmedverkar till en omstrukturering av svenskförsvarsindustri.När det gäller Svensk Kärnbränslehantering ABvill jag bara säga att vi från sida inte harnågot emot att det sker en information omkärnkraftsavfallets hantering. Vi har ju redansådan avfall, och man måste naturligtvis ta hand omdetta.