prot · GE0914 · 1990-10-24 00:00:00 — Den kan utnyttjas ochanvändas på ett bra sätt i vissa fall. Jag har settexempel på detta i där det fungeratalldeles utmärkt. Men det är ingen metod som mankan lösa de stora problemen med. Det tror jagsäkert vi är överens om.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottet hemställanoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 142 ():Fru talman! I det betänkandet vi nu diskuterar stårdet, precis som sade, attregeringen är och har varit mycketaktiv internationellt i syfte att väcka och enavärldssamfundet inför de miljöhot som blir alltmer överhängande.Det största av miljöhoten är växthuseffekten. Deklimatförändringar som framkallas avväxthusgaserna är något av en ödesfråga för helamänskligheten. Av växthusgaserna utgörkoldioxiden drygt hälften.För att minska koldioxidutsläppen har olikaåtgärdspaket presenterats i skilda internationellasammanhang. Inom harföreslagits både en frysning och enavgiftsbeläggning av dessa utsläpp.Här i riksdag beslöts attkoldioxidutsläppen inte får öka. Genom detbeslutet om ett koldioxidtak är ettföregångsland när det gäller att förhindraväxthuseffekten.Nordiska rådets ministerråd beslutade i mars i årom en handlingsplan mot luftföroreningar. Vadgäller klimatpåverkande gaser har man där slagitfast bl.a. att* de nordiska länderna skallreducera de samlade utsläppen avklimatpåverkande gaser och att* de nordiska länderna skall arbeta för utplaningav koldioxidutsläppen för attdärefter reducera dem efter år 2000.Koldioxidutsläppen svarar för det största relativabidraget till växthuseffekten och intar därför ensärställning. Utsläppen har ökat sedan mer än 100år tillbaka och ökningen är särskilt kraftig efterandra världskrigets slut.I kulminerade dock koldioxidutsläppenunder och de har sedanminskat med , trots att vägtrafikensamtidigt har ökat. Det är till stor del kärnkraftensom har bidragit till denna gynnsamma utveckling.Oljan har kunnat ersättas med elkraft och en radmiljöskadliga utsläpp har minskat. Självfallet måsteden politik som gjort denna utveckling möjlig fåligga till grund för de åtgärder som krävs för attSverige skall kunna uppfylla egna ochinternationella åtaganden och förväntningar.Ett beslut om avveckling av kärnkraften, som densocialdemokratiska regeringen förordar, skulleomintetgöra dessa reduceringar, spräckakoldioxidtaket och öka, inte minska, utsläppen avmiljöfarliga gaser.Vi har ett globalt ansvar. Vi måste värna också omden internationella miljön, och det är inteoansvarigt bara mot och svenskarna utanmot jordens alla folk att avveckla kärnkraften ochdärmed öka växthuseffektens verkningar. Vi måsteockså se till andra länders, och då inte minstÖsteuropas och tredje världens, möjligheter ochproblem när det gäller energikällor.Den viktigaste klimatvårdande åtgärden i Sveriemed internationella återverkningar är att behållakärnkraften så länge den är säker eller till dess attmiljömässigt bättre alternativ finns tillgängliga.Anf. 143 ():Fru talman! Av bara farten yrkade jag bifall tillreservationerna 2, 5 och 6. Min avsikt var att sägaatt vi naturligtvis stöder dessa reservationer, ochhärmed tar jag tillbaka mitt yrkande om bifall.Anf. 144 ():Fru talman! Många av oss riksdagsledamöter harfått oss tillsänt en utomordentlig bok som heterTillståndet i världen 90. Det är en svensköversättning av den internationellt kändamiljörapporten of the world. Det är bl.a. ABFläkt som har bekostat översättningen och somockså har skickat ut boken tillriksdagsledamöterna.Rapporten visar klart att vi för att vi skall kommaifrån koldioxidutsläppen och växthusgaserna måstehushålla, effektivisera och gå in för förnybaraenergikällor. Man har räknat ut kostnaderna för attminska koldioxidutsläppen och funnit atteffektivisering är ungefär sex gånger billigare änkärnkraft, och då tänker man alltså globalt. Jagskall inte förlänga debatten, för det är ju intemeningen att vi skall ha en kärnkraftsdebatt. Menjag rekommenderar alla riksdagsledamöter att läsaden här boken. Den ger oss oerhört intressantamöjligheter att tänka globalt när det gäller enmiljöpolitik som också ger oss en välfärd i världen.Anf. 145 ():Fru talman! Att behålla kärnkraften i Sverigeinnebär inte att det som sägerinte är bra. Jag har läst boken och det finns mycketläsvärt i den.Vi moderater anser naturligtvis att man skallhushålla med energi. Energianvändningen ökar dagför dag. Vi menar att man inte skall bygga nyakärnkraftverk och vi vet att det finns bara ettminimalt utrymme för att bygga ut vattenkraften.Däremot vill vi inte ha kol och olja, som kommeratt ersätta kärnkraften om den avvecklas i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )24 § betänkande1990/91:KrU1 Museifrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )25 § betänkande1990/91:KrU3 Tornedalsfrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )26 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1990/91:49 Återkallelse av förslag om treårsplan förVattenfallkoncernen, m.m.27 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 oktober1990/91:60 av () tillutrikesministern om dödsdömda och torterade iTurkiet:287 dödsdömda fångar i turkiska fängelser riskerarenligt uppgift från attavrättas med kort varsel.1984 genomfördes den senaste avrättningen iTurkiet. Därefter har ytterligare verkställighet avdödsdomar uppskjutits under trycket från deninternationella opinionen. Om nu beslutaratt verkställa dödsdomar, blir inomEuroparådet det enda land som tillåteravrättningar. Åtskilliga av de dödsdömda har fåttsina domar av militärdomstolar, där den rättsligaprövningen varit godtycklig efter att tortyrförekommit.Turkiet har anslutit sig till konventionen mot tortyr.Men Amnesty International liksom andra källorrapporterar att utbredd tortyr och andra brott motde mänskliga rättigheterna fortsätter i storomfattning.1982 anmäldes av bl.a. tillEuropakommissionen för mänskliga rättigheter,vilket ledde till en förlikning, sominnebar att skulle upphöra medkränkningar mot ommänskliga rättigheter.Sverige liksom övriga medlemsländer har ett direktansvar för att , som medlem i ,uppfyller konventionen i praktiken.På grund av det anförda får jag ställa följandefrågor till utrikesminister . Vilka åtgärder avser regeringen vidta ianledning av rapporterna om tortyr och andrakränkningar av gällande konventioner?2. Hur bedömer regeringen situationen för dedödsdömda fångarna i och vilka åtgärderkommer att vidtas för att stoppa nya avrättningar?1990/91:61 av () tillindustriministern om effekterna avTjernobylolyckan:Den 26 april 1986 inträffade en explosion i denfjärde reaktorn vid kärnkraftverket i Tjernobyl.Explosionen var så kraftig att ståltaket, 1 000 tontungt, slets av reaktorbyggnaden och en häftigbrand uppstod. Stora mängder radioaktiva ämnenspreds i atmosfären, bl.a. jod 131, cesium 134 ochcesium 137. Många länder drabbades av nedfallet,också Sverige.Fyra personer omkom , och dog ytterligare 30 av akutastrålskador, många av dem var brandmän. Officielltuppges sammanlagt 31 människor som arbetade påkärnkraftverket eller med saneringen ha dött.Inofficiella siffror uppger dock antalet till 250.200 000 människor har evakuerats. Om vad somsedan hänt, om de mer långsiktiga skadorna påbarn och vuxna, på djur och på natur vet vi inte såmycket.Från Tjernobyl kan vi lära oss mycket omkonsekvenserna av en kärnkraftsolycka. närkärnkraftsavvecklingen i på nyttifrågasätts -- det räcker tydligen inte med ett och ett Tjernobyl; behövs det ettBarsebäck också? -- vore det rimligt att ennoggrann analys av effekterna av Tjernobyl blev endel av underlaget i diskussionen.Just därför är det så beklagligt att något försök tillsamlad analys inte finns.SSI () har rapporterat omen beräkning som anger de totala sovjetiskakonstnaderna för perioden --1996 till 40miljarder rubel, vilket torde motsvara 200miljarder kronor. Andra beräkningar redovisar heltandra belopp, från till 30miljarder rubel.Kostnaderna i för Tjernobylkatastrofen harberäknats till t.o.m.utgången av /88. Beräkningenavsåg kostnader via försvars-, jordbruks- ochindustridepartementen.Kostnaderna för , och Finlanduppges i en tidningsartikel vara ca 3 miljarderkronor.Till dessa ekonomiska beräkningar av olikakvaliteter skall övriga förluster, som är deviktigaste, läggas. Förlorade liv, förloradlivskvalitet och ångest för resten av livet hos mångamånga människor -- hos dem som lever nära detdirekt drabbade området i , menockså hos dem som lever i områden drabbade avradioaktivt nedfall i och i andra länder.Några kända fakta är:* Jordbruksareal av samma storlek som den totalasvenska jordbruksarealen är obrukbar, för hurlänge vet ingen. * Antalet missbildade nyfödda barn har ökat. * Växter inom en radie från Tjernobylstråldödades, men man har också observeratgenetiska förändringar, som deformerade eklövoch onormal barrtäthet.Diskussionen om kärnkraftens konsekvenser kaninte reduceras till en diskussion om sannolikhetenav en olycka, den måste också inbegripakonsekvenserna av en olycka.Det förefaller mig mycket besynnerligt att inte enseriös analys av effekter är en delav underlaget för vår energipolitiska diskussion.Analysen behövs för att diskutera kärnkraftens rolli energisystemet men också som underlag för enkorrekt bedömning av kostnaderna förkärnkraftsproduktionen och för fastläggande avförsäkringspremier. Det är inte rimligt att samhälletskall stå som garant. Försäkringskostnaderna måstebäras av producenterna.Dessutom behövs en analys för att förbättra densvenska beredskapen inför kärnkraftsolyckor häreller utomlands.Vid olyckan i Tjernobyl, liksom så ofta annars,drabbades barnen särskilt hårt. Många rapporternår oss om brist på obesmittade livsmedel, omförstörda marker som gör att barnen kanfå vara ute och om sjukdomar till följd avTjernobylkatastrofen. Ideella organisationersamlar nu in pengar för att hjälpa barnen i detdrabbade området.Nyligen hölls i FNs regi ett toppmöte om barnenssituation i världen. Det rådde stor enighet kringnödvändigheten av att vi försöker förbättra barnenssituation. Därför vill jag särskilt betona vikten avatt vi från svensk sida gör vad vi kan för dedrabbade barnen runt Tjernobyl, eftersom vi harmedicinska och tekniska resurser, vilket saknas där.Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga:1. Kommer regeringen att ta initiativ till en seriösanalys av effekterna av kärnkraftsolyckan iTjernobyl?2. Vad avser regeringen göra för att hjälpa dedrabbade barnen runt Tjernobyl?den 24 oktober1990/91:62 av i (c)till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iÄlvsborgs län:Det har förutsagts att kommer att blinästa krisområde på grund av näringsstrukturenmed stor andel verkstadsföretag ochunderleverantörer till dessa. börjar vi se densituationen.Platstillströmningen har minskat i högre takt i P-länän i övriga landet. Antalet nyanmälda platser i P-län har minskat mot i riket.Älvsborgs län är särskilt utsatt genom Saabsneddragningar i och den krympandetekobranschen.Antalet arbetssökande är också högre än i landet iövrigt. Förändringen är i P-län och iriket. Sammantaget räknar länsarbetsnämndenmed 1 100 fler människor utan arbete än för ett årsedan. Prognosen för äralarmerande; räknarlänsarbetsnämnden med 3 200 fler arbetslösa än iaugusti 1990. Detta skulle innebära en ökning från2,till arbetslösa i P-län.Dessa siffror visar att P-län är speciellt utsatt förden försämring som sker på arbetsmarknaden.I arbetsmarknadsutsikterna för september pekarman på att det är äldre, kvinnor och flyktingar somdrabbas av den försämrade situationen. Kvinnor ärspeciellt utsatta, delvis på grund av den försämradesituationen inom tekobranschen, somhuvudsakligen drabbar kvinnor.Skatteomläggningen, som leder till minskademöjligheter att resa till och från sitt arbete på grundav minskade reseavdrag, förvärrar situationen.Detta gör att arbetsmarknaden nu är sämrefungerande, eftersom det finns minskatincitament att arbeta och ökade marginalkostnaderför att delta i arbetslivet. Människor drabbas av endålig arbetsmarknad och dessutom har manekonomiskt svårt att klara av kostnaderna för attarbeta.De kraftigt ökade lönekostnaderna har bidragit tillsvårigheterna på arbetsmarknaden.Rehnbergkommissionen har varnat för ökningen avpermitteringar och varsel. Kommissionen hardessutom varnat för att försämringarna påarbetsmarknaden kommer att bli störst för demsom bor utanför de expansiva områdena.P-län har redan drabbats hårt av neddragningarinom teko och av svårigheterna för iTrollhättan. Neddragningarna drabbar inte baradess industrier, utan i stor omfattning ävenunderleverantörerna.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga arbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attmotverka den ökade arbetslösheten i Älvsborgslän?28 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 oktober1990/91:127 av () tillindustriministern om investeringar i Blekinge:Blekinge har en i jämförelse med riket i övrigthögre arbetslöshet. Den är särskilt påtaglig förungdomar och kvinnor. Som bekant kommer inteSaab att investera i en ny bilmotorfabrik iKarlskrona, vilken beräknades ge 500 nyaarbetstillfällen.Varslen ökar i länet. Arbetslösheten kommer attöka och beräknas uppgå till under förstadelen av år 1991.Den socialistiska regeringen har under det här åretvägrat små och medelstora företag i länet att nyttjasina investeringsfondsmedel för investeringar. Detär ett märkligt agerande i tider av stigandearbetslöshet och sjunkande investeringar. Dettyder också på en småföretagarfientlig politik.Genom att släppa investeringsfondsmedel fria förinvesteringar i stimuleras till ökadeinvesteringar i länet, och därmed skapasförutsättningar för ytterligare arbetstillfällen.Kommer industriministern att omgående släppamedel i allmän investeringsfond ochinvesteringsreserv fria för investeringar i ?1990/91:128 av () tilljustitieministern om den sammanslagnaförsäkrings- och kammarrätten i Stockholm:Enligt riksdagsbeslut skall kammarrätterna ochförsäkringsrätterna slås samman. Kammarrätten iStockholm ligger i ochförsäkringsrätten för i Handen. Detär en viktig strävan att motverka de storakoncentrationer av arbetsplatser i centralaStockholm och stärka arbetsmarknaden främst isödra . Staten har här somdominerande arbetsgivare i regionen ett stortansvar.Kommer frågan om lokaliseringen av den nyasammanslagna försäkrings- och kammarrätten iStockholm lösas med hänsyn tagen till behovet aven bättre fördelning av arbetsplatserna iStockholmsregionen?1990/91:129 av () tillindustriministern om det statliga villkorslånet tillSaab:Hösten 1989 fick låna avstaten, ett s.k. villkorslån, som skulle återbetalas iform av royalty på försäljningen av flygplanet 2000.I samband med lånet förband sig att bl.a.uppföra en sammansättningsfabrik förbensinmotorer eller annan industriell verksamhet iKarlskrona. Den skulle ge 500 arbetstillfällen.Nu har meddelat att man inte tänker uppfylladet löftet. Orsaken är minskadpersonbilsförsäljning.En rimlig konsekvens av Saabs löftesbrott är attvillkorslånet återbetalas till staten.Jag frågar därför industriministern om regeringenavser att kräva att återbetalarvillkorslånet.1990/91:130 av () tillsocialministern om märkning av metallproduktersom innehåller nickel:Ungefär 10 % av svenska kvinnor lider avnickelallergi. Ofta har de drabbats efter håltagningi öronen. Som nickelallergiker kan man inte ta imetallbestick, metallhandtag, bära kläder medblixtlås i metall eller smycken som avger nickel.Socialstyrelsen har kommit med föreskrifter omgränsvärden för att få märka varor medbeteckningen LN -- ''låg nickelhalt''. Men detta ärbara rekommendationer.Vilka ytterligare åtgärder avser socialministernvidta för att introducera en obligatorisk märkningav metallprodukter som innehåller nickel?1990/91:131 av () tillutrikesministern om mordet på 21 oktober mördades den kändelibanesiske politikern och hansfamilj av okända gärningsmän. Chamon varkristen, men bland hans anhängare fanns ocksådruser och muslimer. Många bedömare sättermordet i samband med de syriska truppernas försökatt eliminera både politiska och militära hot motfortsatt syrisk dominas i . Möjligheternaatt uppnå en fredlig lösning av konflikterna i landetter sig nu mindre än någonsin.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:På vilket sätt har den svenska regeringenprotesterat mot mordet på ?den 24 oktober1990/91:132 av () till socialministernom regionala enheter för tillsyninom hälso- och sjukvården:Ämnar regeringen ompröva sitt eget beslut omlokalisering till av en av socialstyrelsensregionala enheter för tillsyn inom hälso- ochsjukvården?1990/91:133 av () tillsocialministern om lasarettet i Skene:Inom planeras nedskärningarmotsvarande med av totaltsex miljarder kronor. I sjukvårdsnämndenspanikartade förslag ingår en ny rollfördelningmellan de berörda sjukhusen. Främmande termersom ''high-touch'' och ''high-tech'' används nu avnämndens företrädare för att klassa de olikalasaretten.Lasarettet i är ett av dem som kommer attutarmas på ett förödande sätt om planernagenomförs. Befolkningen i kommunrevolterar mot planerna på att lägga nerakutsjukvården eftersom det innebär att avverksamheten vid är i farozonen.Jag vill därför fråga regeringen vidta några åtgärder för attförhindra nedskärningar av den typ som kankomma att drabba verksamheten vid lasarettet iSkene?1990/91:134 av i (c)till industriministern om utvecklingsfondernaslånefond:Riksdagen beslutade i enlighet medregeringens näringspolitiska proposition attreducera utvecklingsfondernas lånefond med 1,6miljarder kronor. Beslutet var olyckligt inte minstmed tanke på dagens försämradearbetsmarknadssituation. Indragningen fördelasdessutom mellan länen på ett administrativt sätt avSIND statens industriverk utan hänsyn tillsituationen i de olika länen.För får detta förödandekonsekvenser. Vår utvecklingsfond är en av de mesteffektiva och hade vid beslutstillfället mycketpengar ute. kommer de friska pengarna att drasin till staten medan de med de största riskerna finnskvar. är ett av de mestutsatta för konjunkturväxlingar. Bilindustrin ochalla dess underleverantörer samt tekoindustrin ärkända exempel. när behovet blir som störst ärmöjligheterna att hjälpa små företag som minst.Är industriministern beredd att ta initiativ tillomprövning av beslutet om indragning av 1,6miljarder kronor från utvecklingsfonden?29 § Kammaren åtskildes kl. 18.25.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 9 §anf. 22 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 51(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 16 §,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 22 § anf.118 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.