prot · GE0938 · 1990-12-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:38Tisdagen den 4 decemberKl. 14.301 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 november.2 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), ,utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den 1januari 1991 sedan () avsagt sigsitt uppdrag som riksdagsledamot. Till ersättare förriksdagsledamöter har utsetts ,, och , (båda s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 3 december 1990Stig /§ Svar på fråga 1990/91:253 omhemspråksundervisningenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har motbakgrund av de av regeringen aviseradenedskärningarna av statsbidrag tillhemspråksundervisningen frågat mig om denkommunala självbestämmanderätten är starkare äninternationella överenskommelser som Sverigeratificerat, så att man kan befara att ESK-dokumentet om den mänskliga dimensionen § 32får en underordnad betydelse.Regeringen har lämnat förslag tillriksdagen om bl.a. ett nytt statsbidragssystem tillskolsektorn (prop. 1990/91:18 om ansvaret förskolan). Enligt förslaget kommer det nyastatsbidraget till skolsektorn att ges i form av ettgenerellt finansiellt stöd till kommunerna utannågra öronmärkta bidragsdelar. Kommunernakommer således själva att -- inom de ramar somregering och riksdag lägger fast -- ansvara för bl.a.fördelning av resurser till skolverksamheten. De avregeringen aviserade nedskärningarna påskolområdet kommer att behandlas i 1991 årsbudgetproposition. Jag är därför inte beredd att närmare redovisa dessa förslag.Riksrevisionsverket har i sin förvaltningsrevisionframhållit att hemspråksundervisningen oftabedrivs individuellt eller i mycket små grupper,varför kostnaderna blirbetydligt högre än för andra ämnen. En effektivareanvändning av resurserna t.ex. i form av störregruppstorlekar, går enligt min mening mycket välatt förena med av ratificeradeöverenskommelser om mänskliga rättigheter.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret.Jag vill ändå gå in på de här förslagen somskolministern inte är beredd att diskutera . Detföreslås nämligen att grunden förberäkningsmodellen för specialresurs 2 är ett nyttschabloniserat behovsmått, dvs. andelen barn iskolpliktig ålder mellan sju och -- medminst en förälder som är född i utlandet -- ikommunerna. Detta drabbar andra och tredjegenerationens invandrare, vilkas föräldrar är föddai . Detta gäller även tornedalingarna,zigenarna och samerna. Enligt förslaget kan de intefå statsbidrag för hemspråksundervisning ochundervisning i svenska som andra språk.Vidare föreslås att kommunerna fritt kan disponeraöver resurserna, dvs. de får ett visst belopp desjälva kan bestämma över. Därmed är detkommunernas välvilja som avgör ominvandrarundervisningen får resurser eller inte.Det finns ingen garanti för att invandrarelevernasbehov blir tillgodosedda på bästa möjliga sätt.Fru talman! Jag undrar om inte utgångspunkten förberäkning av statsbidraget för undervisning ihemspråket skall vara att det är elevernas behovsom är vägledande och inte föräldrarnas födelseortsamt att bidragen till invandrarbarnensundervisning även i fortsättningen skallöronmärkas för detta ändamål.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det statsbidragssystem som tar upp är just nu föremål förbehandling i . Det kommer upp tillavgörande här i kammaren . Jaghar anledning att tro att vi får en bred uppslutningkring detta statsbidragssystem, kanske rent av ävenfrån eget parti. Detberor nog inte i så fall på att man övergetthemspråkseleverna och deras undervisning, utandet beror på att man har förstått systemetsinnebörd. Statsbidraget är i fortsättningen icke detsom garanterar rätten till en viss typ avundervisning. Statsbidraget är ett finansiellt stödtill kommunerna. Det räknas upp beroende på vissaobjektiva kriterier, exempelvis, som det nyssrefererades till, att en förälder är född i utlandet.Man måste hålla isär beräkningen av statsbidragetoch rätten att få hemspråksundervisning. Det är tvåskilda saker. Vi gör inga förändringar i rätten tillhemspråksundervisning i den proposition som nuligger i riksdagen.Vi har däremot sagt att vi inte är nöjda med det sättsom hemspråksundervisningen organiseras på ute ikommunerna. Det är alldeles för små grupper, oftaenskild undervisning med en lärare och en elev --ett resursanspråk som vi i övrigt i skolan inte allshar möjlighet att svara upp emot. Det är den sakenvi nu har satt fingret på. Vi hoppas att det lederfram till en bättre användning av resurserna och enmer skolliknande situation även ihemspråksundervisningen. Det innebär atthemspråkseleverna skall få en brahemspråksundervisning men att det skall ske tilllägre samhällskostnader. Detta är bakgrunden, ochdet får inte blandas ihop med statsbidragssystemet,som skall behandlas i riksdagen.Anf. 4 ():Fru talman! Tack för svaret, skolministern. Vi stårsjälvfallet fast vid de överenskommelser somgjordes och som statsministern berörde isvaret till har ändå en kort fråga till. Varför börjarskolministern med en nedskärning av justhemspråksundervisningen och pekar ut detområdet?Det finns ju också andra områden därundervisningen inte bedrivs effektivt.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag är alltid tacksam för upplysningarom de områden där vi kan göra effektiva insatser.Jag tar gärna emot förslag. I det här fallet har vi gettriksrevisionsverket ett uppdrag. Man har bl.a. tittatpå som är en stor kommunmed många hemspråkselever. Där är dengenomsnittliga gruppstorleken ihemspråksundervisningen 1,4 elever per grupp.Det är alltså nästan uteslutande enskildundervisning. Ett sådant system kan vi inte ha. Detinnebär att om vi inte gör någonting åt detta byggervi in motsättningar mellan den här verksamhetenoch andra typer av verksamheter i skolan. Det voremycket olyckligt. Jag tycker därför att det är bra attvi gör någonting åt detta nu och att vi gör det på ettsådant sätt att vi kan hävdahemspråksundervisningens kvalitet. Det är detta viutgår ifrån, ingenting annat.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret. Dååterkommer vi nästa vecka.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1990/91:259 omindustrisysselsättningen i StrömstadAnf. 7 Industriminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att återskapaindustrisysselsättningen i Strömstad.Sverre frågar mot bakgrund av Electroluxnedläggning av fabriken i i augusti i år.Vad tidigt har fått känna av är tecken påen kostnadskris som hotar att drabba stora delar avdet svenska näringslivet. En av regeringenshuvuduppgifter är att bryta denna utveckling.Det som inträffat som gått sedanSverre ställde nästan samma fråga till minföreträdare är att nu harlämnat Strömstad.Fabrikslokalen har övertagits av ett konsortiummed regionala och lokala intressenter. Konsortietsambition är att skapa nya arbetstillfällen iStrömstad.Samhall har tagit över den kablagetillverkning somElectrolux bedrev och sysselsätter ca 60 personer.Arbetsförmedlingen arbetar mycket aktivt för attge de f.d. electroluxanställda nya möjlighetergenom platsförmedling, utbildning osv. Hälften avde uppsagda har fått arbete.Länsstyrelsen, utvecklingsfonden ochlänsarbetsnämnden deltar tillsammans medkommunen, och näringslivet i projektetFöretagsförnyelse i Strömstad.Jag vill här påminna om det ansvar hari situationer som denna. Med den regionalpolitiskaproposition som regeringen lade ökadeslänsstyrelsernas resurser för att bedrivautvecklingsarbete i syfte att möta sådanastrukturförändringar, som de vi nu ser i Strömstad.Industridepartementet följer utvecklingen iStrömstad noga och jag är beredd att föreslåregeringen att välvilligt pröva frågor om stöd tillstörre angelägna projekt som medförsysselsättningsökning.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar industriministern för svaretpå min fråga.Det är positivt att regeringen välvilligt skall prövastöd till angelägna projekt. Frågan är om det gertillräckligt tydliga signaler.I dag är det verklighet som jag för ganska precis ettår sedan varnade för i en frågedebatt medarbetsmarknadsministern:Electroluxanläggningens nedläggning ärgenomförd. har varslat 23 personerom uppsägning, och på Ramfabriken harman varslat 20 personer om uppsägning. Dettainnebär att av Strömstadsindustrijobb försvinner.Gränshandeln har minskat med 30--, och iStrömstads tätort är nedgången i handeln omkring10--. Vi brukar mäta gränshandeln i växlingenav norsk valuta, och det visar att nedgången är 50 %när det gäller dagligvaruhandel och att dengenomsnittliga nedgången är 20 %.Även inom sjukvården aviseras neddragningar ochdär gäller det 10 arbeten. För att ytterligareklarlägga denna bild redovisar jag några siffror frånArbetsförmedlingen, som visar att antaletarbetslösa är 225, jämfört med förra årets 88.160 stycken är inskrivna påberedskapsarbetsplatser och inskolning, medanmotsvarande siffra var 20.Detta är allt annat än ljusa siffror och medanledning därav vill jag fråga: Kanindustriministern tillfälligt införa Strömstadkommun i stödområdet?Anf. 9 Industriminister ()Fru talman! För det första kan man säga att deakuta problem som fick i och medElectroluxnedläggningen har vi haft mycketdiskussioner om med representanter för Strömstadskommun och för organisationer där. Vi diskuteradeockså ett par projekt som var aktuella, och vidiskuterade också ett ganska omfattande stöd tillett av projekten. Dess värre drog man sig tillbakafrån företagets sida för att lokalisera verksamhetentill en annan plats.Vi har varit aktiva och också beredda att gå in ochstödja industrilokalisering till . I förstahand är det som har resurser för dereguljära mindre projekten. Om det är störreprojekt kommer industriverket eller regeringen in ibilden.Vi är fortsättningsvis beredda att medverka till atthitta en lösning, men det är klart att projektenmåste komma till stånd, och det är ett arbete sommåste bedrivas i samverkan mellan lokala organoch . I den mån vi har möjligheter skallvi naturligtvis också medverka.I fråga om stödområdesindelningen måste vinaturligtvis se till att vi lyfter fram de områden somär mest utsatta, och till dem kan vi för dagen interäkna Strömstad.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för detkompletterande svaret. För att göra Strömstadjämförbart med t.ex. vill jag nämna atten neddragning med 300 arbeten i Strömstadmotsvarar 12 000--13 000 arbeten i Göteborg.Med det jag tidigare anfört, tycker jag att jag visatatt arbetsmarknad utsätts för en starktstrukturell förändring. Inför Electrolux-nedläggning anförde företaget bl.a. att dåligakommunikationer var ett av skälen förnedläggningen. Detta ligger utanförindustriministerns ansvarsområde, men jag villändå för industriministern understryka betydelsenav bra kommunikationer för att lokalisera företagtill en region.Bohuslän är i stort behov av eninfrastruktursatsning. Vi behöver en upprustningav och förbättrade vägar -- det gällersåväl E 6-an som våra länsvägar.Avslutningsvis vill jag önska industriministern enbra dag i norra i morgon.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1990/91:264 omkraftvärmeverkAnf. 11 Industriminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att motverka enövergång från fjärrvärme till elvärme och för attfrämja kraftvärme.Det har från olika håll uttryckts farhågor för att denya beskattningsregler som träder i kraft kommer att missgynna kraftvärme somutnyttjar fossila bränslen jämfört med renodladelproduktion i kondenskraftverk. Det har ocksåsagts att denna effekt förstärks -- särskilt vidkoleldning -- när koldioxidskatten införs vid sammatidpunkt.Det pågår ett arbete med att analysera de nämndaproblemen och att finna en lösning på de problemsom kan föreligga. Jag är därför inte beredd att nunärmare kommentera vilka åtgärder som kankomma i fråga.Anf. 12 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret!Statsrådet bekräftar att det från olika håll haruttryckts farhågor liknande dem som jag har tagitupp i min fråga. Jag vill därför fråga när vi kanräkna med att regeringen kommer med förslag tilllösning av problemen? , frutalman, finns det stora risker för att bådekraftleverantörerna och användarna fattar beslutom att gå över från fjärrvärme till elvärme. Detvore olyckligt både ur miljösynpunkt och ursamhällsekonomisk synpunkt.Är regeringen beredd att lämna besked före nyåreller deklarera en viljeinriktning som gör att folkväntar med att fatta beslut för att kunna fattamiljömässigt och ekonomiskt sett klokare beslut?Anf. 13 Industriminister ():Fru talman! Som väl känner tillär dessa frågor föremål förförhandlingar med och . Dessaförhandlingar är ju inte slutförda, men när de är detkommer det också att ges besked om vad somplaneras på detta område, vilket sedan blir föremålför en proposition till riksdagen.Anf. 14 ():Fru talman! Överläggningarna har ju pågått ,och det enda vi vanliga riksdagsledamöter vet omdem är ju att man inte har enats något vidare. Detgör att det fortfarande hade varit värdefullt mednågon typ av viljeinriktning. Jag har väldigt svårt,fru talman, att föreställa mig att någon av parternai förhandlingarna skulle tycka att det som det haruttryckts farhågor för skulle vara ett rimligt utfall.Alla måste ju ändå vara eniga om att det är ensynnerligen olycklig utveckling. Man borde kunnadeklarera att man avser att lösa problemet så attfolk inte behöver fatta felaktiga beslut.Anf. 15 Industriminister ():Fru talman! Jag har sagt offentligt attmed hänsyn till den omställning av nuvarandeenergisystem som vi har bestämt oss för, frånkärnkraft till andra energislag, är det viktigt att vibehåller det fjärrvärmeunderlag som vi har för attkunna få kraftvärme när vi alltså får elproduktionockså. Politiken har den inriktningen. De konkretaåtgärderna får vänta tills vi är klara medförhandlingarna. Tålamod krävs i den här fråganockså!Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar för svaret! Jag uppfattadedet ändå som en deklaration som gör att manfaktiskt ger sig till tåls hos kraftproducenter ochanvändare och inte i hastigt mod fattar beslut somgör att vi ytterligare låser fast oss vid elvärme elleratt man väljer andra investeringar än i kraftvärme.Kraftvärmen är faktiskt en ovanligt ekonomisk ochmiljövänlig investering.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:266 om förnybara ochmiljövänliga energikällorAnf. 17 Industriminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att främja denfortsatta utvecklingen och öka användningen avförnybara och miljövänliga energikällor, bl.a.biobränslen.De energipolitiska styrmedlen har under en följd avår utformats med syfte bl.a. att främja användingenav alternativa energikällor, såsom exempelvisbiobränslen. Ett av motiven för detta har varit enönskan att minska kraftiga oljeberoende.Användningen av biobränslen har ökat stadigtunder , delvis som en följd av en aktivenergiskattepolitik, statliga oljeersättningsprogramoch stöd till forskning och utveckling.Koldioxid- och svavelskatterna, som införs vidkommande årskifte, kommer att ytterligareförbättra konkurrenskraften för de förnybaraenergikällorna.För närvarade pågår ett arbete med att analyserabehovet av ytterligare åtgärder för att främja enfortsatt utveckling och en ökad användning avförnybara och miljövänliga energikällor. Jag ärdärför inte beredd att nu vidare kommentera dennafråga.Anf. 18 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret på min fråga.Man skulle kunna uppfatta det så att statsrådet ärnöjd med utvecklingen av biobränsleanvändningenoch av biobränsletekniken. Jag menar med tankepå att det var ganska länge sedan som man fattadebeslut om avvecklingen av kärnkraft, och eftersomman vet att fossila bränslen är en ändlig resurs, kunde ha drivit utvecklingen väsentligtkraftfullare. Det är med tanke på miljöproblemenoch hushållen med ändliga resurser mycket viktigtatt möjligheterna att använda biobränslen nufrämjas mycket snabbt. Är statsrådet beredd attförorda att medel anslås för demonstrations- ochfullskaleanläggningar, så att det skapas ettkommersiellt intresse, en marknad för en meraoffensiv biobränsleteknik?Anf. 19 Industriminister ():Herr talman! Det är naturligtvis viktigt att vi ocksåi framtiden får produktion av el i kraftvärmeverkmed biobränslen som energikälla liksom också attvi får biogasanläggningar som kan ge störremöjligheter till elproduktion. Det byggs ju sådanaanläggningar. Jag har invigt tvåsådana, en i och en i , därman satsar på detta. Dessutom har riksdagenbeslutat att avsätta 500 miljoner under denärmaste åren för att främja tillkomsten avbiobränslebaserade kraftvärmeanläggningar.Denna fråga ingår i energiöverläggningarna. Jagser det som en viktig del i den framtidaenergipolitiken att få till stånd en utveckling avanvändningen av biobränslen, först ikraftvärmeverk -- eftersom den tekniken redanfinns -- och senare i biogasanläggningar, till attbörja med i stora prototypanläggningar och sedan,när man har fått tillräckliga erfarenheter, ifullskaleanläggningar. Men det är ganska mycketutvecklingsarbete som återstår för att klara enutbyggnad av biogasen.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tycker att det låter som om vi vareniga i sak, men möjligen hade litet olika tidsskalor.Vi talar om två saker när det gäller gas. Den ena ärbiogas, bl.a. rötgas. I det avseendet finns detmycket intressanta erfarenheter från . Jagskall be att senare till industriministern fåöverlämna en broschyr, som jag så sent som i gårfick från den danska energistyrelsen.Den andra saken är förgasning av biobränsle. påpekar är det för litet gjort på denpunkten. Det behövs på det området en kraftfullteknikutveckling. Det är väl framför allt den sombehöver stöd, om vi t.ex. skall klara en avvecklingav kärnkraften utan att det uppkommer någrabekymmer för den svenska samhällsekonomin.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1990/91:226 om biståndetAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att i budgetpropositionen läggafram det tidigare aviserade förslaget om att inombiståndsramen finansiera delar av kostnaderna iSverige för asylberättigade flyktingar från u-länder.Svaret på frågan är ja.Anf. 22 ():Fru talman! I sitt ekonomiska krispaket aviseraderegeringen en prutning på biståndet med ungefär 7milj.kr. Jag hoppades faktiskt att detta var ensondering för att utröna vilka reaktionerna påförslaget skulle bli. Det var ju inte ett konkretförslag utan en avisering. Reaktionen har inteuteblivit.Folkpartiet har naturligtvis protesterat och likasåflera andra riksdagspartier. Alla landets kyrkor ochhjälporganisationer har tagit avstånd från idén.SIDAs chef har offentligt kritiserat förslaget. Våraprogramländer i och , vilka tar emotvårt bistånd, har frågat varför denna kraftigaprutning på biståndet skall sättas in när de redanhar drabbats så hårt av oljekrisen. De fattigaländerna får lida för att harmisskött vår ekonomi.Jag hade, som sagt, hoppats att det bara var frågaom en sondering. När socialdemokraterna iriksdagen beslöt att höjaavdragsrätten för fackföreningsavgiften trodde jagnästan att biståndsministern skulle kunnakomma med beskedet att regeringen inte avsåg attfullfölja sin idé. Men tyvärr: svaret, som jag enligtpraxis tackar för, är kort och avslöjande. Sveketmot de fattiga länderna skall fullföljas.Då är min fråga till biståndsministern: Hur kanbiståndsministern vara med om detta?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill protestera mot uttrycket svek.Vad det har handlat om under de år när jag har varitbiståndsminister är att den aktuella delen avbudgeten, biståndsramen, kontinuerligt ochkonstant har fått mycket kraftiga ökningar. Detkommer även att bli ökningar inombiståndsramen.Visst är behoven ute i världen omåttligt stora, mendet är också så -- och det tycker jag att Jan-ErikWikström skall erkänna -- att i en internationelljämförelse i kretsen av rika givarländer har Sverigeverkligen inget att skämmas för. Jag vill erinra omatt det som ger i bistånd är av derasbruttonationalinkomst, medan ochEngland ger 0,41 resp. . står faktisktför ett enprocentsmål, och det är ett mål som viockså kommer att uppfylla nästa år.Anf. 24 ():Fru talman! tycker jag nog attbiståndsministern försöker att blanda bort korten.Sverige har faktiskt lovat att uppfylla och stå fastvid enprocentsmålet. Det var en gång ett löfte till , och liberaler och socialdemokrater i skönförening arbetade för att få gehör fördenna tanke. Men tycks det vara varken ett löfteeller en målsättning utan bara en fras.Det är faktiskt femte gången sedan regeringsskiftet1982 som biståndet urholkas. Sedan hjälper det inteatt andra länder sviker ännu mer än gör.Det är alltid lätt att bekänna andras synder, men jagtycker faktiskt att biståndsministern skall erkännaatt det här är fråga om ett avsteg frånenprocentsmålet. Det är därför som jagkarakteriserar det som ett svek.Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte ett avsteg frånenprocentsmålet. Den kostnad som vi nufinansierar inom biståndsramen, det första åretsförläggningskostnader för flyktingar från ,är kostnader som får räknas som bistånd enligtOECDs biståndskommitté, DAC.Naturligtvis är det så -- det ger jag Jan-ErikWikström rätt i -- att när man gör på detta sättkommer verksamhet i som vi annarsskulle ha bedrivit med hjälp av denna summa intetill utförande. Men ändå vill jag hålla fram attbiståndet totalt sett kommer att öka och att det somvi gör inte är något svek mot . Vikommer i stället, till skillnad från många andragivarländer, att hålla fast vid våra utfästelser.Anf. 26 ():Fru talman! Men det är inte att hålla fast videnprocentsmålet när man först tar 300 miljoner tillÖsteuropa och sedan 700 miljoner för att betalaSveriges kostnader för att ta emot flyktingar. Så kanman inte trolla med siffrorna. Det innebärdessutom att man ett följande år skall öka biståndetförst med den miljard som man nu har prutat bortoch sedan med det som motsvarar ökningen avbruttonationalinkomsten.Det är väl möjligt att en annan regering får ta itumed detta, men det går inte att komma ifrån att detfaktiskt är fråga om ett avsteg frånenprocentsmålet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1990/91:237 omlivsmedelshjälp till SovjetunionenAnf. 27 Statsrådet ():Fru talman! har frågatmig om jag instämmer i statsministerns uttalandeom svensk livsmedelshjälp till Sovjetunionen.Svaret på frågan är ja.Jag framhöll redan i mitt tidigare svar till IngridHasselström Nyvall att regeringen självfallet intekommer att stå overksam om en hungerkatastrofverkligen skulle utbryta i . Som bådestatsministern och jag betonat följer vi nusituationen mycket nära och är beredda att delta ien internationellt samordnad aktion förlivsmedelshjälp till , om läget därskulle kräva detta.Anf. 28 ():Fru talman! Tack för svaret, statsrådet !Jag hade bett om detta klarläggande, eftersom fleraolika besked har lämnats från regeringen. Jag ärglad att statsrådet har besvarat frågan med ettentydigt ja. Det framgick också iinvandrarministerns debatt med min partikollegaHåkan att det fannsganska divergerande besked inom regeringen.Jag tycker nog fortfarande att regeringens planer äralltför långsiktigt inriktade. Statsrådet skriver i sittsvar att regeringen är beredd att delta i eninternationellt samordnad aktion förlivsmedelshjälp. Jag skulle liksom förra gången änen gång vilja betona att det enligt min uppfattningär viktigt att man försöker finna snabba och kanskemer okonventionella lösningar.Det börjar ju nu komma information från Sovjetom att man där är medveten om den svårasituationen framför allt när det gällerdistributionen. har detockså rapporterats om flera åtgärder i syfte attförhindra svinn på vägen i fråga om bådesändningar inom landet och hjälpsändningarutifrån. Frågetecken finns naturligtvis när det gällerom dessa åtgärder är effektiva nog.Jag vill fråga: Har regeringen lagt upp någraplaner?