prot · GE0940 · 1990-12-06 00:00:00 — Ewers som är datalagsexpert bl.a. åtregeringen menade att Europarådetsrekommendation och konvention somundertecknats av tar över svenska FoB-lagen.Även datainspektionens generaldirektör menar attDI aldrig skulle godkänt att forskningsregister medså luddigt argument som ''forskning''. Hon säger attenligt DI skall ett personregister preciseras så attdet framgår vilken speciell forskning som skallgöras med hjälp av registret.För att förstå vad DIs generaldirektör syftar påciterar jag lagen om Folk och bostadsräkning 1990.Den säger: ''en allmän folk- och bostadsräkningskall företas för att framställa statistik församhällsplanering, forskning och allmäninformation. De genom den allmänna folk- ochbostadsräkningen insamlade uppgifter får inteanvändas för andra ändamål än det som anges iförsta stycket''.Flera problem har visat sig i samband med FoB-90:Ett är, att många, många svenskar vägrar, uppgifteri december -90 säger att ca 700 000 ej fyllt i ochskickat in blanketten. Ett annat problem är attmånga uppger sig ha förvanskat sina uppgifter, sattkryssen litet hipp som happ. Andra har förfalskatsina personnummer.Ett ytterligare problem borde vara att Stockholmsstad, av ekonomiska skäl, har vägrat att anvisa depengar som skulle behövas för att fullfölja FoB-90.Utan stockholmarnas uppgifter torde hela FoB-90snedvridas.Vid en frågestund i menadecivilministern att den minskande tilliten till FoB-90,manifesterad genom minskande villighet att fylla iblanketten, bero på att ''villoläror'' spritts. Det ärväl klart att det finns medborgare som ryckts medav den allmänna oviljan mot FoB-90 men knappast700 000. Enligt min uppfattning är det snarare etttydligt tecken på medborgarnas bristande tilltro tilldatainsamlingens nödvändighet och tillmöjligheterna att få sekretess för de uppgifter manlämnar.Med anledning av ovanstående vill jag fråga:1. Vilka svar kan civilministern ge med anledningav påståendet om FoB-90s relation tillEuropakonventionen?2. Är det enligt ministerns uppfattning iöverensstämmelse med datalagen att samla inuppgifter för forskning utan att preciseraändamålet med forskningen?3. Vad kommer det att innebära för FoBsanvändbarhet som underlag för samhällsplanering,forskning och allmän information att bortfallettroligtvis blir stort eller att lämnade uppgifterförvanskats?4. Hur kommer utfallet av FoB-90 att påverkaeventuella förslag till folkbokföringar under årenframöver?5. Menar civilministern verkligen att alla demedborgare som inte skickat in sina blanketterkorrekt ifyllda är offer för ''villoläror''? Om inte,hur ämnar civilministern öka tilliten hosmedborgarna för den datainsamling som bedömsnödvändig?10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 6 december1990/91:286 av () till socialministernom sjuktransporter med helikopter:Frågan om akuta sjuktransporter med helikoptrarhar behandlats i vid åtskilliga tillfällen.Bl.a. har såväl 1986 som 1989 som sinmening givit regeringen till känna att frågan omluftburna sjuktransporter måste föras fram till enlösning.I den budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 110--111) som avlämnades anförs atten särskild förhandlingsdelegation tillkallats meduppgift bl.a. att träffa erforderliga avtal omhelikoptrar för sjuktransporter. För statens delberäknades ett engångsbelopp om 75 milj.kr. Ipropositionen angavs också att regeringen skulleåterkomma till med en ändring i hälso-och sjukvårdslagen i sådan tid att lagändringen kanträda i kraft . Ännu har emellertidinte någon proposition i ärendet lagts fram.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågasocialministern:När ämnar regeringen förelägga denaviserade propositionen?1990/91:287 av () till statsrådetBengt om invandrarbarnssvenskspråksträning i förskolan:För invandrarnas delaktighet i det svenskasamhället är kunskaper i vårt språk av avgörandebetydelse. När det gäller vuxna har vi välordnadsvenskundervisning. Men har vi tillräckligtfunderat över de mindre barnen? Man harkonstaterat att det inte räcker med att varatillsammans med svensktalande barn och personal iförskolan för att kunna förstå. Särskild stimulansoch träning behövs.Därför vill jag fråga statsrådet åtgärder ämnar regeringen vidta för attinvandrarbarn i förskolan skall få bättremöjligheter till träning i svenska språket?1990/91:288 av () tillcivilministern om insynen i kommunala bolag:Stockholms stad behandlar förslagom att lägga samman alla av kommunen ägda bolagi en koncern. En sådan åtgärd skapar en radproblem som kommunallagsutredningen i ringautsträckning uppmärksammat. ILandstingsrevisorernas tjänsteutlåtande avseendeförslag till ny kommunallag tas däremot hithörandeproblem upp. Revisionskontoret förordar att 13 §tredje stycket får ett tillägg omkoncernredovisning.Som motiv för tilläggen anges att kommunen har ettekonomiskt ansvar för verksamheten vare sig denbedrivs i bolags- eller förvaltningsform. Varjekommunalt bolag har ett kommunalt syfte som ärgrunden för dess existens. Revisionen bör därförpröva om verksamheten inom bolaget eller enkoncern av bolag drivs så att det kommunala syftetuppnås. Koncernbildningar kan dess värre försvårainsynen i den kommunala verksamhet som drivsinom koncernen. Detta bör motverkas genomlagstiftning.Med hänvisning till vad som ovan anförts ber jag attfå ställa följande fråga till civilministern:Avser statsrådet att medverka till att insynen ikommunala bolag eller koncernbildningar enligtovan förbättras i förhållande till dagsläget?1990/91:289 av () tillutbildningsministern om Erasmus-stipendiater:EGs ministerråd beslutade att Erasmus-programmet skall öppnas för Efta-länderna. Om förhandlingarna, vilket vi hoppas,går väl kommer de första svenska studenterna attkunna åka ut i på Erasmus-stipendierhösten 1992.Men medaljen har en baksida. Om svenskastudenter skall ut i så kommer det ocksåeuropeiska studenter hit och det är en uppenbarrisk att det kommer att bli problem för dessa. I vårtland härskar det en oerhörd byråkrati kringuppehållstillstånden, som skall beviljas avinvandrarverket. Med de långa handläggningstidersom råder så är det troligt att studenten för längesedan har gett upp hoppet om att få studera iSverige, när han/hon äntligen erhåller ett tillstånd.Det andra problemet är studentbostädernaeftersom dessa är en bristvara på vårauniversitetsorter.Med anledning av ovanstående vill jag frågautbildningsministern:Vilka åtgärder avses att vidtagas för att underlättaför utländska studenter att studera i påErasmus-stipender?1990/91:290 av s (mp) till industriministernom säkerheten vid kärnteknisk hantering:''Det allvarligaste felet någonsin'' skedde inovember i forskningsreaktor R2, Studsvik, enligtBengt på SKI. Vid en rutinkontrollavslöjades att två av sex styrstavar som används föratt snabbstoppa reaktorn inte fungerade. Hanpåpekade att det är allvarligt med så stora bristeri en väsentlig säkerhetsfunktion. ''Att styrstavarnakärvar emellanåt händer, men det är dock ovanligtatt skadorna drabbar fler än en åt gången'', sägerBörje på Studsvik. Styrstavarna reglerarkärnklyvningen i reaktorn och används för attstänga av den.Nästan hände en olycka i vidtransport av uranhexafluorid tillkärnbränslefabriken, då tre tunga behållare föllfrån en lastbil. Vad hade hänt om en brand uppståttoch uranhexafluoriden övergått i gasformigttillstånd på grund av en kollision?Hur har industriministern ochindustridepartementet följt upp dessa incidenteroch säkerheten vid kärnteknisk hantering överhuvud taget!11 § Kammaren åtskildes kl. 16.32.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.5 § anf. 19 (delvis) ochav förste vice talmannen därifrån tillsammanträdets slut.