prot · GE0938 · 1990-12-04 00:00:00 — Med vilka kan man samarbeta -- Rödakorset, Rädda barnen, andra organisationer? Harman undersökt möjligheten till samarbete med desvenska företag som faktiskt finns i ?Man vet ju att en hel del avlivsmedelsdistributionen går via företag. Har mankontaktat något svenskt företag för att diskuterafrågan? Har man haft kontakter med finskaorganisationer och myndigheter? Det är väl så attden första insatsen kanske måste ske där.Jag vore tacksam för svar på dessa frågor. Jag harytterligare några.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Det är sant att det kommer mångarapporter om försörjningsläget i ,som är mycket ansträngt. Det kommer mångarapporter, och de är också motstridiga. Innankatastrofhjälp planeras måste man vara klar överhurdant läget är och att utländsk hjälp verkligenbehövs. När det är klarlagt, måste man ställa sigfrågorna: Vilken typ av hjälp skall det röra sig om,och hur skall hjälpen kanaliseras?De flesta regeringar liksom hjälporganisationerintar fortfarande hållningen att det inte finnstillräckligt underlag för att avgöra omlivsmedelshjälp kommer att behövas. Detta ärockså den inställning samtidigtsom vi uttalar en beredskap. Det pågår iregeringskansliet ett aktivt arbete i syfte att få ettsäkrare underlag. Jag och mina medarbetare påUD har t.ex. sammanträffat med de svenskahjälporganisationerna för att med dem diskuteraläget och få deras bedömning. Och denna skiljer siginte från regeringens bedömning.Vi för också diskussioner med andra länder ochsjälvfallet med våra nordiska grannländer. Vi harönskat att frågan skall tas upp så snabbt som möjligti samband med att de 24 industrialiserade ländernaträffas för att diskutera frågan i ett vidaregeografiskt spektrum. Eventuell hjälp i större skalamåste, för att vara effektiv, samordnasinternationellt.Det kan uppfattas som att vi intar en avvaktandehållning, men vi är inte mer avvaktande än att vinaturligtvis genomför en hel del förberedelsearbeteför att vi skall kunna agera snabbt om det blirnödvändigt. Vi vet än så länge inte om detta ärfallet.Anf. 30 (fp:Fru talman! Jag tackar för de här beskeden. De ärpositiva, och detta är naturligtvis en del av det somvi eftersträvar. Men formuleringen i svaret, attregeringen är beredd att delta i en internationelltsamordnad aktion om läget i skulle krävadetta, speglar inte det tryck som många av osskänner, det som vi hör att resenärer till harupplevt och som skildras genom massmedia -- ävenom det kanske inte alltid är korrekt.Vi vet ju också att det finns livsmedel i menatt man där inte förmår distribuera dessa livsmedeltill alla som är behövande. Det kommer därför attbli väldiga ''svackor'' på vissa orter. Man undrar dåom vi på något sätt kan hjälpa till i just dessasituationer.Det sägs ju att man i har haft en sådan storskörd, men det hävdas på vissa håll att den delvisstår kvar på rot och att den aldrig har kommit in ilagren. Och hjälper det ju inte att skörden harvarit stor.Jag tror också att svenska folket, om läget verkligenblir akut, är berett att göra en hjälpinsats, så somhar skett t.ex. i fråga om barn. Det voredå bra om myndigheterna kunde ge stöd t.ex. närdet gäller portot. Hela svenska folket får nu gratisjulpaket -- skulle vi inte då kanske också kunnaskicka ett julpaket med bistånd?Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inte uttala mig om formerna fören eventuell katastrofhjälp till viasvenska enskilda organisationer och kyrkor. Dettafår de avgöra själva. Jag vet att dessa organisationerredan i dag planerar att sända förnödenheter tillSovjetunionen och att de delvis också redan hargjort det. De har naturligtvis den svenskaregeringens stöd för detta. Jag ser mycket positivtpå det.Jag trodde att vi nu talade om insatser av mycketstörre vidd och av större mått, och då måste nogolika länder samordna sig i en internationell aktion.Om regeringar går in måste det vara fråga om justen sådan vidare aktion.Anf. 32 ():Fru talman! Regeringar kan ju också om de harstöd, inte minst opinionsmässigt, driva framaktiviteter från enskilda människor som kankomma enskilda människor till godo. Varjemänniska som slipper hungra innebär ju någotpositivt, och detta är något vi litet till mans kundehjälpa till med, även om jag vet att det här är frågaom enorma tal.Sovjets ledning har ju också sagt att man inte vill hagratis gåvor. Åtminstone har man uttalat detta. Omdet nu har varit tal om att ordna biståndshjälp frånden , har man då diskuteratmöjligheten att lämna hjälpen i form av kreditereller liknande i stället för i form av gåva, så att dethela på så sätt kanske skulle bli behagligare?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Även jag har naturligtvis noterat vadsovjetiska myndigheter och politiker säger,nämligen att man inte önskar gåvor utan krediter.Det ankommer inte på mig utan på andramyndigheter och naturligtvis på företag att avgöravilken typ av överenskommelse, med kredit somgrund, som man är beredd att genomföra medSovjetunionen. Men naturligtvis undersöks ocksåsådant.Anf. 34 ():Fru talman! Jag hoppas naturligtvis att vi skallslippa allt detta, men det har ändå sett ut som omdet verkligen skulle bli nödvändigt. Jag är glad överatt den tycks ligga någotlängre fram i sin planering för detta än vad som varfallet när vi träffades för fjorton dagar sedan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:178 om folk- ochbostadsräkningenAnf. 35 Civilminister ():Fru talman! har frågatstatsministern om han är beredd att dels verka föratt minska registrerandet i samband med folk- ochbostadsräkningarna, dels föreslå att uppgifternarensas ur registren.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Varje folk- och bostadsräkning regleras i lag.Riksdagen tar där ställning till såvälundersökningens syfte som dess innehåll.Av lagen (1989:329) om en folk- ochbostadsräkning (ändrad 1989:908) framgåratt skall lämnas över till riksarkivetför förvaring så snart det inte längre behövs förframställning av den anslagsfinansieradestatistiken. har alltså beslutat att med alla uppgifter skall bevaras hosriksarkivet.Behovet av de uppgifter som registreras har varitföremål för en noggrann prövning. I lagmotiven(prop. 1988/89:121) anges varför de olikauppgifterna behövs. Vilka uppgifter ochstatistikregister som utnyttjas i samband med FoB90 framgår direkt av FoB-lagen.Datainspektionen är den myndighet som har tilluppgift att skydda medborgarnas integritet vidanvändningen av datoriserade personregister ochsom meddelar de säkerhetsföreskrifter som behövs.Statistiska centralbyrån följer de regler och rutinersom datainspektionen meddelar.Uppgifterna bevaras i registren i enlighet medriksdagens beslut och får bara lämnas ut omsekretesslagens regler medger det.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tycker att civilministerns svar ärdåligt. Jag frågade om regeringen var beredd attverka för att minska registrerandet och föreslå attuppgifterna rensas ur registren. Att harfattat ett beslut som ligger till grund för folk- ochbostadsräkningen är jag fullständigt medveten om.Det som är problemet är om folk- ochbostadsräkningen går till på ett sådant sätt somriksdagen beslöt om.Var det mening att man skulle bokföraoch registrera antalet utrikes födda i hushållen ochden fonetiska stavningen av våra invandraresnamn? Var det meningen att man skulle registrerasamboende kvinnas resp. mans invandringsår,medborgarskap, sysselsättning och födelseland?Var det meningen att förföljda kvinnors hemligaadresser också skulle finnas med i detta register?Var det meningen att tjugonio trettiondelar av deninformation som sammanställs tas från befintligaregister och en trettiondel samlas in via deblanketter som vi alla har fått? Jag ställer migtveksam till det. Men den intressanta frågan är: Ärdet regeringens framtida linje att fortsätta den härtypen av registreringsverksamhet och lagring av allinformation? Det står ju regeringen fritt att föreslåriksdagen att göra någonting annat.Förutom nuvarande folk- och bostadsräkning har viregistrerat och lagrat all information från tidigarefolk- och bostadsräkningar. Min slutgiltiga frågablir: Är regeringen beredd att komma tillbaka medett förslag om en folk- och bostadsräkning, där manavidentifierar uppgifter efter det att man har samlatin de data som behövs för de ändamål som faktisktfinns?Anf. 37 Civilminister ():Fru talman! Regeringen har föreslagit en vissutformning av folk- och bostadsräkningen förriksdagen. har därefter tagit ställningoch har på en punkt till yttermera visso fattat ettpreciserat beslut beträffande hur detta materialskulle förvaras. Detta är alltså noga genomtänktoch behandlat av , och den lag som finnstänker jag föreslå regeringen att följa i allasammanhang.Claes Roxbergh vidgar frågeställningen till attomfatta en del andra områden. Jag skall gärna gå inpå detta, även om jag inte har så till mittförfogande att jag kan ta upp alla delar. Det äringen hemlighet för , som ju sysslaren del med detta, att det förs en diskussion om attdessa uppgifter har ett särskilt värde, eftersom despeglar förändringar som är ganska långsiktiga.Folk- och bostadsräkningen har ett stort värde fördem som är intresserade av samhällsfrågor,samhällsplanering, medicinsk utveckling, sambandmellan miljö och hälsa osv.Det viktiga enligt min mening är, ,att man kan vara alldeles garanterad och övertygadom att dessa uppgifter endast används för det syftesom är tänkt och inte används på ett obehörigt sätt.Det är just därför som en särskild lag har utformatssom skall garantera detta. Jag kan åta mig att se till,vilket jag naturligtvis också har gjort, att se till attde principer som datainspektionen har lagt fastexakt skall följas liksom det som riksdagensedermera har fattat beslut om.Anf. 38 ():Fru talman! Det går alldeles utmärkt att följa deförändringar som sker i samhället även om manavidentifierar registret. Varför i hela fridens namnskall vi ha kopplingen kvar ner på individnivå?Varför är detta nödvändigt? Forskare kan gå in idetta material även om vi avidentifierar det. Mankan då inte se att det var eller Petterssonsom bodde här eller där och vem vederbörandebodde ihop med, eller vem som sammanbodde medden eller den kvinnan under den eller den tiden.Jag menar att vi inte skall syssla med eller tillstyrkaden typen av forskning på individnivå. Däremothåller jag fullständigt med ministern när det gällerbehovet av att följa långsiktiga förändringar. Menför den skull kan vi avidentifiera uppgifterna.Detvore inget problem alls. Varför inte avidentifieradem , när nästa folk- och bostadsräkninggenomförs?Anf. 39 Civilminister ():Fru talman! Den uppfattningen har inte jag. Minuppfattning är att man inte kan avregistrera dessauppgifter, och det blev också beslut närman särskilt övervägde den frågan. Om man gördetta kan registren inte fungera urforskningssynpunkt. Det är inte alls så, att detbedrivs forskning på individnivå, för att man skall kunna följa t.ex. hur hälsanoch miljön samverkar måste man ha någon typ avidentifikation så att man kan se vilka individer detfaktiskt handlar om. Annars blir detta enskuggboxning där man inte på samma sätt som nuär möjligt kan ge en bild av vad som händer underlång tid.Sedan till den vidare frågeställningen. Jag är inteför ett ohämmat registrerande av uppgifter. Detfinns ett antal register i vårt land. Som ClaesRoxbergh så riktigt säger i sin fråga kommer dessauppgifter i registren i första hand från andra håll,och själva folk- och bostadsräkningen är inte såsärskiltomfattande i sig.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill påstå att det skulle gå alldelesutmärkt att följa t.ex. hälso- och miljöutvecklingenför en industriarbetare i utan att veta attindustriarbetaren heter eller Petterssonoch har ett visst personnummer. Uppgifterna attvederbörande har den eller den sysselsättningenkan ju finnas lagrade trots att man inte skall kunnase exakt vilken individ det är fråga om. Jag hävdarfortfarande att denna typ av forskning är möjlig i ettavidentifierat register.Anf. 41 Civilministern ():Fru talman! Om menar att den typav epidemiologiska studier som görs skulle varamöjliga att göra utan att använda någon typ avpersonnummer eller annan identifikation, harClaes Roxbergh en annan uppfattning än vad bådedatainspektionen och alla forskare har beträffandemöjligheten att använda registren urforskningssynpunkt eller för samhällsplanering. Jagtror att har fel på den punkten.Det jag arbetar för är att de register som vi har, dvs.statistikregister, och som bl.a. används när manbygger upp folk- och bostadsräkningsregistret, inteskall ha fler uppgifter än vad som behövs. När dessaregister nu byggs upp stiftas olika speciallagar justför att garantera detta. Dessutom finns en särskildutredning som arbetar med att bygga upp ettregelsystem varigenom vi inte skall registrera merän vi behöver. Vi har helt enkelt inte råd attregistrera mer än vad vi har pengar till.Anf. 42 ():Fru talman! Eftersom det är så lätt att registrera,och jag hävdar fortfarande att det är billigt attregistrera, finns det en tendens att man registrerar''allt som rör sig''. Jag vill därför avslutningsvisfråga ministern: regeringen att uppgifterskall användas för det ändamål för vilket de ärinsamlade, eller anser regeringen att det är heltokej att samla in uppgifter och lägga dem på lageroch sedan använda dem till litet allt möjligt annat?Detta är i så fall allvarligt.Anf. 43 Civilminister ():Fru talman! Regeringen har definitivt inte denuppfattningen att registren skall användas till alltmöjligt. Folk- och bostadsräkningen, som ju är ensärskild statistik som byggs upp och som i förstahand grundar sig på statistik som ursprungligen hargjorts för annat ändamål, regleras av en särskildlagstiftning som möjliggör detta. Man måste varamycket noggrann när man använder statistik förandra ändamål än det för vilket den ursprungligenär avsedd. Det tror jag att och jagär ganska ense om. Därför finns det en utredningsom skall tillförsäkra, om den fullföljs i form av ettriksdagsbeslut, att statistik inte används på annatsätt än tänkt.Jag har samma uppfattning som attdet är viktigt att det sker en begränsning avinsamlandet av statistik och att statistiken användspå ett omsorgsfullt sätt och inte används för andraändamål än vad den ursprungligen insamlats för.Anf. 44 ():Fru talman! Skall människor få förtroende fördenna typ av insamling och skall man få folk attöver huvud taget svara på den typen av frågor, ärdet ett oavvisligt krav att uppgifterna används fördet ändamål de samlas in för och inte för någotannat. För att göra detta troligt för gemene mankrävs det en avidentifiering. Annars kommersvarsfrekvensen i nästa folk- och bostadsräkningkanske att endast bli 60--70 %.Anf. 45 Civilminister ():Fru talman! Om det finns en tendens, den är välinte säkerställd ännu, till att det är en lägre andelsvarande som lämnar uppgifter till folk- ochbostadsräkningen beror det i så fall på att det spridsvilloläror kring detta. Det finns inte ett endaexempel på att folk- och bostadsräkningen harutnyttjats på ett felaktigt sätt eller använts för andrasyften än vad som var tänkt. Detta trots att vi harhaft folk- och bostadsräkningar i den här formensedan 60-talet.Anf. 46 ():Fru talman! Det må så vara. Det är helt förståeligtatt folk är oroade. Jag har här Variabelkatalogen.Det är en beskrivning av alla de insamlade data somfinns på varje person i detta land. Så länge dessadata finns utgör de en källa till oro förmänniskorna. Det är självklart. Även om vi harstiftat en särskild lag och även om jag kan hålla medom att det inte har förekommit något missbruk,såvitt jag vet, så finns det en möjlighet till missbruk,så länge dessa data är tillgängliga. Kanske inte , men kanske eller kanske om tio år.Katalogen är ett ypperligt redskap för eninvasionsarmé som kommer till och vill hareda på hur svenska befolkningen bor, beter sig osv.Anf. 47 Civilminister ():Fru talman! Jag tycker att detta bidrar ytterligaretill en felaktig bild av de garantier vi har för att folk-och bostadsräkningen skyddas från att användas påett felaktigt sätt.Anf. 48 ():Fru talman! Vad är anledningen till att registreraen hel del uppgifter vars användningsområden ärmycket tvivelaktiga? Varför skall t.ex. denfonetiserade skrivningen av namnen på vårainvandrare finnas med? Skall någon ringa upp democh prata med dem? Det är egentligen enda skälettill att detta skulle få finnas med. Det normalaskulle annars vara att namnen är med såsom destavas. Det finns en hel rad av uppgifter i dennaVariabelkatalog som är tvivelaktiga och som mankan undra över varför de över huvud taget finnsdär.Anf. 49 Civilminister ():Fru talman! Alla uppgifter som finns iVariabelkatalogen följer inte med i statistiken. Definns med i den underliggande statistik somanvänds i folk- och bostadsräkningen. Det är intedetsamma som att de bevaras i folk- ochbostadsräkningen.Anf. 50 ():Fru talman! Jag hoppas att regeringen till nästafolk- och bostadsräkning har ett förslag på hurdenna bör genomföras så att den eliminerasmänniskors oro för dessa frågor och att såuppgifterna sedan kan avidentifieras.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:184 ompolisbemanningen på LidingöAnf. 51 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att tillförsäkra Lidingöborna etttillfredsställande rättsskydd även , eftersompolisstationen på tillbakahålles stängd under natten.En enig polisstyrelse i polisdistriktbeslutade vid sammanträde den 5 september 1990att polisstationen i fr.o.m. den 1 oktobereller den senare tidpunkt polischefen bestämmertills vidare skall hållas stängd och attinskränkningar skulle ske i polispersonalensnattjänstgöring. Anledningen till dessainskränkningar var den besvärligapersonalsituationen på polismanssidan med ettantal vakanser och ledigheter för personalen.Innan polisstyrelsen fattade beslut, hade mankommit överens med polismyndigheten iStockholm om den polisiära bevakningen påLidingö. Överenskommelsen innebär attpolismyndigheten i svarar förutryckningsverksamheten i polisdistriktoch även bedriver viss övervakning på ön då polispersonal från inte är i tjänst.Jag tycker att detta är ett utmärkt exempel på hurman, utan att eftersätta anspråken påordningshållning, kan hushålla med sina resursergenom samverkan mellan myndigheter. Exempletmanar till efterföljd.Anf. 52 ():Fru talman! Medan brottsligheten i vårt land harökat har poliskåren under samma tidminskat med ca 700 årsarbetskrafter. Av 1 miljonanmälda brott 700 000 aldrig upp.Våldet är mer omfattande i än EG:sgenomsnitt.I denna situation tvingas polisstyrelsen stängapolisstationen på och därigenom ställanärmare 40 000 människor utan skydd ochbevakning från den egna polisen. Dettasker under årets mörkaste årstid.I en annons i kunde lidingöborna sedan uppmuntrande läsa: ''Lidingöpolisstation nattstängd.'' Några rader längre nerkunde man läsa: ''Närmaste nattöppna polisstationär , ,Stockholm.Vid behov av akut polishjälp under angivna tider'',dvs. , ''ring Stockholmspolisenssambandscentral 769 90 00 eller 90 000. ''ligger i närheten av T-centralen,alltså från Lidingö.Inom är i sin tur avstånden stora.Utryckningssträckan kan alltså vara avsevärd.Köpmännen känner oro, och allmänheten likaså.Lidingö har utsatts för en brottsvåg den senastemånaden. Antalet ingripanden månad har halverats jämfört medföregående år: 34 ingripanden mot 67 året tidigare.Polisens centrala uppgift är att skapa trygghet, bl.a.genom övervakning. Här sviker den egna polisen.Men polisministern är synbarligen helt obekymradoch ställer ingen förbättring i utsikt. Jag tackar försvaret, som gör mig besviken.Anf. 53 Civilminister ():Fru talman! Jag har över huvud taget intediskuterat polisens verksamhet i sin helhet. Jag ärbekymrad över att brottsligheten är hög och att detär brist på polispersonal i en del polisdistrikt,framför allt i . Jag har föreslagit ettantal åtgärder, varigenom vi skall kunna förbättrasituationen.Bland de åtgärder som jag menar är viktiga ingårockså ett samspel och bättre samarbete mellan depolismyndigheter som gränsar till varandra. Jagmenar att ett sådant samarbete kan förbättrasituationen jämför med att ett polisdistrikt självtskall svara för verksamheten.Jag tycker att det är viktigt att polisdistrikt somgränsar till varandra har en sådan uppbackning avvarandra så att utryckningskapacitet kan ställas tillförfogande när så erfordras för att klara en situationsom annars skulle vara riktigt prekär. Det måste välvara bra, , att polisdistrikt som liggernära intill varandra begär hjälp och stöttarvarandra?Anf. 54 ():Fru talman! Med mitt omdöme att polisministernverkar obekymrad avsåg jag självfallet situationenpå . Det är en stad på nära 40 000människor som ställs utan övervakning och skyddav den egna polisen . Det går inte attjämföra polis från i medden egna polisen.Jag bekräftade också detta genom att påpeka att ioktober gjordes 34 ingripanden mot 67 årettidigare. Det förekommer ingen övervakning, ochdet förekommer ingen verksamhet i preventivtsyfte. Annonsen har skapat oro. Köpmännenkänner oro, och de har skriftligen uttryckt denna.Detsamma gäller allmänheten. Ett meddelande avdetta slag i gör inte situationenbättre: ''Skräcknatt för 67-åring. Polisen hadenattstängt.'' Det är sådant jag åsyftar med attsituationen inte är tillfredsställande.Anf. 55 Civilminister ():Fru talman! Polisen har inte nattstängt. Polisen påLidingö har nattstängt. Det är därför det erfordrasdenna typ av åtgärder. Vi har inte en personalstyrkasom gör att man och vid allasituationer kan nå en plats mycket snabbt. Men förLidingö är situationen gynnsammare än på mångaplatser just därför att finns intilloch det där finns en god utryckningskapacitet ävenom området är stort att bevaka.Jag tycker att det är viktigt att man i sådanaområden som har mera av den härtypen av överenskommelser och diskussioner omhur man gemensamt skall bevaka området än attsäga att det är en katastrof att det inte finnstillräcklig kapacitet just i ett visst polisdistrikt.Anf. 56 ():Fru talman! Till det som polisministern sade vill jaginte foga annan kommentar än att jag hade trott atthan skulle ha tagit upp orsaken till tingensnuvarande ordning, nämligen att 18 av 50polismanstjänster i -- dvs. avtjänsterna -- är obesatta. Det är det som är pudelnskärna.Anf. 57 Civilminister ():Fru talman! Jag är mycket väl medveten omorsaken till att detta arrangemang har kommit tillstånd.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:247 omVallsundsbronAnf. 58 Bostadsminister ():Fru talman! har frågat mig närregeringen avser att fatta beslut om Vallsundsbronsläge.Länsstyrelsens beslut att fastställa den stadsplansom bl.a. berör tillfarten till haröverklagats till regeringen. Orsaken till att ärendetännu inte är avgjort är att vissa markfrågor ochandra omständigheter i anslutning till planen förstbör klarläggas. pågår diskussionmellan kommun och markägare. Jag kan därförinte ge något exakt besked om tidpunkten för besluti frågan.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som var väldigtkort och som inte ger mig särskilt mycketupplysning. Visserligen står det i svaret att det integår att ge något exakt besked. Men går det att geett någorlunda exakt besked? Eller skall ärendetbehandlas med samma snigelfart som harvarit fallet ända sedan skickadeöverklagningsärendet till regeringen? Detta skeddenämligen -- alltså för 22månader sedan. Därefter har regeringen frånboverket inhämtat remissyttrande, som är dateratden -- alltså . Därförär det kanske inte så underligt att vi blir litetirriterade och tycker att det hela går väl så sakta.Jag undrar då hur det kan ta innanregeringen sätter sitt sigill på beslutet efter det attdiskussionen mellan kommunen och markägarna äröver. Från sysselsättningssynpunkt och inte minstfrån trafikekonomisk synpunkt är det kolossaltviktigt för oss i kommunen att äntligen få sätta igång med har i sitt gedigna yttrande pekat på enmängd omständigheter som är viktiga att känna till,t.ex. att den färjeförbindelse över Vallsundet iStorsjön som ligger i varje dygntransporterar 13 000 fordon.