prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:24Onsdagen den 14 novemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 november.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1990/91:Sk15--Sk19 till skatteutskottet1990/91:U3 och U4 till utrikesutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 7 novemberFöretogs till avgörande försvarsutskottetsbetänkanden /91:FöU1, FöU2, FöU3 ochFöU4, kulturutskottets betänkande 1990/91:KrU2,trafikutskottets betänkande 1990/91:TU4,näringsutskottets betänkanden /91:NU3, NU5och NU19 samt bostadsutskottets betänkande1990/91:BoU3 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 19).Försvarsutskottets betänkande FöU1Mom. 2 (åtgärder för att i första hand transporterafarligt gods per järnväg eller till sjöss meddubbelbottnade fartyg)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 1 av -- bifölls medacklamation.Mom. 7 (tillämpning av miljöskyddslagen)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU2Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU3Mom. 1 och 2Utskottets hemställan bifölls.Mom. 3 (avveckling av skjutfält)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av -- bifölls medacklamation.Försvarsutskottets betänkande FöU4Mom. 1Utskottets hemställan bifölls.Mom. 2 (utvidgade tjänstgöringsområden vidvapenfri tjänst)Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 35för reservationen av och ledamöter avstod från att rösta.Kulturutskottets betänkande KrU2Mom. 1 (turismens betydelse för landsbygden)Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 55för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (information om allemansrätten)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av och -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU4Mom. 1 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 55för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (utformningen av regeringens lagförslag)Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 20för reservation 2 av . 10 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 3 (miljökvalitetsnormer)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 18för reservation 3 av . 5 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 4 (förslag av regeringen om vissakompletterande åtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot89 för reservation 4 av m.fl. 6ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU3Mom. 1 (krav på framtagande av en ren bil)HemställanUtskottets hemställan -- som ställdes mothemställan i reservation 2 av och -- bifölls med acklamation.MotiveringUtskottets motivering godkändes med 187 röstermot 90 för den i reservation 1 av m.fl.anförda motiveringen. 13 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 2 (forskningsprogram för utveckling av mermiljövänliga motorer och drivmedel)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 5 (utredning om alternativ produktion förbilindustrin)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot35 för reservation 5 av och . 7 (bilindustrins framtid)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot35 för reservation 6 av och momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU5Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot91 för reservationen av m.fl.Näringsutskottets betänkande NU19HemställanUtskottets hemställan bifölls med 157 röster mot123 för hemställan i reservation 1 av . 10 ledamöter avstod från att rösta.MotiveringUtskottets motivering godkändes med 199 röstermot 18 för den i reservation 2 av motiveringen. 72 ledamöter avstod från attrösta.Bostadsutskottets betänkande BoU3Mom. 1 (lönsamhetsvillkoret)Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot106 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (bo- och brukarplikt)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot18 för reservation 3 av . 4 (fiskefastigheter)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot34 för reservation 4 av . 6 (s.k. skyddszoner)Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot54 för reservation 6 av m.fl.Mom. 12 (hyresgästinflytandet enligtanläggningslagen)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot115 för reservation 10 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkanden KU4, KU7,KU12 och KU13 samt utrikesutskottetsbetänkanden UU3 och UU4 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.4 § betänkande1990/91:KU4 Vallagsfrågor.Anf. 1 ():Fru talman! Detta är ett ärende som är viktigt ochangeläget. Det berör bl.a. de förhållanden somskall gälla när vi har val i . Jag skall i mittkorta anförande kommentera några av de sakersom utskottet har behandlat och redovisa någraprincipiella synpunkter.Till en början noterar jag att utskottet i första delenav utskottsbetänkandet diskuterar det splittradesystem vi har i våra lokala val.Kommunfullmäktigevalet och landstingsvaletgenomförs icke efter likartade regler. Ilandstingsvalet finns det liksom vid riksdagsvaletutjämningsmandat och småpartispärr. Vidkommunalvalet är det valkretsarnas antal ochstorlek som avgör hur det proportionella utfalletblir.Utskottet är enigt om att man bör vidta åtgärder föratt se över detta system och kanske ändra det. Jagtolkar utskottets skrivning och de debatter somvarit så, att vi får en översyn av de kommunalavalen i samband med den författningsöversyn somkommer. Det var den första kommentaren.Den andra kommentaren, som är mer principielloch som vi moderater följt upp i ett särskiltyttrande, är att vi menar att man skall se övervalkretsindelningen i . har detunderliga förfarandet att de fyra städerna ifyrstadskretsen bildar en valkrets innesluten iMalmöhus län släpat kvar. Vi hade hoppats attandra partier skulle göra samma bedömning sommoderata samlingspartiet, nämligen att man bordese över detta förhållande och undersöka vilkamöjligheter det finns att justera dennavalkretsindelning. Vi har fått signaler som tydde påen sådan villighet. Men utskottsbehandlingen visaratt den för ögonblicket inte föreligger, i varje fallinte i konkreta termer. Vi har då valt att göramarkeringen att vi anser att detta är angeläget. Manbör göra en justering i den riktningen attfyrstadskretsen upphör som egen valkrets. Vimoderater har markerat detta i ett särskilt yttrande.Den tredje frågan handlar om de kyrkliga valen,och där är jag själv motionär. Jag har följt upp ettönskemål som länge har diskuterats i ,nämligen att man skall försöka skapa en egenkyrkans valdag. När vi har val tillkyrkofullmäktige -- eller samfällighet, beroende påvilken konstruktion som finns hemma iförsamlingarna -- skulle vi kunna ha valtill flera andra kyrkliga organ, t.ex. kyrkomötet,och också val i direkt form till stiftsfullmäktige.Dessa frågor har diskuterats mycket i denna sal närkyrkomötet samlats, men har också diskuterats iriksdagen ett antal gånger. Utskottet gör en seriösoch riktig kommentar när utskottet säger att denfråga som jag tagit upp i min motion för närvarandeär under övervägande i kyrkans centralstyrelse.Den kommentaren är riktig och har så myckettyngd att jag böjer mig för den. Men jag villsamtidigt här i talarstolen säga att jag hoppas att vii de kyrkliga organen kommer fram till en lösningsom senare passerar och möjliggör enegen valdag för kyrkan. Genom att kunna hadirektval till en eller flera av de kyrkliga organenhoppas vi bl.a. att kunna vitalisera dessa val ochkraftigt öka valdeltagandet.Fru talman! Den egentliga orsaken till att jagbegärde ordet och som är angeläget att framföranär det gäller detta betänkande är den mycketviktiga reservation om budröstning som fyra avriksdagens partier har avgivit. I detta sammanhangkan jag tala med en viss tyngd, ett visst eftertryckoch också utifrån egen erfarenhet. Jag har undermånga år varit ordförande i vårt lands störstavalnämnd, nämligen . När viotaliga gånger har lärt upp valnämndsordförandenoch andra tjänstemän som arbetar medvalförrättning, har jag noterat den otydlighet ochoklarhet som trots allt finns när det gäller att i envallokal, i en rätt stressad situation, bedömavårdaren och vårdarens ställning i relation till densom vårdaren röstar åt. Utskottet noterarproblemet och hänvisar till de överväganden somriksskatteverkets skrivelse tilljustitiedepartementet föranleder, och det är en brakommentar. Men vi kan inte ställa valförrättarnainför ännu ett val i denna besvärliga situation. Detär ett uppenbart problem att valförrättarna kännerosäkerhet.Jag skulle gärna se att och ,som här kommer att representera majoriteten iutskottet, förklarar varför man inte kan göranågonting åt detta problem. Man behöver inteskriva exakt som vi har gjort i reservationen -- detär ett sätt som vi har valt för att tackla problemet,men det förvånar mig att man inte vill göranågonting alls. Jag vill uppfordra attförklara hur man ser på frågan.Jag vill till protokollet läsa innantill ur vårreservation. I reservationen följer vi upp tvåmotioner, en av och en av AndersBjörck. I vårt förslag till lagtext vill vi göra tvåtillägg som inte finns i den lagtext som majoritetenförordar och inte heller i den nuvarande lagtexten.Vi har skrivit: ''Vårdare är den som yrkesmässigteller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård avmera varaktigt slag. ''Jag anser att detta är ett förtydligande som måsteunderlätta för valförrättaren att definiera vårdarensställning i relation till väljaren.Längre fram i vårt föreslagna tillägg skriver vi:''Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållandehan står till väljaren''.Enligt min uppfattning är det nödvändigt att ta meddetta tillägg. Jag vill uppfordra attförklara varför han inte kommenterar detta, ochjag vill egentligen uppfordra honom somrepresentant för sitt parti att instämma ireservationen. Jag vet att också harerfarenhet av dessa frågor, och har man denerfarenheten är man medveten om att detta är ettmycket stort problem. Det är ingenting som mankan ha eller mista, utan det är verkligen ett stortproblem. De tusentals valförrättare som har attgenomföra valen väntar ett besked från , och det tycker jag att vi skall ge dem.Herr talman! Med stort eftertryck yrkar jag bifalltill den reservation som är fogad till betänkandet.Anf. 2 ():Fru talman! har här på ett mycketklart och eftertryckligt sätt redogjort för hur vi somhar reserverat oss anser att man skall förändra ochdefiniera begreppet vårdare i samband medbudröstning. Därför skall jag inte bli långrandig,utan jag instämmer helt och hållet i det som GöranÅstrand sade.Inte heller jag förstår varför socialdemokraternaoch övriga som bildar majoritet inte kan instämmai förslaget om ett tillägg om hur man skall definierabegreppet vårdare.Det är väldigt viktigt att man inte utsätter sig förmisstankar om att det begås valfusk. Det tillhör endemokrati att valen skall vara så ärliga som möjligt,och då borde misstankarna om valfusk minimeras.Också jag undrar varför man inte vill definierabegreppet vårdare på det sätt som föreslås ireservationen.Anf. 3 Tredje vice talman ():Fru talman! I betänkandet behandlas fleraangelägna frågor som rör valen. De allmänna valenär ju en utomordentligt viktig tilldragelse i endemokrati. Jag noterar med tillfredsställelse att ettav de förslag som vi har drivit i våra motioner harfått en mycket positiv behandling av utskottet. Detgäller frågan om valkretsindelning ochutjämningsmandat i de kommunala valen. Jaganser att det är viktigt att vi snart kan ta itu meddenna fråga, eftersom valkretsindelningen haranvänts här och var i landet som ett sätt att påverkautgången av valen. Det har förekommit flera falldär meningarna har varit mycket delade i dekommunala församlingarna, men där majoritetenhar beslutat på ett sådant sätt att man tror att detkan gynna den sittande majoriteten vid kommandeval. Det är naturligtvis inte bra att sådantförekommer, och det enklaste sättet att kommaifrån detta är att man i de kommuner där man måsteha valkretsindelning, på grund av att de är stora ochfolkrika, har någon form av utjämning. Det ärmycket tillfredsställande att utskottet efter en extraomgång -- det kan jag avslöja -- har kommit framtill en enig skrivning.Valkretsindelningen i har fått etteget avsnitt i betänkandet. Jag vill bara göra en kortkommentar till detta.Göran har här pläderat för den moderatareservationen. Jag kan avslöja att en av de allraförsta motioner som jag väckte till när jagen gång för mycket länge år sedan kom hit gälldejust valkretsindelningen i . Fråganhar behandlats i olika utredningsomgångar, och vidett tillfälle var vi mycket nära att komma fram tillett beslut. Men den partipolitiska enigheten spracki sista vändan, och det utbröt återigen kaos. Denbedömning som jag och andra ledamöter i utskottethar gjort är att det inte finnspolitiska förutsättningar för att ta upp frågan igen.Den behöver inte utredas mer, eftersom flerutredningar i detalj har redovisat hur en förändringskulle kunna gå till. Det är alltså en fråga om denpolitiska viljan. Frågan om valkretsindelningen iMalmöhus län är ju en viktig fråga, och för denskull bör det råda enighet över partigränserna.Jag kommer sedan till långköraren om de reglersom skall gälla för budröstning vid valen. Fråncentern har vi år motionerat, och undersenare år har också ställt samma kravi sina motioner. Även har slutit uppkring dessa krav. Det är bra att det har blivit enbredare enighet om att man bör skärpa debestämmelser som gäller för användning av vårdaresom bud vid röstning. Som visade isitt anförande är detta ett problem, och ett problemsom ofta inte uppenbaras.Valprövningsnämnden har tidigare behandlat endel fall där man i varje fall har kunnat påtalabekymret med vårdarbegreppet ute i vallokalerna.Att det inte har skett några överklaganden undersenare år som man anslutit till detta innebär ju inteatt problemet är borta.Det grundläggande problemet är att det händer såmycket i vallokalerna som man inte i efterhand kankomma åt. Antingen godtar man en person somvårdare eller också gör man det inte, och det kanbegås fel när det inte krävs en mer klarläggandeverifiering av dels vem som är vårdare, dels avvårdarbegreppet som sådant. Jag tycker alltså attden här frågan är viktig, och den har också blivitviktigare, eftersom antalet budröster med hjälp avvårdare kan förväntas öka med hänsyn till attomyndigförklarandeinstitutet har tagits bort ur vårförfattning.Jag yrkar således bifall till reservationen som ärfogad till detta betänkande.Anf. 4 ():Fru talman! I föreliggande betänkande behandlasalltså ett antal motioner från årets allmännamotionstid om olika vallagsfrågor.Utskottet hänvisar i betänkandet till attriksskatteverket i sin sedvanliga utvärdering av deallmänna valen, som görs efter varje val, samt i ensärskild promemoria har föreslagit att det tekniskaoch administrativa valförfarandet bör bli föremålför en grundläggande översyn.Enligt vad utskottet har erfarit beredsriksskatteverkets förslag inomjustitiedepartementet. Den planerade översynenkommer att preciseras närmare i början av nästa år.Utskottet anser att det är angeläget att en översynenligt förslag nu kommer tillstånd. Utskottet framhåller att även andravalfrågor än de som har föreslagitskall kunna bli föremål för översyn. Utskottetsuppfattning är att den i flera motioneraktualiserade frågan om utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner samt enhetligtvalsystem för kommunfullmäktige och landstingkan innefattas i översynen. Utskottet erinrar om atten översyn av sådant slag som det här är fråga omnormalt brukar föregås av överläggningar mellanregeringen och partiernas företrädare ivallagsfrågor.Den slutliga beredningen av aktuella valfrågor börenligt utskottet ske med parlamentariskmedverkan. Detta vill utskottet ge regeringen tillkänna.Valkretsindelningen i , som tidigareberörts, är en ständigt återkommande vallagsfråga.Utskottet hänvisar till tidigare behandling här ikammaren och avstyrker motionen. I denna frågahar man ju inte lyckats nå politisk enighet.De kyrkliga valen tas upp i flera motioner. Bl.a.yrkas på en kyrkans valdag och att de kyrkliga valenskall förläggas före de allmänna valen. Detfinns även motioner om att kyrkofullmäktigevaletskall ske som övriga val.De kyrkliga valen har i många sammanhang varitföremål för diskussion. Folkstyrelsekommitténföreslog i sitt betänkande att kyrkofullmäktigevalskulle ske året före de allmänna valen.I den proposition som lades fram med anledning avfolkstyrelsekommitténs betänkande föreslogs medhänvisning till bristande politisk enighet ingenändring av tidpunkten för kyrkofullmäktigeval.I det betänkande som vi nu behandlar framhållerutskottet att det inte bör övervägas att ha dekyrkliga valen som de allmänna valen.Däremot anser utskottet, med hänvisning tillöverväganden som sker i och isvenska kyrkans centralstyrelse, att frågor omändrad tidpunkt för de kyrkliga valen bör tas upptill prövning.Fru talman! Till betänkandet har fogats enreservation. I den behandladefrågan om budröstning återkommer tredje vicetalman som första namn i en motionoch vill ställa särskilda krav på vårdare sombudröstare. I motionen krävs att vårdaren skallkunna styrka i vilket vårdnadsförhållande han ellerhon står till den röstberättigade. I reservationen,som de borgerliga partierna och stårbakom, sägs att erfarenheten visar att särskildaproblem uppkommit i vad gäller budröstninggenom vårdare. missbruk har förekommit,sägs det.Efter de senaste två valen har endast ett öppetbrev -- val -- kommit tillvalprövningsnämnden i den här frågan. Jag kan intese att det här är något stort problem.Så sent som avstyrkte utskottet, liksomtidigare, motionsförslag som liknar detföreliggande förslaget. Kammaren följde utskottet.I den promemoria som upprättadeefter val och som övervägs inomjustitiedepartementet tas budröstningen upp i ettvidare perspektiv. Resultatet av dessaöverväganden bör därför avvaktas.Med hänvisning till vad jag nu har anfört ochtidigare ställningstagande i denna kammare yrkarjag avslag på reservationen och bifall tillutskottsmajoritetens hemställan och, fru talman, iövrigt bifall till utskottets hemställan.Som kommentar till vad som sagts om budröstningvill jag framhålla att jag personligen tycker att maninte skall anse att vårdarna står i ett särskiltförhållande när de skall göra en tjänst åt en annanperson. I motionen skrivs det ju att vårdarna skallkunna styrka i vilket vårdnadsförhållande de står.Således måste de, såvitt jag förstår, ha intyg frånnågon att de är vårdare. Andra som skall vara budställs det inte sådana krav på. Det kan ju tänkas attbarnbarn skall avlämna en röst för sin farfar, morfareller någon annan åldring. Vederbörande borkanske långt bort. Jag tror att det är lika svårt förvalförrättare att i sådana fall säkert avgöra om alltär riktigt. Som jag sade tidigare är det här fråga omen översyn och jag tycker därför att vi medtillförsikt skall avvakta resultatet, innan vårdarnasärbehandlas.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag skall börja med att be om ursäktför att jag tilltalade med ''du'' i förraanförandet, men jag vände mig till honompersonligen.När nu svarade blev jag inte nöjd. Detsom de fyra partiernas representanter pekar på ärett problem. Jag kan med mycket stort eftertryckoch med mycket lång erfarenhet säga att det är ettproblem. Om man har ett problem i lagstiftningennär det gäller det demokratiska genomförandet avett val är det mycket viktigt, , att varatydlig. Det är tydligheten som vi efterlyser iutskottet och i reservationen. Jag skulle gärna viljaatt återkommer och förklarar varförinte erfarenhet finns. Det finns erfarenhet. Atthänvisa till ett brev tycker jag är en dumhet -- föratt använda klartext. Jag vet vilka problem somvalnämnderna har haft och vet att frågan allvarligthar diskuterats i och ingår iutvärderingen. Man är alltså mitt uppe iproblematiken. De fyra partierna menar inte skall ändra lagstiftningen men attlagstiftningen skall vara tydligare, så att detusentals personer som är valförrättare kan klaravalförrättningen på rätt sätt och så att systemet intekan manipuleras. Den föreslagna ändringen avlagstiftningen innebär att även omyndigförklaradefår rösträtt. Det är, som sade, ensjälvklarhet att detta kommer att innebära att detblir fler fall då det kan bli svårt att veta i vilkenrelation vårdaren står till väljaren. Här handlar detbara om att vara tydlig. Jag vill att och talar om varför vi inte nu skullekunna vidta en åtgärd som skulle underlätta förvalförrättarna. Faktum är ju, , att dethär är ett mycket stort problem för valförrättarna.De får sätta sig ned och fundera över vilka reglersom gäller. Inne i vallokalen -- och det är det storaproblemet -- möter de i en stressad situation väljaresom kommer med entydiga påståenden om varförde har rätt att lämna rösten. Då måstevalförrättaren kunna luta sig mot en tydliglagstiftning. Det är skälet till reservationen.Anf. 6 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Vallagstiftningens syfte måste ju varaatt så mycket som möjligt minska möjligheterna tillskönsmässiga avgöranden i själva vallokalen. Detskall finnas klara regler att gå efter, regler som allakänner till och som man vet tillämpas lika över helalandet. När det gäller just frågan om budröstningkan man naturligtvis komma till olika slutsatser iolika vallokaler.Nu går det inte, som gjorde, att jämföravårdarna som budbärare med nära släktningar. Envårdare kan ju företräda väldigt många. Det har juförekommit tidigare att man har samlat ihop en stormängd röstande och varit bud åt dessa utan attvårdarförhållandet har varit särskilt klart. Detgäller alltså flera, och det går således inte attjämföra med barnbarn som röstar för farfar. I deallra flesta fall har väl barnbarnet bara en farfar attrösta för.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag har inte tjänstgjort somvalförrättare, men det är möjligt att det är storaproblem för dem som är valförrättare. Men hur viän skriver lagar tror jag inte att det kommer att varapå samma sätt i alla vallokaler, eftersom det ju görspersonliga tolkningar av vallagen. Jag tror alltså attdet kommer att förekomma en del variationer.Jag vill peka på vad man har sagt i riksskatteverketspromemoria från . ''Enligt RSVs bedömning kan en avsevärdförbättring åstadkommas genom att make åläggsatt underteckna försändelsen.'' Det sker ju inte nuom äkta makar röstar för varandra.RRV fortsätter: ''Det kan i detta sammanhang ävenifrågasättas om kraven på sjukdom, rörelsehindereller hög ålder måste finnas vid budröstning medhänsyn till att dessa förhållanden normalt inte kankontrolleras. ''Således vill , såvitt jag förstår, seöver hela budröstningsförfarandet. Om det ändåskall ske en översyn av detta, tycker jag att det äronödigt att stifta en ny lag . Därför bör vi avvaktavad som kommer fram vid översynen.Anf. 8 () replik:Fru talman! Det handlar inte om någon nylagstiftning. I reservationen talas det om att denbefintliga lagstiftning som är nödvändig skallkompletteras med ett förtydligande, eller rättaresagt två förtydliganden, kring sammaproblemkomplex.Sedan säger här i plenisal tolkar lagen olika i vallokalerna. Det är justdetta som är problemet och det är just därför somvi skriver reservationen. Det är fullständigtoacceptabelt att det i vårt demokratiska valsystemfinns denna typ av otydligheter. hargenom sitt inlägg gjort det ännu mer nödvändigt attvi allvarligt överväger om vi inte skall ha ettförtydligande av de regler som skall gälla förvalförrättarna när de skall pröva vem som ärvårdare.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är ju inte bara valförrättare somtolkar lagen på olika sätt. Även domstolar tolkarden på olika sätt.