prot · GE0943 · 1990-12-11 00:00:00 — Men käre PerGahrton, låt oss i varje fall skicka dem tillåtervinning!Anf. 13 PER () replik:Herr talman! Det är riktigt att vill man ägna sig åtåtervinning är EG en utmärkt källa att ösa ur. NärDanmark gick med i EG fanns det 10 000 sidor EG-regler. finns det alltså 80 000 sidor. En danskhar att lyda ungefär 40 000 regler och lagar. Av demär det bara 7 000 som har tillverkats i . Deandra 33 000 har gjorts i EG. Inbillar man sig, PärGranstedt, att man slipper regleringar, lagar ochförordningar om man går in i en sammanslutningsom t.o.m. centalt bestämmer hur mycket sockerdet skall vara i marmelad, har man inte fattat såvärst mycket av vad EG faktiskt är.Hadar ställer ständigt frågan varför vikritiserar EG och älskar alla de andraorganisationerna. Det finns mycket som är bra iEG, men detta är inte ett skäl för att gå med i EG.EG har t.ex. anslagit ett antal miljoner tillsjukhusen i . Det tycker jag är ett utmärktbeslut, som enligt min mening bordeanpassa sig till. Det sker bra saker i , liksom iJapan, och i mängder av jordens 150länder. Vi kräver inte att skallansöka om inträde i dessa länder. Det är det som ärskillnaden.Hadar frågade om den här FN-organisationenhar parlament och om den är demokratisk. Det rörsig om en mellanstatlig samarbetsorganisation somicke har överstatliga befogenheter. Jag trodde att vivar överens om att EG ändå är någonting speciellt.Det är en stat i vardande, där man hardirektverkande beslut. Har man direktverkandebeslut är det också rimligt att besluten fattas på ettdemokratiskt sätt.Sedan till och balterna. Jag känner ocksåösteuropéer och balter som gillar EG. De ser i EGoch frihet, demokrati, rikedom osv. Vigröna har då börjat berätta för dem om en del andrasidor av EG, om sådant som faktiskt är fakta.Inledningsvis sade jag att de får överge sinadrömmar om egen valuta, egen riksbank och annatsom från EGs synpunkt är barnsligheter. De kaninte tro att de skall få lokal kontroll över allt detsom nu bestäms i . Det kommer attbestämmas i . När vi förklarar det, kan manmilt uttryckt säga att entusiasmen för EG falnarnågot.Jag undrar om berättar för debalter som har EG-flaggan på sina affischer attjust det nationella självbestämmandet, som deälskar, blir vi förhånade för att vi i viss utsträckningvill behålla för , att det betraktas somreaktionärt. Just det som att vi är reaktionära för är det som liggerlitauerna närmast om hjärtat. Har afUgglas berättat det för dem? Det hade varitintressant att få veta.Talmannen anmälde att , anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 14 ():Herr talman! Den diskussion som vi för i riksdageni dag och det beslut vi antagligen kommer att fattatidigt röner stor uppmärksamhet i helaEuropa. När regeringen deklarerade sin avsikt attbe om ett mandat att vidga förhandlandettill att omfatta ansökan om medlemskap i ,mötte det mycket postitiv uppmärksamhet runt omi . Och jag är mycket glad över att så mångaav de i stationerade utländskaambassadörerna just nu lyssnar på denna debattoch följer diskussionen i omkring detframtida samarbetet med Europa.Det är naturligtvis, som någon har sagt tidigare, en historisk händelse i det svenskaparlamentet. Jag vill ändå erinra om att det vibeslutar om nu inte är ett medlemskap i , utandet är om att ge rätt till regeringen att ansöka ommedlemskap. Det finns något delade meningarmellan två grupperingar i utrikesutskottet om närdenna ansökan kan lämnas in. ochsocialdemokraterna säger att vi utgår ifrån att detmöjligt att göra det , medan folkpartietoch säger att det skall ske under 1991.Jag tycker personligen att det är en ganska litenskillnad här, och jag vill inte nu ta upp någonpartipolitisk strid omkring detta. Det är minbedömning att en ansökan kommer att inlämnasunder , när har rotts iland, ochjag skulle personligen vara mycket tillfredsställdom detta kunde ske.Om förhandlingar kommer till stånd, är det EGsom bestämmer tidpunkten, och sedan får vi se hurlång tid det tar. Det kommer inte att vara möjligt ipraktiken att nå medlemskap i förrän efter 1994års val, men det vore en lämplig och tänkbartidpunkt att träderin som full medlem i gemenskapen.Arbetet med det betänkande som vi nu presenterarbörjade inte med frågan om medlemskap i utanmed en lång rad väckta motioner somsysslar med EES-förhandlingarna eller EEA-förhandlingarna. Det är naturligtvis angeläget attSverige i den förhandlingsprocess som pågår sålångt som möjligt kan få igenom de önskemål ochkrav som ställdes i riksdagsuttalandet och somdelvis upprepas i det här betänkandet.Det är förhandlingar som pågår, och vi vet inte vadresultatet av dem blir, men det är vår förhoppningatt vi så långt som möjligt skall nå framgångar medde önskemål som har framfört. Detinnebär emellertid också att de som är motståndaretill varje form av samarbetet med Gemensammamarknaden ställer ett antal frågor, och sedan sägerde: Hähä, ni kan inte besvara frågorna, och därförstår det hela på lösan sand! Många frågor kan intebesvaras , därför att de är föremål förförhandlingar, och vi vet ännu inte vilketförhandlingsresultatet blir. Vi kan uttalaförhoppningen att de önskemål så långt som möjligtskall tillgodoses som vi i olika sammanhang harframfört från svensk sida.Skälen till att en ansökan om medlemskap nu kanlämnas in har flera talare tidigare framfört. Jag kanvara mycket kortfattad på den punkten, för det ärså självklart att de stora och snabba förändringarnasom har skett i , omvälvningarna i enskildaländer i Öst- och , den oerhörtviktiga ESK-processen, resultatet av de bilateralaförhandlingarna mellan och ,sammanbrott och Europarådetsutveckling är de grundläggande skälen till att vi nubefinner oss i en situation då vi kan utvidgaönskemålen om samarbetet med Europa.Jag kan erinra om vad utskottet har skrivit i tidigarebetänkanden. Från dras under dennärmaste tiden tillbaka 39 500 stridsfordon, någotsom dramatiskt påverkar hela världsdelenssituation. Men vi säger i vårt betänkande, och jagvill upprepa det, att medlemskap i i ingetavseende får lov att minska eller göra betydelselöstsamarbetet med östra och centrala . Vi troratt vi genom medlemskap i får ändå bättremöjligheter att utveckla länderna i östra ,samarbeta kring en förändring i positiv riktning,inte minst i de baltiska republikerna.Det är också självklart att vårt Europasamarbeteinte får ha negativ påverkan på samarbetet medtredje världen. Jag är utomordentligt övertygad omatt våra möjligheter att samarbeta med såväl östraoch centrala som tredje världen förbättras,om vi genom medlemskap i kan få ettinflytande i den beslutsprocess som pågår där. Dethar flera av de Europafientliga personerna i landetsom deltar i debatten inte förstått. De förstår inteatt vi nu är utan inflytande över besluten.Vi kan vara med och påverka EG i positiv riktningnär det gäller att lösa tredje världens väldigaproblem och när det gäller östra . Det ärfrån medlemskapets plattform vi förbättrar våravillkor för arbetet med att få till stånd fredligtsamarbete, förbättrad miljö, god levnadsstandard,ett liv i mänsklig värdighet i hela världen.Jag skall undvika att vara alltför polemisk. Det ärinte min avsikt att vara det. Jag vill bara säga att jagblev litet ledsen när jag hörde . Om vi i detta historiskaögonblick har lyckats skriva ihop oss omkringönskan om ett medlemskap i , då är det väl inte alldeles nödvändigtatt göra inrikespolitisk strid av detta och tala omEuropanegativa partier, osv?Jag har för egen del varit medlem i i26 år och har gjort vad jag harkunnat för att förbättra samarbetet inom Europa.Utrikeshandelsministern har under många mångaår varit en mycket aktiv medlem i ochgjort påtagliga ansträngningar för att skallkomma så nära som möjligt.Socialdemokratin har inte varit negativ tilleuropeiskt samarbete, men vi har gjort debedömningarna med hänsyn till det politiska läget iEuropa att neutralitetspolitiken inte har tillåtit ossatt söka medlemskap i marknaden.Nu har förutsättningarna förändrats, och det ärdetta som utrikesutskottet analyserar och skriverom i sitt betänkande. Det är okunnigt, när BengtHurtig säger att detta har skett slarvigt och utan endjupgående analys.Vi har , med hjälp av den främstaexpertis förfogar över, analyseratneutralitetspolitikens förutsättningar och kommitfram till en mycket stor majoritet kring debeskrivningarna. säger att vi övergeralliansfriheten, att det är en torftig och luddiganalys, att det är en skandalös behandling. Alltdetta är helt oförskämt mot utrikesutskottet.Sedan gör en beskrivning avsituationen i världen som jag helt kan hålla medom. Han beskriver situationen i . Hanberättar om de olika krigshärdarna. Han talar ommiljöproblemen. Ingen av dem som har deltagit iutrikesutskottets arbete har något att invända motdenna verklighetsbeskrivning. Det ser ut så. Menvad har det med EG-debatten att göra? Blir ettsvenskt medlemskap i av den naturen attsituationen i världen försämras?Jag upprepar att det är som medlem avGemensamma marknaden kan vara medoch påverka utvecklingen positivt på dessaområden, där vi är överens om att vi verkligen intelever i den bästa av världar. Miljöförstöringen,skuldkrisen och allt detta andra som om är aktuella problem som tyngermänniskorna och som skapar gigantiska svårigheternär det gäller att ge folken en rimliglevnadsstandard.Detta arbetar vi med i och i allaolika sammanhang inte minst när det gällerbiståndspolitik. Ingenting säger att inte det arbetetskulle kunna fortsätta och faktiskt gå ännu bättreom vi blev medlemmar i den Gemensammamarknaden.Det allvarliga i situationen är att ni försökerskrämma folk genom att säga att det blir än värre.EG är så fult, Gemensamma marknadens länderhar så dåliga förhållanden, allting är på alla punkternegativt. Det är inte sant. På många områden liggerden Gemensamma marknaden längre fram änSverige. Vi erinrar i utskottets betänkande om attden meddelat att den i vårkommer att lägga fram förslag om en ändring avden svenska jämställdhetslagen så att den når upp inivå med EGs direktiv. På många punkter ligger vilångt före EG, men på andra ligger vi efter. Det ärsjälvklart att vi inom ramen för ett EG-medlemskap skall fortsätta att utveckla våraförhållanden på de olika samhällsområdena.Pär försöker få i gång en debatt omsocialdemokratins handläggning av detta. Jagtycker det är onödigt. Om vi har skrivit ihop oss,och socialdemokratin, kan vi avstå från attdiskutera om det eller det steget var historisktriktigt. Låt oss i stället säga: går vi vidare underde förutsättningar utrikesutskottet radar upp ochförsöker skapa möjligheter för att blimedlem i ett vidgat Europa.Så några ord om grundlagsändringen. Jag är ganskaövertygad om att vi måste ändra regeringsformenför att bli medlem av EG. Men diskussionerna harhär gällt att motståndarna först vill sätta i gång engrundlagsändringsprocedur som skall ta en massaår innan vi kan lämna fram en ansökan ommedlemskap. Det är ett rent sabotage av det arbetevi håller på med.Jag vill bara fastslå -- liksom vice ordföranden iutrikesutskottet tidigare -- att det inte finnsnågonting som säger att man måste ändragrundlagen innan man ansöker om medlemskapoch påbörjar förhandlingar. Det är först närmedlemskapet skall träda i kraft som vi måste ändraden svenska regeringsformen. Det pågår nu enanalys av ifall detta är nödvändigt eller inte.Riksdagen får i vanlig ordning ta ställning till detta.Ärendet kommer att behandlas ikonstitutionsutskottet och på det sätt somgrundlagsändringar fordrar.Jag vet inte hur mycket de bryr sig om Per Gahrtoni . Jag kan inte tänka mig att de är särskiltimponerade eller bryr sig särskilt mycket omhonom. Därför är det ointressant att ge ett råd frånden svenska sida vad han skall säga närhan kommer dit.Däremot är det viktigt att notera att vi hadeen litauisk delegation som gäster, och attvi framöver tar emot delegationer från ochLettland och från sida är beredda tilldjupgående och omfattande samarbete med debaltiska folken. Det kan handla om hjälpekonomiskt. Vi har slagits för deras rätt att delta iESK-processen, fast vi misslyckades eftersomSovjetunionen inte godtog det. Vi har utfäst oss attgå mycket långt i försöket att hjälpa dem på olikaområden.Just nu hjälper till med att försökautbilda tjänstemän och politiker i hur parlamentetfungerar. Jag tror att det samarbetet, där riksdagenöppnar sig för kontakter med de baltiska folken, ärav mycket större betydelse än att Per reserdit och försöker förklara olika saker för dem.Fru talman! Vi är stolta över . Vi vill slå vaktom det vi har uppnått. Vi vill i samverkan medövriga ytterligare utveckla vår välfärd ochmedborgarnas trygghet.Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag påsamtliga punkter.Anf. 15 PER () replik:Fru talman! Jag skall inte bjuda på pajkastningmed , detta är för allvarligt. Kanskeskriver jag i stället ett lundaspex om äventyren iutrikesutskottet någon gång.Men jag skall ställa några mycket seriösa frågor.Först och främst: Varför har socialdemokraterna såbråttom? och andrasocialdemokratiska tidningar har ställt den fråganom och om igen: Varför är det så bråttom om detändå inte går att bli medlem förrän ? EGs regeringskonferenser börjar i slutet pånästa vecka. Svaret på många grundläggande frågorkommer rimligen . Varför har ni dåså bråttom med detta principbeslut att ni måstesätta upp det som en fotnot i ett krispaket? Varförkunde ni inte ta det litet lugnare och invänta enseriös debatt i offentligheten och ge folk en chansatt sätta sig in i frågan?Vidare: Om det nu visar sig att ni gör en felaktigbedömning och vi gör en riktig bedömning om EGsutveckling till en militärpakt, vad gör ni då? Vadgör ni om svaret kommer ellermånader att man tar definitiva steg på vägen mot enmilitärpakt? Får vi då klara besked frånsocialdemokratin att ni avbryter förberedelsernaför svenskt EG-medlemskap? Kunde vi få dettahelt klarlagt redan här skulle debatten skingradimmorna på i varje fall en väsentlig punkt när detgäller förtroendet för utrikespolitiskahållning.Den sista frågan handlar om en kommandevalrörelse. Vad skall ni egentligen slåss medmoderaterna om?Jag hörde att taladeom att högerkrafteran ville utnyttja denekonomiska krisen för ett systemskifte. Jag drogslutsatsen att han själv anser sig tillhörahögerkrafterna, för det är precis vadsocialdemokraterna gör.Det stora systemskiftet kommer ju när vi går in iEG. Socialdemokraterna har i betänkandet skrivitihop sig med och om enbedömning som inte bara handlar om EG, utan somhandlar om hela samhället. De har skrivit fast sig ien bedöming där de tycker att EG överlag är likabra eller t.o.m. bättre än i de flestaavseenden. Det är precis moderaternasuppfattning. De tycker att EG-samhället är bättre.Vad skall ni slåss med dem om? Vi kommer att påpunkt efter punkt påpeka att ni i allt väsentligt äröverens om EG, om energipolitik, omskattepolitik, om sjukförsäkring, om socialpolitik,om allting. Detta är den helt övergripande frågan.Denna debatt visar i alla fall en sak: det finns en gråmajoritet och en grön opposition.Anf. 16 ()replik:Fru talman! Jag har full respekt för en övertygad europé. Jag trorockså att det finns många andra sådana i hans parti.Men jag måste lyssna när utrikesministern så sentsom här i kammaren anförde femskäl mot EG-medlemskap.Jag kan också läsa innantill i socialdemokraternas90-talsprogram, där det faktiskt står attmedlemskap i inte kan förenas medneutralitetspolitiken. Man tar alltså avstånd frånmedlemskap i slutsats måste bli att här har skett enomsvängning, och jag är, , mycket gladöver denna förändrade politik.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag visade i mitt anförande att när mangår in i en allians, som EG utvecklas till, måstedet rimligen innebära att alliansfriheten överges.Då hade det varit rimligt att utrikesutskottetåtminstone gjort en analys av vad det innebär förSveriges vidkommande, för säkerhetspolitik,utrikespolitik och försvarspolitik i global skala. Vadman gjort är att man fört ett resonemang somenbart gäller . Vi har ju inte varit alliansfriabara mot konstellationerna i , utan vi harockså stått fritt i förhållande till de allianser somfinns i hela världen. Det är denna brist på analyssom jag tycker är djupt otillfredsställande.Den andra bristen som jag underströk är brådskanatt komma före de två stora EG-konferenserna,som skulle kunna ge mer information om vartåt EGutvecklas. Det är den brådskan som gjort attbehandlingen i utskottet blev, som jag ser det,mycket bristfällig. Brådskan har också tagit siguttryck i att vi fått rättelseblad på våra bänkar.Den tredje bristen som jag uttaladeotillfredsställelse över är att man inomarbetarrörelsen inte velat gå in i en offentlig debattom hela den här problematiken, innan man nuskrider till beslut.Som vi uppfattar det går harmoniseringsprocessen iEG inte att förena med målet full sysselsättning. Ärdet så att ett medlemskap i kommer att varaförenligt med den gamla målsättningen i svenskarbetarrörelse att uppnå full sysselsättning?Anf. 18 () replik:Fru talman! tyckte att det var onödigtav mig att, när vi nu ändå hade enat oss i utskottet,ta upp det sätt på vilket regeringen hadeaktualiserat frågan om ett svenskt medlemskap. Jagdelar inte den uppfattningen. Det faktum att vi nuhar medverkat till ett positivt ställningstagande ifrågan om en medlemsansökan innebär inte att vigodtar det sätt på vilket regeringen aktualiseratfrågan. Det vill jag understryka. Vi tycker inte attdet var ett särskilt värdigt sätt att ta upp den härstora framtidsfrågan som en del i ett ekonomisktkrispaket. Att över huvud taget presentera Sverigesintresse för ett medlemskap som ett försök att lösaen akut ekonomisk kris ger inte den bästautgångspunkten för den fortsatta hanteringen avfrågan, och det tycker jag att regeringen är värdkritik för.Än allvarligare är att man tog upp frågan utan att hasamrått tillräckligt med de övriga EFTA-länderna,däribland de nordiska länderna. Detta har skapatsvårigheter för vårt fortsatta samarbete i dennordiska kretsen och i EFTA-kretsen. Jag tycker attregeringen är värd kritik också för detta. Mendenna kritik riktas naturligtvis inte mot utskottetsvärderade ordförande och hans partivänner iutskottet, utan den riktas mot regeringen. Dennafråga är klantigt skött av regeringen, när den nu haraktualiserats. Men när vi stod inför att ta ställninghar vi medverkat till ett positivt ställningstagande,som vi i det läget tycket var befogat.Anf. 19 () replik:Fru talman! Av någon helt obegriplig anledning ärPer intresserad av vad vi skall slåss medmoderaterna om. Det klarar vi själva. Det är storamotsättningar i svensk politik mellan moderateroch socialdemokrater. Dessa kommer vi att slåssom i valrörelsen, men det angår inte Per Gahrton.Ni har era egna valrörelsefrågor, och dem lägger vioss inte i.Frågan har uppstått: Varför blev det så bråttom?Jag kan se detta som en berättigad fråga. Det gickfort på slutet -- det är alldeles klart. För egen delinsåg jag att det var nödvändigt att såvälfackföreningsrörelsen som industrin och även deeuropeiska länderna skulle få en klarsignal omSveriges avsikt. Man kan sedan lägga in alla möjligafaktorer i detta, men det är viktigt att vi når framtill en situation där vi kan tala om för EGsmedlemsstater och för hela det svenska näringslivetatt vi är beredda att lägga in en ansökan ommedlemskap.Bengt frågar om vi kan förena vårt mål försysselsättningspolitiken med ett medlemskap.Detta är en av förutsättningarna, och den finnsinskriven i utskottets betänkande. Vi säger där attfull sysselsättning nu och framgent kommer att varadet övergripande målet för svenskarbetsmarknadspolitik. Vi har ju förutsett ochdiskuterat allt detta. Vad vi nu talar om är att ge ettförhandlingsmandat. Om EG utvecklas i enriktning som vi, enligt utskottets mening, inte kanacceptera, då blir det ingenting. Då får vi se vad vikan förhandla oss fram till. Vi vill startaförhandlingar, och vi får under resans lopp se vaddet kommer upp för svårigheter. Vi får då göra detbästa vi kan för att försöka lösa dessa.Bengt säger vidare att utskottets behandlingvarit otillfredsställande och att ett tecken på det äratt det kommit ut tilläggsblad. Men dessatilläggsblad gäller inte utskottets betänkande, utandet är era reservationer, många totalt onödiga, somni fått rätta i tilläggsblad. I övrigtfinns det ingen kritik att rikta mot utskottetsformella handläggning av ärendet.Anf. 20 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte vilket humör denvärderade utskottsordföranden är på när hantycker att hans politik inte angår oss och att vårareservationer är onödiga. Men jag skall intefördjupa mig i den sortens debatt utan i stället tafasta på en annan sak i inlägg. Hansäger att det var bråttom för attfackföreningsrörelsen och industrin samt ländernaute i skulle få en klarsignal. Det ärintressant att man betraktar denna viljeyttring frånregeringens sida som en klarsignal om att Sverigeskall medlem i EG, i synnerhet om beslutet blir detsom utskottsmajoriteten vill. Då skulle det alltsåvara en klarsignal och då skall aktörerna, som detheter i modernt språkbruk, i världen -- framför allti och i synnerhet i fr.o.m. ieftermiddag eller utgå från attSverige blir medlem i EG. Men hur går det ihopmed uppfattning att vi egentligen intebestämmer någonting alls . Vi ger visserligenregeringen ett förhandlingsmandat, men vad somsedan händer beror på regeringskonferenser ochallt möjligt annat.Vad är det egentligen det handlar om? Är det ettprincipbeslut som ger klarsignal, som ? Eller är det bara en liten detalj på vägen sominnebär att regeringen får rätt att förhandla. Det fårregeringen ett klartecken av om, men detär fortfarande en massa förbehåll -- väldigt många,om man skall tro på debattörer i dag.Det vore väldigt nyttigt för det svenska folket att fåreda vad det beslut som ni planerar egentligeninnebär. Är det ett diffust besked eller är det dendefinitiva klarsignalen som ni kör igenom utan attha frågat folk?Anf. 21 () replik:Fru talman! Det är viktigt, , attmålsättningen om full sysselsättning finns inskriveni betänkandet. Men jag har träffat mångaföreträdare för EGparlamentet som också har denmålsättningen och dessutom målsättningen att densociala stadgan i EG skulle komma till stånd. Menefter alla dessa decennier klagar de bittert över attingenting händer, att arbetslösheten fortfarandeligger på 10-procentsnivån och att den socialastadgan bara blivit en rekommendation. Det ärverkligheten bakom de starka krafter som styrEG.Det är naturligtvis förhoppningen att vi skall kunnapåverka utvecklingen. Men den påverkan kanarbetarrörelsen i utöva och utövarredan nu utan att vi har ett medlemskap. Det kanman göra genom att stödja och utveckla deorganisationer som kämpar nere i Europa.Det är naturligtvis brådskan i utskottsbehandlingensom påverkat våra möjligheter att få allt korrektoch som varit orsaken till att det blivit tilläggsblad.Min kritik riktar sig inte mot tjänstemännen iutskottet, utan det är naturligtvis utskottsledningensom dirigerar och bestämmer vad tjänstemännenskall göra.Vi är tacksamma för den service som vi har fått.Man har gjort så gott som man har kunnat i denbrådska som har rått. Jag vidhåller dock kritikenmot den oerhörda snabbhet som man har gått frammed och bristen på debatt ute i samhället innan vikommit till skott liksom kritiken mot att man intehar kunnat vänta på de beslut som eventuelltkommer att fattas på EGs konferenser.Anf. 22 () replik:Fru talman! Vad klarsignalen gäller kan man fåreda på om man bara bemödar sig om att läsautskottets betänkande, vilket Per inte gör.Jag hänvisar till formuleringen ''bör regeringenkunna lämna in en svensk ansökan ommedlemskap''. Det är det som det handlar om. Detär inte så att vi går in i ett avtal just .