prot · GE095 · 1990-10-09 00:00:00 — Jag ber att få tacka för detkompletterande svaret. Jag skall med glädje ta delav resultatet av det arbetet så småningom.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:33 om de statligaföretagenAnf. 37 Industriminister talman! har frågat mig om jaghar för avsikt att sätta i gång någon sortsklassificering av svenska kapitalägare i ''trogna''resp. ''klippare'' och på vilka grunder detta i så fallskall ske.Svaret på fråga är nej. Däremot böräven fortsättningsvis -- på samma sätt som --noga övervägas hur eventuella ägarförändringar ide statliga företagen skall se ut. Ofta är enägarförändring kopplad till och ibland också enförutsättning för en angelägen industriellstrukturförändring. Det är då viktigt att företagetfår ägare som har ett långsiktigt och seriöst intresseav att vidareutveckla företaget i fråga. Här har denstatliga ägaren ett ansvar vid val av meddelägare.När ett av staten delägt företag är börsnoterat, ärdet självfallet inte statens sak att styra vem somsäljer resp. köper de aktier som finns påmarknaden.Anf. 38 ():Herr talman! Jag skall be att få tackaindustriministern för svaret.Bakgrunden till min fråga var en intervju i VeckansAffärer, där säger att han kan släppa inutländskt kapital i de statliga företagen, men -- detframgår också mycket tydligt -- det skall vara s.k.nationellt troget kapital, Sverigetroget. Han ger tvåexempel: och SPP.Det framgår av intervjun också att det finnskapitalägare som på på det viset litarpå. Jag kan citera en mening: ''Det finns nyakapitalägare, som inte bryr sig om var de placerarsitt kapital. Det innebär att dessa kan flytta frånSverige.'' Uppenbarligen anser att detstatliga kapitalet är Sverigetroget. Jag förmodar attdet är därför som han vill utöka det statligaägandet.Nu har svarat att han inte tänker ge sigin på något slags klassificering av tänkbarakapitalägare i Sverigetrogna och klippare. Jagvälkomnar det svaret. Jag såg framför mig hur ettgäng på industridepartementet satt och gick igenomledamöterna i olika bolagsstyrelser och fann att därsatt N.N. Han var inte riktigt gångbar isammanhanget, så därför kunde inte det företagetvara en tänkbar samarbetspartner till staten, osv.Får jag då fråga : Vad betyder talet omnationellt troget kapital? Vad är det som avgör vadsom är nationellt troget kapital -- är detindustriministerns eget tyckande efter förhandling ivarje enskilt fall, eller finns det någon tanke bakomdetta?Om jag skall göra en välvillig tolkning av svaretskulle det vara att begreppet nationellttroget kapital numera med fördel kan utmönstrasur den politiska debatten. Jag tror att det skullevara mycket klargörande och ett positivt bidrag tillden industriella utvecklingen i Sverige.Anf. 39 Industriminister talman! För mig är nationellt troget kapitaldet kapital som stannar i -- som investeras iSverige och där avkastningen hamnar i Sverige.Anf. 40 ():Herr talman! Får jag då fråga om industriministernser det som negativt att svenska företag som harinvesteringar i har investeringarutomlands? Är det så att säga en negativ företeelse?Det är uppenbarligen några som har åtminstonedelar av sina investeringar i andra länder och ocksåhar avkastningen där. För egen del tycker jag att detär en mycket naturlig utveckling, som jagvälkomnar.Problemet är att så få utländska företag finner detmödan värt och lönsamt att investera i . Omindustriministern vore angelägen om att utvecklanäringspolitik och industriklimat i , skullehan anstränga sig mer för att förbättrainvesteringsklimatet i rent allmänt.Anf. 41 Industriminister talman! Jag är utomordentligt angelägen omatt utländska investerare skall investera i --det ger ju sysselsättning och utveckling här.Samtidigt finns i artikeln i fråga exempel på svenskaföretag som har stora investeringar utomlands,t.ex. och SPP, som jag också tycker ärutomordentligt trogna. investerar 10 av 13miljarder i under det här året.Anf. 42 ():Herr talman! Då kan jag egentligen bara dra denslutsatsen att begreppet nationellt troget kapital ärnågonting som förekommer i industriministernshuvud. Det anger vad industriministern själv anserom olika bolag eller olika personer i dessa bolagsstyrelser. Det tycker jag är mycket godtyckligt ochskadligt.Låt mig ställa en kompletterande fråga om deanställda i företagen och allmänheten sompotentiella ägare till statliga företag. Är inte detnågra som verkligen har ett, som det heter i svaret,långsiktigt och seriöst intresse av att vidareutvecklaföretaget? Jag tycker att industriministernverkligen skulle anstränga sig för att sälja de statligaägardelarna till just de anställda och tillallmänheten snarare än till bolag, av vilka enligtRune själv vissa är bra och vissa är mindrebra.Anf. 43 Industriminister talman! Jag har inget emot att anställda köperaktier, tvärtom. När introducerades påbörsen gick en stor del av aktierna till de anställda.11 % av aktierna i ägs nu av deanställda -- 14 000 ägare. Det tycker jag är bra.När det gäller frågan om nationellt troget kapitalfinns det ett antal exempel på att man har tagit medsig kapital och flyttat utomlands. Då tycker jag inteatt det är nationellt troget.Anf. 44 ():Herr talman! Det var faktiskt en mycket liten andelav aktierna i som gick till allmänhetenoch de anställda, och det förekom ganska mycketkritik på denna punkt.Vad industriministern säger tycker jag bekräftarmin farhåga som var skälet till att jag ställde frågan,nämligen att industriministern fortfarande anser attdet finns kapitalägare som inte har något intresse avlångsiktig industriell verksamhet i . De villhan inte ha som ägare till olika företag.Jag måste därför upprepa min ursprungliga fråga:Hur skall avgöra vilka som uppfyllerhans egna krav och vilka som inte gör det?Anf. 45 Industriminister talman! Som svar på fråga harjag försökt att definiera vad jag anser varanationellt troget kapital och vad som inte är trogetkapital. Det finns de som tar sitt kapital och flyttarutomlands. De tar ett kapital som har upparbetats iSverige och flyttar ifrån , vilket innebär attvi inte får den sysselsättning och utveckling som vivill ha. Denna utveckling tycker jag inte är positivoch bra.Jag kan inte hindra dem, och jag tänker inte göradet heller, men däremot tycker jag att det är enfördel att ha företag, enskilda grupper,försäkringsbolag och andra som är trognaoch ser till att det kapital som är upparbetat härockså investeras och leder till utveckling av svenskindustri.Anf. 46 ():Herr talman! Den mest välvilliga tolkning jag kangöra av svaret -- jag gör det med visssjälvövervinnelse -- är att egentligenborde syssla med att förbättra industriklimatet iSverige, så att de som han tror och befarar skallflytta med sitt kapital utomlands inte får intresse avatt göra det. Det gör man nämligen enbart därföratt avkastningen på industrikapitalet ochföretagsamheten är bättre utomlands än i Sverige.Det är en stor risk och en stor brist i dagens Sverigeatt det faktiskt förhåller sig så att många ärintresserade av att flytta ut och få är intresserade avatt flytta hit. För att upprätthålla den balansenborde ägna sig åt att förbättra detallmänna industriklimatet så att fler vill flytta hit. Iannat fall gör han sig till tolk för ett slags negativismi det internationella integrationsarbetet som justbygger på ett utbyte av investeringar länderemellan.Anf. 47 Industriminister talman! Vi har haft en situation där det harförekommit stora investeringar i både avsvenska företag och också av utländska investerare.Det tyder på att det har varit ett ganska bra klimati . Vi har haft rekordökningar när det gällerinvesteringar . Vi skallnaturligtvis ha en industripolitik som gör detutomordentligt lönsamt. För en del räcker intedetta, utan de flyttar i alla fall sitt kapital utomlandsav skattemässiga skäl och andra skäl som vi kännertill.Det är ingen uppfattning som är specifik för mig.Det är ganska vanligt att industriledare,industrialister, är ganska kritiska mot den härföreteelsen.Anf. 48 ():Herr talman! Det finns nog många som hellreskulle vilja driva företagsamhet i änutomlands, men som förhindras att göra detta,eftersom industriklimatet och det företagsmässigaklimatet i inte är tillräckligt bra.Industriministern säger att en del tar sitt kapital ochflyttar. Dem tycker industriministern illa om. Dennaturliga slutsatsen är att dessa ''en del'' inte skallfå göra det. Min fråga var ursprungligen: Hurbestämmer vilka som tillhör den härgruppen ''en del''som tar sitt kapital och flyttar?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:34 om SAABsindustrilokalisering till KarlskronaAnf. 49 Industriminister talman! har frågatarbetsmarknadsminister vad honavser att göra för att en planerad SAAB-etableringi skall komma till stånd. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Staten träffade ett avtal medSaab-Scania AB avseende finansiering avflygprojektet 2000 till vilket riksdagenanvisade medel (prop. 1989/90:51, NU18, rskr.104). I avtalet har gjort vissaåtaganden, bl.a. att etablera en nyproduktionsenhet för montering av bensinmotorerför personbilar eller annan industriell verksamhet iKarlskrona som skall sysselsättaminst 500 personer, varav minst 70 före utgången avår 1991. har även anvisat medel till detlokaliseringsstöd som enligt avtaletskall erhålla i samband med investeringar iKarlskrona (prop. 1989/90, AU20, rskr. 144).Jag utgår från att avtalet kommer att fullföljas.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tackar industriministern försvaret på denna fråga. Jag hade dock hoppats attdet skulle innehålla litet mera konkret om vadregeringen tänker vidta för åtgärder och ha förkontroll av att lever upp till det avtal somman har träffat. Vi har haft förhoppningar, och hardet givetvis fortfarande, om att det skall bidra tillatt lösa många av de arbetsmarknadsproblem somfinns i län.När det gäller den här fabriken hade man tänkt haen byggstart för fabrikslokalen redan föresemestern innevarande år. Ännu har inte SAABgivit något konkret besked om när man ämnarkomma i gång och på vilket sätt.Vad gör regeringen för kontroll och uppföljning avatt lever upp till det som är inskrivet i avtaletmellan och staten och som också fanns medi det beslut som fattade när detgäller särskilda regionalpolitiska insatser i Blekingelän?Anf. 51 Industriminister talman! Jag utgår ifrån att om har föravsikt att frångå avtalet så är det SAABs sak att takontakt med industridepartementet. Någon sådankontakt har inte skett.Anf. 52 ():Herr talman! Det här skulle utgöra en del av enregionalpolitisk satsning i , en satsningsom vi vet är nödvändig och kommer att fylla ettstort behov. När det nu drar ut utan får några konkreta besked ifrån det företagsom i detta fall är inblandat, tycker jag ändock attdet borde vara av intresse för regeringen attkontrollera att de pengar som man har givit isamband med det här beslutet kommer till nyttaoch får den avsedda effekten.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:36 omarbetsmarknaden i ÖstersundsområdetAnf. 53 Industriminister talman! har frågat mig vilkenregionalpolitisk beredskap regeringen har för denuppkomna situationen i Östersundsområdet.Bakgrunden till frågan är att Ageve MaintenanceAB har meddelat sin avsikt att lägga nerunderhållsverkstaden i . Detta berör 180anställda.Jag är inte beredd att uttala mig i det aktuellafallet. Jag kan konstatera att MBL-förhandlingarnajust har påbörjats och att något beslut ännu intefattats.Jag vill emellertid erinra om att ,på förslag av regeringen, beslutade om omfattanderegionalpolitiska insatser i län.I juni beslöt vidare regeringen att tilldelalänsstyrelsen 130 milj.kr. via länsanslaget, enökning med 12 milj.kr.Från regeringens sida följer vi noga utvecklingen påarbetsmarknaden och har en hög beredskap attvidta ågärder på orter som drabbas av omfattandestrukturomvandlingsproblem. vill jagframhålla att ägarna har ett ansvar för att medverkatill en lösning av de problem som kan uppstå.Anf. 54 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Tyvärrinnehåller det egentligen ingenting om regeringensinställning till den aviserade nedläggningen iÖstersund.Jag måste säga att det är en skandal om AseaBrown Boveri Ageve får möjlighet att verkställaden aviserade nedläggningen, som skall ske mycketsnabbt. Samhället behöver den f.d. verkstaden, ochsamhället behöver järnvägen. Man behöver satsaännu mer än . Vi kommer också att behövajärnvägsmateriel, rullande materiel, och vi behövermänniskor som kan reparera. Jobben är viktiga ochmeningsfulla. Frågan är vad regeringen tänker göraför att dessa jobb skall finnas kvar och för att stoppaAsea Ageves planer.Eftersom var andre ordförande i regeringen fattade beslutet ,det beslut som hjälpte SJ att sälja ut verkstaden iÖstersund till , som då blevmajoritetsägare, hoppas jag att hållermed mig om att regeringen har ett ganska stortansvar när det gäller konsekvenserna för de 180människor som ställts utan arbete och att det ärförskräckligt och att regeringen också har ett ansvarför att ingripa i detta fall. tog AseaBrown Boveri Ageve över. Facket hade misstänktatt den här privatiseringen skulle leda tillnedläggning. Här i var det baravänsterpartiet, dåvarande vpk, som agerade för attstoppa privatiseringen. Vi i stöddede anställda i den kampen. De anställda hade ocksåmisstänkt att företaget skulle läggas ned efter detatt Ageve hade tagit över.Vid den högtidliga invigningen sades det att detfanns stora utvecklingsmöjligheter, och facket ficklöften om jobb. Det sades att det inte skulle ställasnågra ekonomiska krav , m m.Likafullt har detta besked kommit.Anf. 55 Industriminister talman! Jag är ganska övertygad om att defackliga organisationerna i Ageve i Östersundkommer att göra allt vad de kan för att få behållasina arbetsplatser. Från industridepartementetssida skall vi naturligtvis också påpeka för Agevevilket socialt ansvar som vi förväntar oss av dentypen av storföretag när sådana inskränkningar ochnedläggningar blir aktuella. Vi kommer naturligtvisatt på olika sätt medverka till att man kommer tillrätta med den situation som kan uppstå beroendepå vilket beslut som företaget kommer att fatta. Vii regeringen har inte några medel för att stoppaprivata företagsbeslut. Däremot kan vi naturligtvismedverka genom att påverka utvecklingen, och detskall vi naturligtvis göra. Vi skall se till att deproblem som kan uppkomma i detta sammanhangmildras, så att vi kan klara av att skapa nya jobb förde anställda.Anf. 56 ():Herr talman! Vad jag vill komma fram till, RuneMolin, är att det är horribelt om en verkstad somdenna läggas ned, eftersom den uppenbarligen harbehövts och kommer att behövas. Just dennaverkstad som privatiserades är den som faktiskt hargått ekonomiskt bäst. Den har gått bäst jämförtmed de andra verkstäder som Asea fick ta över. Det är också den verkstad somär modernast och nyast och som därför också hadeförutsättningar att visa detta resultat. Denverkställande direktören herr , som trots allt utlovade så mycket tillarbetarna när övertagandet var ett faktum, har intealls hållit vad de utlovat. Jag undrar vad regeringenoch mer konkret tänker göra för att iförsta hand stoppa ambitionen att lägga nedverkstaden i Östersund.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:39 om den nyalänsstyrelseinstruktionenAnf. 57 Civilminister talman! har frågat mig omregeringen avser att tona ner beslut attden nya skall förses med enexpertfunktion inom sakområdet regionalpolitisktutvecklingsarbete.Sigge Godins fråga är föranledd av en formuleringi det förslag till ny länsstyrelseinstruktion somutarbetats av den centrala organisationskommitténför en ny regional statlig förvaltning. I förslagetbenämns det aktuella sakområdet''regionalpolitiskt utredningsarbete ochnäringslivsutveckling''. Regeringen har ännu intetagit ställning till förslaget till nylänsstyrelseinstruktion.Mitt svar på fråga är nej. Någonförändring av ställningstagande ärsjälvfallet inte aktuell. Så kan enligt min meninginte heller kommitténs förslag till formuleringtolkas. Ett viktigt syfte medlänsförvaltningsreformen är nämligen att stärkalänsstyrelsernas roll när det gäller regionalpolitisktutvecklingsarbete. I samband med behandlingen avden regionalpolitiska propositionen slogs också fastatt länsstyrelserna på regional nivå bör hahuvudansvaret för samordningen av statensregionala utvecklingsinsatser. Detta bör komma tilluttryck i den nya länsstyrelseinstruktionen.Anf. 58 ():Herr talman! Jag ber att få tacka civilministern försvaret. Det var ett positivt svar. Den nyalänsstyrelsen får en mycket central roll i länensutveckling, framför allt nu när det blir ensamordnad länsförvaltning. vet vi attlänen genom det regionalpolitiska beslutet fåttökade befogenheter. De tar över mycket avbeslutanderätten från t.ex. Det innebär attdet ställs större krav på expertkunskaper ochframför allt att det skall finnas en framförhållningfrån länen i det regionala arbetet. Jag anser att deinte längre har samma möjligheter som tidigare attluta sig mot SIND.Jag tycker att det är glädjande att regeringen ännuinte har fattat något beslut när det gällerlänsstyrelseinstruktionen som går emot riksdagensuppfattning. Det är ju entydigt klarlagt vadriksdagen anser i denna fråga. Jag förutsätter ocksåatt organisationskommitténs förslag ändras så attdenna expertfunktion tillkommer när det gällersjälva utvecklingsarbetet. Men jag vill ändå ställaen fråga till civilministern. I svaret sägs det attkommitténs förslag inte kan tolkas som att någonförändring av ställningstagande äraktuell. Hur skall man då tolka det somcivilministern talar om och somorganisationskommittén i klartext har skrivit i sittförslag?Anf. 59 Civilminister talman! Man bör tolka detta på det sätt somdet står i svaret, dvs. att den expertfunktion somfinns innebär regionalpolitiskt utredningsarbeteoch näringslivsutveckling. Det kan tolkas som har en mycket expansiv formulering, en annanformulering än den som stod i den gamlainstruktionen. Jag tycker, , att vilämnar den diskussionen därhän i varje fall tills vihar antagit en ny instruktion och så att säga har enutgångspunkt för diskussionen.Anf. 60 ():Herr talman! Man måste väl ändå tolka detta somatt utvecklingsarbete inte är detsamma somutredningsarbete? Utredningsarbete kan ju vara istort sett vad som helst. Men jag menar attutvecklingsarbete skall ligga längre fram.Utvecklingsarbete skall innebära att det sker enplanering och att experter verkligen arbetar införframtiden. är detta arbete faktiskt mycketeftersatt i våra län. Länsstyrelserna har kanskevarken personal eller befogenheter att göra så värstmycket, eftersom det finns centrala organ som skallsköta detta. Men de centrala organens uppgiftertonas ju ner , och arbetet och uppgifterna läggspå länsstyrelserna. Kan vi då inte vara överens omatt det skall stå utvecklingsarbete och inteutredningsarbete?Anf. 61 Civilminister talman! , expertfunktionen kaninte överordnas och vad som är dessuppgifter, utan inom finns det enexpertfunktion för regionalpolitisktutredningsarbete och näringslivsutveckling enligtdet förslag till länsstyrelseinstruktion somföreligger från en utredning. Jag tycker inte att detär någon dålig formulering. Jag vill inte förutspåhur regeringen kommer att fatta beslut. Men jagtycker att gör en alldeles felaktigtolkning om han menar att detta skulle innebära så att säga spelar ned den regionalpolitiskafunktionen hos den expertfunktion somplaneringsdirektören normalt hanterar. Det ärmånga expertfunktioner i som sysslarmed regionalpolitiskt utvecklingsarbete. Det görhela inkl. många av deexpertfunktioner som finns där.Anf. 62 ():Herr talman! Jag har i min fråga angett exakt vilkaämnesområden det handlar om. Detta kan vi därförvara överens om. Men låt mig tolka ministerns svarsom att det skall vara ett utvecklingsarbete påmycket hög nivå. Om vi nu kan vara överens om dethar vi också klarat ut det för all den personal somfinns ute i våra län och som med oro har settdenna formulering. Dessa människor har ställtfrågan: Vad betyder nu detta? Man behöver i ochför sig inte tvista om ord, men vad betyder dettaegentligen? I riksdagsbeslutet talas det nämligenom en sak och i förslaget till länsstyrelseinstruktiontalas det om något annat. Det skapar oro.Anf. 63 Civilminister talman! Jag menar att det inte alls är så attriksdagsbeslutet strider mot den formulering somden här utredningen har kommit fram till. Det sittertre landshövdingar i den, varav två harstödområden, och de vet mycket väl vad dettahandlar om. I så fall är det en fråga omordformuleringar och vad som skall ligga pålänsstyrelsen och att roll naturligtvisär överordnad de olika expertfunktionerna. OmSigge Godin ursäktar så tycker jag att detta litetgrand är en strid om påvens skägg.Anf. 64 ():Herr talman! Som norrlänning och mycketintresserad av och -- om jag får skryta litet -- aktivnär det gäller regionalpolitiska frågor tycker jag attdet här är mycket avgörande för de glesbygdslänsom har problem och som kommer att fåmycket stora problem . De måste fåklara och konkreta signaler.Om civilministern nu säger att det är strid om ordär vi överens. Låt mig då tolka civilministern somså att det handlar om ett mycket aktivtutvecklingsarbete i länen, och det tänker varkenregeringen eller ge avkall på. Jag tolkarcivilministern på det sättet, och jag är ganska nöjd.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:60 om polisenstrafikövervakningAnf. 65 Civilminister talman! har frågatjustitieministern om regeringen ämnar vidtaåtgärder för att polisens trafikövervakning inte blireftersatt till följd av de höjda bensinpriserna.Arbetet inom regeringen är fördelat så,att det är jag som skall svara på frågan.Som nämner måste polisen göraprioriteringar mellan olika arbetsuppgifter. Dettaär inte något unikt för polisen. I det förnyelsearbeteav den offentliga sektorn som regeringen harpåbörjat är just prioriteringar ett viktigt begrepp.Det är nödvändigt att våra myndigheter -- såvälpolisen som andra -- vänjer sig vid att prioriterainom givna ekonomiska ramar. Det finns inteekonomiska förutsättningar att möta varjekostnadsökning för myndigheterna med nyaresurstillskott.Regeringen är dock självfallet medveten om attökande drivmedelskostnader kan innebäraproblem för polisen -- vad gäller såvälordningspolistjänsten som trafikövervakningen --och i det budgetarbete som fortlöpande sker inomregeringskansliet ägnas uppmärksamhet åt frågan.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar för svaret, även om detinte var ett lugnande besked mot bakgrund avproblemen med de höga bensinpriserna.Tre gånger så många dödades i trafiken ,ca 900 personer, som blev dödade genom mord,dråp och grov misshandel . Antalet skadadesamma år var runt 60 000 personer. Dessa siffror,tycker jag, ger en bra bakgrund till nödvändighetenav en effektiv och välfungerandetrafikövervakning.Den planerade trafikövervakningen och andrapolisuppgifter ute i länen och polisdistrikten är nu ifara på grund av de höjda bensinpriserna, som delsär en följd av regeringens skatteuppgörelse medfolkpartiet, dels en följd av Kuwaitkrisen.Läget är bekymmersamt ute i landet. Det är sant --det har man sagt till mig -- att en viss omprioriteringkan ske, men utrymmena är ändå så små att det intepå intet sätt räcker med de resurser som finns i dag.Resurser måste tillföras. Efter de beräkningar somhar gjorts med utgångspunkt i hur det är serman med fasa att ''bensinpengarna'' ser ut att ta slutmot vårkanten , beroende påpolisdistriktens storlek och de stora avståndeninom polisdistrikten. Därför räcker det inte attinför budgetarbetet ta upp problemet, för det härgäller tiden . Jag skulle vilja haett kompletterande svar på vad man kan göra införnästa sommar.Anf. 67 Civilminister talman! Budgetarbetet pågår året runt, intebara i samband med det förslag som läggs fram förriksdagen . Vi får hoppas att situationenmed mycket höga bensinpriser som följd avKuwaitkrisen inte består.