prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — Man vill ha en gemensamförsvarspolitik och gemensamma militärainsatsstyrkor som skall kunna användas i tredjevärlden, t.ex. i Gulfkrisen.Vi menar att faktiskt har en unik roll attspela i världen. Sedan några decennier har vårt landutrikespolitiskt i vissa avseenden kunnat fungerasom en nordlig ombudsman för tredje världensländer, för syd. Den rollen kommer i den närmasteframtiden, med växande nord--syd-motsättningar,att vara än viktigare. Därför vill vi att vårt landsjälvständigt och aktivt skall kunna arbeta för en nyinternationell ekonomisk ordning och för militärnedrustning i hela världen. Därför vänder vi ossmot EG-medlemskapet.Vi menar dessutom att har en störrevalfrihet utan medlemskap. Visst är Sverigeberoende av sin omvärld. Men alternativet tillmedlemskap i är faktiskt inteisolering. har ett frihandelsavtalmed EG. Det ger svensk industri tullfrihetgentemot EGs länder. Men avtalet innebär ocksåmöjligheter till en friare handel med länder utanförEG.Ett medlemskap i förutsätter underordning avEGs tullunion. EG har högre tullsatser och mer avimportrestriktioner gentemot tredje land änSverige.Sverige skall naturligtvis ha fortsatt handel medEG, men också bredda handeln till andra delar avvärlden. Små väl integrerade marknader har visatsig mer ändamålsenliga för sysselsättning, tillväxtoch kontroll över ekonomin än den planeradestormarknad som EG tänker införa till 1993.EFTA-länderna har haft lägre arbetslöshet,kommit längre i miljöpolitiken och har högre BNPper capita än EGs länder.Sverige har mycket gemensamt med de övriganordiska länderna. Det gäller de generellavälfärdssystemen, fackföreningarnas ställning isamhället, kvinnornas ekonomiska oberoende ochsynen på miljöfrågorna. Ett utvidgat politiskt ochekonomiskt samarbete och integration mellan denordiska länderna utgör ett viktigt alternativ tillEG. Men det finns fler alternativ.EFTA-samarbetet kan utvecklas ochmedlemskretsen utvidgas med östeuropeiskastater, vilket inte står i motsättning till samarbetetmed EG.ESK sysslar även med handel, miljö, vetenskap ochteknologi. ESK, som samlar alla statersamt och , kan naturligtvis intensifierasin verksamhet på fler områden än detsäkerhetspolitiska.Östersjösamarbetet kan breddas och måste leda tillmilitär nedrustning, så att pengarna kan användastill samarbete kring ekonomi, handel ochmiljöskyddande åtgärder.FNs ekonomiska kommission för , ECE,kan spela en större ekonomisk och en miljömässigroll. Denna organisation samlar också alla , som samlar 24 stater, kan inomnågra få år, till skillnad från EG-unionen, utvidgamedlemskretsen till alla stater.Europarådet kan ta sig an frågor som krävergemensamma europeiska lösningar.Det saknas alltså inte alternativ. EG är enrealitet, men trots allt bara en del av Europa.Europas verkliga styrka är just dess mångfald.Vi menar att det, för att bemöta kapitaletsinternationella och transnationella samarbete,krävs ett fastare samarbete mellan arbetarrörelsenoch vänstern.Arbetarrörelsen och vänstern i måstesamordna och ena sina krafter mot dettransnationella kapitalet. Det gäller såväl inom somutom EG-unionen.Fackföreningsrörelsen i , i väst och i öst,måste enas och förstärkas. För ärkontakterna med vänstern och den gröna rörelsen iNorden en näraliggande uppgift. Det gäller attutveckla konkreta alternativ till EGs unionsplanersamt att vara med och bygga folkliga rörelser fördemokrati, nationellt självbestämmande,ekologisk hållbar utveckling, fackliga rättigheteroch kvinnofrigörelse.Samarbetet i och i världen mot dettransnationella kapitalet måste ges fastare formerän och leda till gemensam handling ochkonkreta solidaritetsaktioner. Det måste vara en avhuvuduppgifterna i det kommande politiska arbetetför en arbetarrörelse och en vänster.Mot EGs fyra friheter -- kapitalets, varornas,tjänsternas, arbetskraftens frihet -- vill vi ställa fyrafolkliga rättigheter i Europa.Många talar ju om visionen av ett enat, fredligt ochfritt . Den visionen har naturligtvis vi också.Men EG-unionen är inte i vägen för att få denvisionen förverkligad.Grunden för hela EGs verksamhet är Rom-fördraget. Det är EGs grundlag som är överordnadvarje medlemsstats egen grundlag.Syftet med Rom-fördraget är att på alla sätt gynnahandel och kommers i . För att nå detta harman fyra grundläggande friheter -- friheten förvaror, tjänster, kapital och arbetskraft.Ett problem med EGs syn på dessa friheter är attmänniskan faktiskt inte finns med, att sociala,miljömässiga, demokratiska och solidariskahänsynstaganden kan framställas som hinder förden fria rörlighet som är huvudsyftet med EG.Därmed kan det också förbjudas av den mäktigaEG-domstolen.Ett annat problem är att den framtida EG-unionenscentralbank skall fatta sina beslut just utifrån dennasyn på de fyra friheterna, där huvudmålet ärprisstabilitet. Det leder till ekonomiska beslut sominte tar hänsyn till exempelvis det traditionellasvenska målet om full sysselsättning.Vi anser att människor -- och inte bara arbetskraft,utan alla människor -- varor och tjänster skall ha frirörlighet inom hela . Däremot är det idemokratins intresse att kapitalets rörlighet övergränserna står under kontroll av folkvalda. Menden fria rörligheten för människor, varor ochtjänster får inte stå i motsättning till de fyra folkligarättigheter som skall ligga till grund för detalleuropeiska samarbetet:Rättigheten att leva i demokrati, dvs. att leva i ettEuropa som garanterar politisk demokrati ochmedborgerliga fri- och rättigheter.Rättigheten att leva i en ren hälsosam miljö, dvs.ett som garanterar att miljö och hälsa ochsäkerhet går före vinstintressen.Rättigheten att leva i trygghet, dvs. ett somgaranterar alla dess invånare rätt till socialtrygghet.Rätten till lika människovärde, dvs. ett somgaranterar alla lika rättigheter och skyldigheteroavsett ålder, kön, religion och nationalitet -- ettEuropa som verkar för alla folks frihet och helavärldens fred. Det är den europeiska visionen somvi vill se förverkligad.Det här steget kallades av någon av de tidigaretalarna för bara ett steg på vägen som kommer attföljas av fler. Någon annan talare kallade det för dethistoriska steget som aldrig kan bli ett steg tillbaka.Detta steg menar vi är inte den rätta vägen för attlösa de stora problem och öppna de storamöjligheter som vi står inför i och världen . Dessutom har det kommit till på ett skandalöstsätt genom en fotnot i ett krispaket. Det visar medall önskvärd tydlighet, tycker vi, att det ärekonomins lagar som är det styrande. Det ärstorfinansens och det transnationella kapitaletssignalsystem som riksdagsbeslutet med alluppenbar tydlighet kommer att bli en del av. Vimotsätter oss detta.I detta anförande instämnde ().Anf. 27 ()replik:Fru talman! gjorde just det jagtog upp i mitt anförande, nämligen ställde ettalleuropeiskt samarbete mot samarbetet med ochinom Europeiska gemenskapen. Jag tycker att detär att slå ett stort slag i luften i själva verket. Detverkar som om alla andra organisationer är just EGär bra organisationer för . Honkan tänka sig ett samarbete inom ramen för ESK,och inom ramen för EFTA t.o.m.Men just EG är någonting ont för GudrunSchyman. EG vill hon absolut inte ha för mycketmed att göra, helst ingenting.Vi vänsterpartister är internationalister, sägerGudrun . Det är ni säkert, men ert storaproblem är att ni har lierat er med fel krafter ute ivärlden. Vad beror det på att yen, dollar och ecu ärde starka valutor kring vilka det nu byggs upp enomfattande världshandel? Varför har inte rubelnnått motsvarande ställning? Självfallet därför att depolitiska krafter som ni har lierat er med inte harhaft kraften att konkurrera, att mäta sig med dekrafter som är byggda på marknadsekonomi ochdemokrati.Det byggs välfärdsmurar mellan EG ochÖsteuropa, säger . Ja, men vilkahar byggt de välfärdsmurarna? Utgångsläget varungefär detsamma efter andra världskriget.Välfärdsmurarna är inte någonting som liggerframför oss, de finns där redan. Det ärkommunistdiktaturer i som byggervälfärdsmurar, inte EG. Däremot har EG i höggrad bidragit till den demokratisering som pågåroch som vi hoppas skall leda till att man småningomkan bygga välfärdstater också i Östeuropa.Östeuropa skall konkurrera med billig arbetskraft,säger , och omnämner det somnågonting närmast negativt. Ja, men vad skall detannars konkurrera med? Efter 40--45 årskommunistisk diktatur har östeuropéer ingentingannat att ställa upp med än just den billigaarbetskraften. Då är det viktiga bidrag som vi kange att ge dem chansen att sälja saker på våramarknader, där de just kan få uttnyttja derasfördel, nämligen billig arbetskraft. Jag hade önskaten helt annan situation i , med välfärd,demokrati och marknadsekonomi . Men det är partivänner i och östeuropeiskastater som har förhindrat en sådan utveckling. Nukommer EG som räddningen både förvänsterpartiet i och för alla deras syster-och broderpartier i de östeuropeiska staterna,och på andra håll.Vi skall naturligtvis försöka skapa ett alleuropeisktEuropa, säger . Jag delarGudruns uppfattning på den punkten.Men vi kommer dit genom EG, inte genom attmotarbeta EG. Det bästa kan göra är att blimedlem i EG och där arbeta för ett alleuropeiskEuropa.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag begärde ordet närmast därför attjag ibland är en nyfiken person. När jag lyssnadeförst till och sedan till GudrunSchyman blev jag litet nyfiken på vad vänsterpartietegentligen vill med . Jag har förstått avtidningsartiklarna att ni har en del problem interntnu för tiden, men något klarläggande kanske vorepå sin plats. Jag förstår av anförandeatt numera accepterar ett EES-avtal.Det är en nyhet, det är intressant och det innebär enpositionsframflyttning. Vad innebär ett ?Jo, det innebär fri rörlighet för personer, varor,kapital och tjänster i hela det europeiska området.Det accepterar numera . Jagunderstryker ordet kapital, eftersom GudrunSchyman säger att någon måste kontrollerakapitalet. Hon accepterar alltså den fria europeiskakapitalrörligheten. Då infinner sig frågan: Vemskall då kontrollera detta fria kapital, somvänsterpartiet just har accepterat? Har intevänsterpartiet insett att den logiska slutsatsen, närman har accepterat EES, är medlemskap? Det är jumed medlemskap som man får inflytande. MedEES kan man bara bli en randstat, som blir alltmerberoende av beslut som fattas i andra länder mensom berör också oss. Det är med medlemskap somman får inflytande.EG bygger demokratiska och politiska institutionerbl.a. därför att man genom en europeisklagstiftning t.ex. skall kontrollerakapitalrörelserna, för att nu använda GudrunSchymans ord. Ni har accepterat EES. Niaccepterar den fria kapitalrörligheten, men nivägrar att acceptera att detta måste kontrolleras.Kommunismens kris har vi sett i . servi kommunismens intellektuella sammanbrottockså i svensk Europapolitik.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag skall be att få döpa om dessa tvåherrar till och . CarlBildt blir verkligen vild när han uttalar sig omvänsterpartiets intellektuella sammanbrott. HerrWesterberg är en Besterberg och vet precis hur manskall tolka saker och ting.Först till . Samarbetet med EGutesluter samarbete med , säger han.Det utesluter inte det. Jag menar att ettmedlemskap i -- nu talar vi om medlemskap ochinte om EES -- som begränsar våra möjligheter attagera som en självständig nation i utrikespolitiskt,handelspolitiskt och säkerhetspolitiskt hänseendegör det naturligtvis svårare för att självtvara aktivt inom ramen för EFTA, Nordiska rådeteller någon annan alternativ organisation, eftersomvi binds upp av medlemskap i . Däremot är detinte så att ett icke-medlemskap i utesluterandra samarbetsformer, också vad gäller EG. Detär nämligen en finess i det, tycker jag.Sedan höll en utläggning om attvi har lierat oss med fel krafter och om att rubelninte har blivit någon stark ekonomisk valuta. Jagtror inte att vi har lierat oss med kapitalkrafternaöver huvud taget, i varje fall inte så länge jag harvarit med i . Jag tror inte heller att detkommer att bli vår linje. Sedan kan man försökahitta en spricka i partiet, som gjorde,men jag tror faktiskt inte att någon sådan finns. Jagtror att vi står ganska säkert och stadigt. Deintressen som vi arbetar för i , i , iEuropa och i världen är inte i första hand kapitaletsintressen. Jag har full förståelse för dem som villgöra det. Det är väl därför som vi har olika politiskapartier. vore det på sin plats att klargöradetta. Vi arbetar helt enkelt för olika intressen.Allting är inte bara ett stort luddigt ''vi'' i det härsammanhanget. De intressen som jag företräder fårinte företräde i EG-parlamentet, som alltså ärnågonting annat än vilken annan internationellorganisation som helst, just därför att den äröverstatlig. har vi aldrig varit förtjustai, . Vi har sett det på det här sättet: Detär bara ett steg till medlemskap. Tala rent ut! Närvi säger att vi kan acceptera ett är detunder förutsättning att den svenska grundlagenfortsätter att gälla, dvs. att vi själva skall stifta våralagar och fatta våra beslut, att vi inte behöveracceptera någon försämring på miljö-, hälso- ochsäkerhetsområdet. vet vi att det inte kommer attbli verklighet. Jag tror att vi är ganska klara över,åtminstone och jag, att EES-avtaletkommer att ha så stora begränsningar att den endamöjligheten att acceptera avtalet över huvud tagetär att man sätter på sig skygglapparna eller liknandeoch låtsas som att det är någonting bra, fastän detkommer att gälla i kanske bara och då intespelar så stor roll. Jag tycker att vi skall hålla oss tillmedlemskapsdiskussionen, för det är faktiskt densom står på dagordningen. Medlemskap accepterarvi inte. Vi accepterar inte att det är kapitalet somstyr.Anf. 30 ()replik:Fru talman! Vi har inte lierat oss medkapitalkrafterna, säger . Det ärsäkert alldeles riktigt. talar ocksåför hela den internationella kommunismen. Är detinte i själva verket det som är problemet för detgamla vpk, för kommunisterna i och deninternationella kommunismen, att man trodde attdet gick att bygga ett samhälle på en helt annangrund än demokratins och marknadsekonomins?Är det inte tragiskt när man blickar ut överCentraleuropa och och ser att demänniskor som hade ungefär samma utgångslägesom hela efter kriget, lever i enenorm fattigdom, ett enormt armod? Skulden tilldetta är ju den ideologi som . Om man hade intresserat sig litet merför kapital, som säger -- varförinte använda ordet marknadsekonomi -- hade demänniskorna kunnat leva med samma välfärd ochpå samma sätt som vi gör. Se tillbaka påefterkrigstiden; då låg länder som Tjeckoslovakieni topp bland världens industriländer. Det ärkommunismen som har förstört de här länderna,är genom en utveckling inom ramen för EGoch , på demokratins ochmarknadsekonomins grund, som vi kan skapaförutsättningar för att det inte bara skall blidemokratier utan också välfärdsekonomier iÖsteuropa. Dessa förutsättningar skapas genom öppnar möjligheter för dessa länder att handlamed väst, genom direkta biståndsinsatser, somgärna kan kanaliseras genom EG, eftersom inte bygger några murar mot öst utantvärtom vill öppna sig för att ge ökade stödinsatseri öst. De enda murar som finns eller har funnits iEuropa, , har kommunisternabyggt; både bokstavligt och bildligt. Berlinmurenhar nu rasat, och det som återstår är denvälfärdsmur som kommunismen har byggt motVästeuropa. Den skall också raseras, precis så somBerlinmuren har raserats.Jag vill upprepa de frågor jag ställde tillGudrun : Vad skall konkurreramed om inte med den billiga arbetskraften? Det äringenting annat man lyckats skapa underkommunismens regim i än just billigarbetskraft. Är det inte just det vi skall göra i väst:öppna våra länder för en import från länderna iÖsteuropa där de får konkurrera med just det somde kan konkurrera med, nämligen billigarbetskraft? Kan nämna någotannat positivt som kommunismen har åstadkommiti och som är konkurrenskraftigt när mani dag vill skapa välfärd i de östeuropeiska staterna?Det vore roligt att få åtminstone ett exempel.Anf. 31 () replik:Fru talman! Tyvärr fick jag inte min nyfikenhetstillad av när det gäller vadvänsterpartiet egentligen tycker. Hon hade attmeddela att inte är förtjust i EES.Det är vi medvetna om. Sedan hyllningstalen tillStalin förklingade har väl egentligeninte varit förtjust över någonting i , och inteheller i . Men man accepterar nu . Accepterar man accepterarman också den fria rörligheten för kapitalet. Jagnoterar att i sina undantag, ellervad det var, inte hade med just detta; ty den friaeuropeiska rörligheten för kapitalet är accepteradav . Välkommen i den fållan!Då infinner sig den politiskt inte ointressantafrågan: Vem skall kontrollera detta? Även jag,, anser att det skall finnas endemokratiskt fastlagd lagstiftning, t.ex.aktiebolagslagen, för att kontrollera det ni ivänsterpartiet kallar kapitalets olika förehavanden.Ni försätter er i den situationen att ni inte vill varamed och utöva någon sådan kontroll. Ni accepterarberoendet av detta kapital -- så långt harsönderfallet inom kommunismen i alla fall kommit,och man får ju vara tacksam för det lilla -- men nivägrar att vara med och skaffa er inflytande på deneuropeiska utvecklingen på detta område genomatt bygga nya institutioner. Det är vänsterpartietssenaste Europapolitiska linje -- säkerligen inte densista. Man accepterar beroendet men man vägrarinflytandet. Välkommen att marknadsföra denlinjen! Tacka vet jag Per ; han begriper ialla fall att säga nej.Anf. 32 () replik:Fru talman! Utan att föra fram några likheter iövrigt mellan Per och mig tror jag att vi idet här sammanhanget har ganska likartadinställning till politiken.Vad gäller har vi sagt att vi naturligtvisinte är emot en varuhandel med EG. Vi har ju ensådan . Vi har den med detfrihandelsavtal som gäller. Vi kan gärna tänka ossatt bygga ut det i ett , under förutsättningatt -- och så talade jag om vad det var: att Sverigefortsätter att här bestämma hur vi skall ha det, attvi inte behöver göra förändringar och försämringarpå en rad för oss väsentliga områden.Vad jag kan se gör det det omöjligt för oss attacceptera det som -- såvitt jag harförstått av de rapporter jag fått -- man nu kommeratt presentera. Vi har alltså inte alls någon ändradlinje i det fallet. Om det är den sista linjen iEuropapolitiken över huvud taget skulle jag inteens om jag vore våga säga någonting om;att den linje man lägger fast är den som alltidkommer att gälla, med tanke på de stora ochsnabba förändringar som faktiskt pågår både iEuropa och världen i övrigt.Vad gäller kapitalets flöde över gränserna har jagen mycket realistisk uppfattning om vad vi harmöjlighet att begränsa politiskt. Jag skulle gärna seatt vi hade större möjligheter. Vi motsatte oss frånvänsterpartiet att valutaregleringen avskaffades.Det var det absolut dummaste man kunde göra,anser vi, eftersom man då påbörjade processen attfrånhända sig möjligheten att driva en nationellekonomisk politik, en arbetsmarknadspolitik medfull sysselsättning, en välfärdspolitik osv. Det varmycket olyckligt att en politisk majoritet här ilandet tyckte att det var bra.Att bygga upp ett samhälle grundat på demokratioch medinflytande tycker vi är något oerhörtcentralt, . Dessutom finns det enmarknad och en ekonomi. En marknad kan varadestruktiv eller konstruktiv beroende på vilken typav ekonomi man utövar. Det kan vi väl vara överensom. Jag menar att den typ av ekonomi somutövades i de väst- och centraleuropeiska ländernaunder hägn av ekonomiska dominans intevar lyckad. Det kan vi också vara överens om. Denhade stora nackdelar. Dem kan vi se . Denekonomi som utövas på den marknad somfinns inom framför allt, men även inomstora delar av den övriga världen, är inte hellersärskilt lyckad, . Den för bl.a.med sig att 40 000 människor dör av svält varje dag.Den för med sig ökade klyftor. Den för med sig ettflöde av pengar från fattiga till världensrika industriländer. Den för med sig ökade klyftoroch elände i världen och, i sin förlängning, för denmed sig en ekologisk katastrof. Det är inte någotsärskilt bra resultat, . Jag skullegärna vilja se en bättre, mer konstruktiv ekonomiskpolitik byggd på jämlikhet och solidaritet.Anf. 33 ():Fru talman! Det var en intressant debatt vi fickmed vänster- och högerkrafter. Jag skulle vilja föratillbaka den till utrikesutskottets betänkande. Detär en liten , ganska oansenlig. Det finnsingenting utanpå som röjer det snabbt uppkomnasprängstoff som finns inuti. Ändå berör den ossalla; bonden i , gruvarbetaren i ,dagisfröken i Hökarängen, pensionärer, skolelever,de nyfödda barnen och de ofödda barnen. Dethandlar om vår framtid, om och denvästeuropeiska integrationen. Precis som är det ett historiskt beslut som skall fattas i dagi riksdagen.I det här blå betänkandet står det att regeringen börkunna lämna in en medlemsansökan till Europeiskagemenskapen. Utskottet bedömer det, fortsätterman, sannolikt att så kan ske . Sannoliktär sannolikheten att så kommer att ske inte särskiltstor om de fyra partierna s, m, fp och c tänker följade spelregler som demokratin kräver. Demokratinkräver att en grundlagsändring aldrig får hastasfram. Demokratin kräver att väljarna skall ha gettmandat. Demokratin kräver att man vid stora,övergripande och viktiga frågor för landet anordnaren folkomröstning.Det är osannolikt att partier som talar om attdecentralisera besluten och makten, ombrukarinflytande och delaktighet så kapitalt köröver folket och demokratin beträffande vårtdecenniums viktigaste beslut. Men av den käre ochmycket saknade lärde vi oss redanunder kärnkraftsomröstningens dagar att detsannolika kan bli hur osannolikt som helst och attdet osannolika kan bli hur sannolikt som helst.Sannolikt är det också, så att det är visionen om EGsom de fyra partierna vill ansluta oss till, inte detverkliga EG, utan visionen om EG. Visionen omfred och frihet, rättvisa och demokrati finns hos allamänniskor, inte bara hos européer utan också hosafrikaner och amerikaner, japaner ochsovjetmedborgare. Tyvärr leder inte alltidmänniskors handlande och politiskaställningstaganden till att visionerna kanförverkligas. Naturligtvis skulle jag önska att EGvar en fridens och frihetens, rättvisans ochdemokratins byggare och att ett medlemskap skulleföra oss närmare detta visionära samhälle av fredoch frihet. Men jag har funnit att EG ärodemokratiskt till sin konstruktion och byggt för attuppfylla helt andra drömmar, stormaktsdrömmar!Utskottsmajoritetens argument för en EG-anslutning är oftast svepande och rent avfatalistiska. Vi måste gå med i EG, vi kan inte ståutanför, vi är redan så involverade i europeiskekonomi, men låt oss gärna får några konkreta ochbra argument !Bengt sade att det är bra att ärmed och påverkar utvecklingen i EG liksom EGshela konstruktion. Vilken genomslagskraft trorBengt att våra krav och önskemålskulle få? har av EGs befolkning ochNorden . Det är bara att räkna.När det gäller socialdemokraterna frågar man sigom det är en sönderfallande ekonomi eller ensönderfallande ideologi som är orsaken till att vi nustår här och skall besluta.För de borgerliga partierna är det visionen om detmoderat-liberala samhället där det fria kapitalet,den fria konkurrensen och de fritt flödande varornapå den stora marknaden skall ge oss ökad tillväxtoch ökad välfärd. Det är egentligen det samhällesom högerkrafterna så länge har velat genomföramen som de först nu har fått ordentlig ''vittring'' på.Jag kan bara gratulera och till deras seger- och triumftal. CarlBildt erkänner också klarsynt att förSverige innebär i stort sett samma åtaganden sommedlemskap.Möjligen har kommit litet fel. Jag vet inte,men jag tyckte inte att tal på någotsätt var ett tal för EG. Enligt min meningberättigade det inte på något sätt inställningen ''attdet sannolikt skall komma en medlemsansökanunder 1991''. Det var faktiskt mycket konstigt.