prot · GE0938 · 1990-12-04 00:00:00 — Det ärnaturligtvis betydligt viktigare att man har enrättvis syn i de stora frågorna inom den ekonomiskapolitiken och skattepolitiken för att åstadkommaregional balans.Man ser i kommunerna det litet grand som enutmaning att man får väldigt många kostnaderövervältrade på sig. Sedan får man ett skattetaköver huvudet, och det sägs attkommunalpolitikernamåste ha detta, eftersom deinte klarar ekonomin. Det slår mycket hårt framförallt mot de kommuner med regionalpolitiskaproblem som finns i län.Det vore självfallet tacksamt om finansministernkunde ge en fingervisning om hur man skall hanteradessa ekonomiska problem. I ett läge där man ivissa fall är beredd att tillgripa sådana extremaåtgärder för expansiva områden kan det uppfattassom att man i län är bortglömd. Jag skullegärna vilja ha en bekräftelse från finansministernatt han är beredd att tänka på detta i fortsättning.Anf. 132 Finansminister ():Herr talman! Jag har tillsatt denkommunalekonomiska utredningen, som skall göraen bedömning av kommunernas ekonomi framöveroch hur finansieringen av den kommunalverksamheten skall ske. Det kommunalaskattestoppet är till för att anpassa tillväxten ikommunernas verksamhet till de realekonomiskaförutsättningarna. Det har, som vet,varit en snabb expansion , och vi kaninte ha en sådan snabb takt i fortsättningen. Det ärskälet till det kommunala skattestoppet. Det liggeri den kommunalekonomiska utredningens uppdragatt redovisa hur det skall åstadkommas en rättvisfördelning mellan kommunerna och hur det skallbli i fortsättningen på området.När det gäller denna typ av lån vill jag upprepa vadjag sade . Det är fråga om extraordinäraåtgärder. Med hänsyn till det statsfinansiella lägetkommer det inte att finnas utrymme för att görasådana insatser. Däremot skall vi genomskatteutjämningen hjälpa de kommuner som hardet svårast. Jag är angelägen om att se till att detfinns resurser så att detta kan . Det är ett skältill att jag har ett visst motståndskraft mot förslagatt sänka skatteinkomsterna som kommer fråndiverse håll.Anf. 133 ():Herr talman! Det finns stora förväntningar iKalmar län på utredningsarbetet med hänsyn tillåldersstruktur osv. -- även om det tas viss hänsyn tilldet i dag.Vidare har vi det extra skatteutjämningsbidraget.Jag såg en redovisning över fördelningen. Även därfanns det en tung post där man räknade inkostnaderna för infrastrukturella åtgärder istorstadsområden. Inte heller där kunde jag se attdet fanns den fördelningssynen att det är de mestutsatta områdena som pengarna skall användas för.Det regeringsförslag om storstadstrafiken somredovisades angåendeinfrastrukturella åtgärder visar inte heller dennarättvisa syn mot svaga regioner. Jag hoppas att detblir en ändring i fortsättningen.Anf. 134 Finansminister ():Herr talman! Fördelningen av de extraskatteutjämningsbidragen sker genom den nämndsom är tillsatt och som har parlamentarisksammansättning. Den nämnden har varit enig. Debeslut som jag har varit med i regeringen att fattahar helt byggt på de förslag som är framlagda avnämnden. Man har gjort ett bra arbete, och jag harhaft lätt att ansluta mig till de förslag som nämndenhar redovisat.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/81:243 om rättshjälp vidbodelningAnf. 135 Justitieminister ():Herr talman! har frågatmig om jag avser att upphäva den inskränkning som8 § första stycket sjunde punkten rättshjälpslageninnebär när det gäller möjligheterna till rättshjälp ibodelningsärenden och när denna lagändring i såfall förväntas.Alltsedan rättshjälpslagens tillkomst hardet funnits restriktioner i fråga om rättshjälp förbodelning. Den nu gällande regeln, som CharlotteCederschiöld hänför sig till, infördes den 1 juli 1988och innebar en viss ytterligare åtstramning. Jag villerinra om att ett enigt justitieutskott vidriksdagsbehandlingen tillstyrkte regeringsförslageti denna del. Sedan den nya regeln gällt fickjag emellertid signaler om att det förelåg en vissojämnhet i rättshjälpsnämndernas praxis somkunde leda till mindre tillfredsställande resultat ivissa fall. Med anledning av detta hölls ijustitiedepartementets regi en hearing i mars 1990med företrädare för bl.a. advokater ochrättshjälpsnämnder. Därefter har vissa ytterligareundersökningar av praxis gjorts.Jag avser att redovisa mina slutsatser avutvecklingen i min anmälan till 1991 årsbudgetproposition och vill inte nu föregripa denbehandling som frågan då kommer att få.Anf. 136 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag är fullt medveten om att det var ett enigtjustitieutskott som införde denna inskränkning.Men sedermera har vi moderater i ett särskiltyttrande markerat att vi önskar en förbättring påområdet. Om det inte sker har vi sagt att vi kommeratt återkomma i frågan.Nu har den moderata partistämman enhälligtkommit fram till att vill upphävadenna inskränkning. Vi har tröttnat på att vänta.När det gäller undersökningarna av praxis har jagvarit i kontakt med departementet ochrättshjälpsnämnden och därifrån fått informationerom att någon egentlig ändring inte föreligger,kanske i något enstaka ärende.Statsrådet vill inte tala om vad regeringenegentligen vill. Det försvårar onekligen debatten.Men slutsatsen är att man ändå kan hysa ett vissthopp för vad som komma skall ibudgetpropositionen.Någon hearing hade väl inte behövts omförhållandena hade varit tillfredsställande. Om enändring behövs är det bättre att upphäva eninskränkning i lagen än att påverka tillämpningenav den.Vi får hoppas att svensk lagstiftning snart får litetkonkurrens och utsätts för jämförelser med andraländer. Det skulle kunna tvinga fram en merändamålsenlig lagstiftning. Vi kan jämföra med vårstora granne med 80 miljoner invånare,dvs. mer än 40 miljoner kvinnor. Där finns s.k.Prozesskostenhilfe och Rechtsberatenhilfe somligger utanför själva det rättsliga förfarandet.Prozesskostenhilfe gäller i alla processuellasammanhang. gäller detäven för utlänningar och statslösa. Så en delsvenska kvinnor i skilsmässosituationer skullefaktiskt ha ett bättre läge som statslösa i Tysklandän som svenskar hemma i Sverige.Men det är inte bara i som man har lagligrätt till rättshjälp vid bodelning. För att ta någraexempel finns den rätten dessutom i ,, , , i de somjag har hunnit undersöka, och i . Sannoliktfinns den också på flera håll.Varför är det så farligt att låta människor få chansenatt få sin sak prövad? Vilken skada skulle detinnebära om vi fick den chansen även i ?Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:251 om rättshjälpentill asylsökandeAnf. 137 Justitieminister ():Herr talman! har frågat statsrådetMaj-Lis Lööw om vilken rätt och vilken möjligheten asylsökande har att påverka valet av denadvokat som skall handha och formuleraflyktingens överklagningsärende. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallbesvara frågan.I de fall som frågan avser utgår rättshjälp genomoffentligt biträde enligt rättshjälpslagen(1972:429). Till biträde utses i allmänhet enadvokat eller en biträdande jurist vid advokatbyrå.När det gäller valet av offentligt biträde ärhuvudregeln att man i första hand skall förordnaden som den rättshjälpssökande själv har utsett.Självklart har den som just kommit till förförsta gången i allmänhet inte några praktiskamöjligheter att själv på ett meningsfullt sätt taställning till frågan om vilken advokat han eller honskall välja. Därför framställs i dessa fall normaltinga önskemål om någon särskild advokat. I detläget gäller regeln att den myndighet som beviljarrättshjälp själv utser en lämplig person som biträde.En strävan hos de myndigheter som utser biträdenbör självfallet vara att uppdragen skall fördelas påett rättvist sätt bland dem som är lämpliga föruppdraget. fördelar uppdragenutifrån en särskild lista. Att samma advokatförordnas i flera pågående ärenden vidsamma flyktingförläggning kan vara till fördelutifrån intresset av att förordna en person medspecialkunskaper på det aktuella rättsområdet ochutifrån effektivitetssynpunkt. Det innebärnaturligtvis ingen inskränkning i advokatensskyldighet att noggrant sätta sig in i varje enskiltärende och att föra fram de synpunkter som varjeenskild individ har.Andre vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.26 § Svar på fråga 1990/91:254 omsekretesslagstiftningen och FNs barnkonventionAnf. 138 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att under innevarande riksmöteförelägga förslag som bringarsekretesslagstiftningen i överensstämmelse medFNs barnkonvention.Björn fråga är föranledd av en dom iregeringsrätten . Domen avser ett fall dären vuxen person fått avslag på en begäran att få tadel av en uppgift om sig själv som finns i en s.k.barnavårdsakt.Björn har tolkat domen så att denenskilde normalt inte har rätt att få del av uppgifterinom om vem som är hans ellerhennes far och att den svenskasekretesslagstiftningen därför uppenbart stridermot den av ratificerade FN-konventionenom barnens rättigheter.Vid behandlingen av ärendet om godkännande avkonventionen fann varken socialutskottet ellerkonstitutionsutskottet att den gällande svenskasekretesslagstiftningen behövde ändras för ettgodkännande av konventionen. Den bedömningengjordes med anledning av en motion i den häraktuella frågan och med kännedom om innehållet iden aktuella regeringsrättsdomen. Jag delar dennauppfattning.Givetvis har vi inom klart för ossvad socialutskottet och konstitutionsutskottetuttalade vid behandlingen av frågan omgodkännande av konventionen, nämligen att detfinns anledning för regeringen att i lämpligtsammanhang överväga en ändring avsekretesslagen för att tillgodose intresset av att enperson skall kunna få tillgång till uppgifter om sinbörd. övervägs inomregeringskansliet hur en sådan översyn bör kommatill stånd.Anf. 139 ():Herr talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaret på min fråga. När jag skrev dessamotioner och också när jag formulerade dennafråga, hade jag i bakhuvudet att svensk lagstiftningju måste ha en röd tråd. T.ex. när fattadebeslut om befruktning med hjälp avspermiedonation uttalade att det varviktigt att barnet kunde få reda på vem som var dessfader. I och med den tekniska och biotekniskautvecklingen kan det framöver också bli fråga omatt få reda på vem som är barnets moder.Här tyckte jag att det brast när det gällde visshantering av olika ärenden när människor försöktta reda på vem som är hans resp. hennes fader.Om man skall bli en bra politiker är det väldigtviktigt att man också har en inlevelseförmåga. Detär denna inlevelseförmåga som har drivit mig ochfått mig att ta olika initiativ i när detgäller den här frågan.I slutet av sitt svar säger justitieministern att det''övervägs inom hur en sådanöversyn bör komma till stånd''. Det kan väl händaatt både justitieministern och jag förstår vad somavses, men jag skulle ändå vilja ha ettförtydligande. Vad betyder detta? Handlar det omutredningsteknikaliteter? Räcker det inte omregeringen inför en specialregel isekretesslagstiftningen som undantar sådanadomslut som förhindrar människor att söka sittursprung? Kan man tolka det så att det underinnevarande kommer att läggas fram ettförslag till som möjliggör för människoratt finna sina rötter?Anf. 140 Justitieminister ():Herr talman! Jag delar som han redovisade när hanhänvisade till de regler som finns om inseminationoch barns rätt i det sammanhanget att få kunskapom sitt ursprung. Jag anser att detta skall vara denbärande tanken i den här typen av frågor.I den nuvarande regleringen i sekretesslagen 7 kap.4 § gäller ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs.presumtionen är för sekretess. För att göra enändring i denna bestämmelse krävs det enligt minuppfattning en noggrann genomgång av rättslägetoch av vilka konsekvenser en uppmjukning avdenna bestämmelse skulle kunna få.Jag ser det inte som möjligt att ett förslag kanföreläggas redan under innevaranderiksmöte.Anf. 141 ():Herr talman! Då vill jag i stället fråga så här:Kommer beredningsarbetet eller översynsarbetetatt komma till stånd under innevarande ,så att vi får ta del av de direktiv somjustitieministern utfärdar beträffande detta arbete?Anf. 142 Justitieminister ():Herr talman! Det beror på hur vi kommer fram tillatt denna översyn kan komma till stånd. Jagutesluter inte att det kan bli fråga om att utfärdadirektiv för ett uppdrag under detta riksmöte.Anf. 143 ():Herr talman! Så det är t.o.m. tveksamt omöversynen kommer till stånd?Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1990/91:262 omgenteknikberedningens sammansättningAnf. 144 Justitieminister ():Herr talman! har frågatsocialministern om genteknikberedningenssammansättning. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.I genteknikberedningen ingår representanter församtliga riksdagspartier. Det för att deviktiga frågor beredningen har att ta ställning tillblir allsidigt belysta. Till beredningen har ocksåförordnats ett stort antal experter. De skall inomsina resp. ämnesområden tillföra beredningensakkunskap. Jag anser att av experterna är felaktig ochoförskämd.Som tycks känna till har ledamöterav beredningen förordat att personer somrepresenterar bl.a. annat och miljörörelsen skall knytas tillarbetet. Beredningen har emellertid nyligenbeslutat att inte begära attytterligare experter förordnas. Jag har inhämtat attberedningens ordförande i samband med dettabeslut förklarade, att inget hindrar att beredningenvid behov kallar till hearings där personer frånexempelvis intresseorganisationer får ge sin syn påde frågor beredningen behandlar.Jag är för egen del övertygad om att beredningensjälv kan avgöra vilken information som denbehöver för att utföra sitt svåra uppdrag. Det finnsdärför inte anledning för regeringen att vidta någonåtgärd i saken.Anf. 145 ():Herr talman! Jag vill först tacka för svaret. Nutycker jag väl att justitieministern missuppfattandemin fråga. Jag är inte ute efter att vara oförskämdmot någon av experterna i denna beredning. Jag villinte på något sätt förneka att de naturligtvis ärmycket duktiga var och en på sitt område.Som justietieministern sade har beredningen ettmycket svårt arbete, och då är det viktigt attexperterna kommer från många olika håll. Jag harbara konstaterat -- vilket justitieministern inteheller vände sig emot -- att miljörörelsen,bönderna, djurskyddet, konsumentrörelsen m.fl.intresseorganisationer inte var representerade. Omman ser till dagens samhällsdebatt i denna fråga ärdet just från dessa organisationer som kritiken motden nuvarande utvecklingen inom gentekniken ochbiotekniken kommer. Därför hyser jag farhågan,som också bekräftades i det svar jag fått, att dennaberednings expertsammansättning är vinklad. Detär väl ändå regeringen som är ansvarig för dennasammansättning, även om beredningen självfalletkan kalla in och utfråga andra personer, vilket vi fårhoppas att den gör.Jag vill poängtera att detta är en mycket viktig frågaför oss i . Vi har krävt en allsidigparlamentarisk utredning. I stället tillsattes dennaberedning med något vidare direktiv än vad som ärnormalt för en beredning. Vi hyser dock misstromot beredningsalternativet just för att det kan varaett sätt att vinkla frågan, att inte tillsätta denutredning som behövs. Jag måste frågajustitieministern: kan man inte ta inrepresentanter för miljörörelsen som experter idenna beredning?Anf. 146 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill understryka att dennaberedning är sammansatt av representanter församtliga partier . Följaktligen är ävenmiljöpartiet representerat i själva beredningen.Det är givetvis inom beredningen som det skallavgöras vilka experter, intresseorganisationer ochandra som man vill involvera i sitt arbetet. Här harmiljöpartiet stora möjligheter att övertygaberedning om vilka dessa experter ochintresseorganisationer är.Anf. 147 ():Herr talman! Jag tolkar detta som attjustitieministern håller med om att det är viktigt attdenna beredning har en allsidig sammansättning,och att man även har med experter somrepresenterar kritiska synpunkter. Jag ärnaturligtvis medveten om att samtliga partier ärrepresenterade. Självfallet kommer vi i miljöpartietgenom vår representant att kämpa för att få en merkritisk granskning av den utveckling som sker påbioteknikens område.Det är inte alls ointressant vilka experter som ingår.Detta är en mycket komplicerad naturvetenskapligfråga och det krävs mycket kunskaper om dettaområde för att man skall kunna begripa vad somsägs. Därför är det viktigt att just expertgruppenhar en bra sammansättning.För att vara helt säker på att jag förståttjustitieministern rätt vill bara fråga: Hållerjustitieministern med om attexpertsammansättningen i en beredning bör varaallsidig?Överläggningen var härmed avslutad28 § Svar på frågorna 1990/91:227 och 228 omförsvarsmaterielindustrinAnf. 148 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att ha några önskemål ombevarande av utvecklingskompetens ochproduktionskapacitet inomförsvarsmaterielindustrin i de nu pågåendediskussionerna mellan AB och har vidare frågat mig omregeringen kommer att avsättapengar för försvarsmaterielbeställningar, t.ex.artilleriammunition, i väntan på att ett nyttförsvarsbeslut ger ett mer långsiktigt besked införframtiden till våra försvarsmaterielindustrier.Då frågorna rör samma ämne har jag valt attbesvara dem i ett sammanhang, och jag börjar medförsvarsmaterielbeställningar.För /91 har avsatt drygt11 miljarder kronor för beställningar avförsvarsmateriel.Vad gäller t.ex. artilleriammunition täckernuvarande beställningar produktion fram till våren1992.Inom pågår ett arbete med att tafram en proposition för /92, somkommer att föreläggas i februari 1991.Denna proposition kommer bl.a. att behandlaförsvarsindustrin. Jag vill av naturliga skäl inteföregripa detta arbete. Givetvis kommerutvecklings- och produktionskapacitet inom helaförsvarsindustrin att vägas in i regeringens fortsattabedömningar och förslag.Anf. 149 ():Herr talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret.Jag ställde min fråga bl.a. av det skälet att jag anseratt försvarsmaterielindustrins situation är litetspeciell. Dess enda kund är i praktiken svenskastaten, eftersom all utveckling i princip sker påuppdrag av staten eller med dess goda minne.Jag tycker att detta rimligen bör medföra att dennaenda kund också har ett speciellt ansvar när detgäller att ge besked om kommande behov.Därmed möjliggör man för industrin att kunnaplanera och inte minst kunna ge besked till sinaanställda. Jag är naturligtvis medveten om debeställningar som finns när det gällerartilleriammunition . Materielbeställningar med något enstaka årsframförhållning ger inte särskilt lång trygghet ochingen planeringshorisont att tala om. Dessutompågår det naturligtvis på skilda håll projekt där manbehöver besked för att kunna planera för eventuellfortsatt verksamhet.På utvecklingssidan, som jag också frågade om, ärnaturligtvis risken uppenbar att brist på beskedeller osäkra besked får till följd att personal medmycket specifika kunskaper söker tryggareanställning och kanske ofta är de första som ser sigom efter annat. Därmed riskeras funktioner hoshela avdelningen.Ett av skälen är naturligtvis ocksåarbetsmarknadssituationen i . Under desenaste två och ett halvt åren har ca 1 400 anställdasagts upp. Det finns risk för ytterligareuppsägningar, om man inte i relativt god tid fårbesked om eventuella fortsatta beställningar.Jag tycker att svaret ger föga tröst för oroligaanställda. Jag skulle vilja fråga omförsvarsministern och regeringen på något sättkommer att antyda ett behov av kapacitet resp.ytterligare materielbeställningar i den aviseradepropositionen.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:60 till konstitutionsutskottetSkrivelse1990/91:62 till utrikesutskottet30 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återLagutskottets betänkande 1990/91:LU13Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU531 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1990/91:KU16 Justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1990/m.m.Trafikutskottets betänkande1990/91:TU10 Tilläggsbudet I inomkommunikationsdepartementets områdeJordbruksutskottets betänkanden1990/91:JoU13 Skogsbruket i fjällnära skogar1990/91:JoU14 Björnlandets och Djurönationalparker32 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 4 december1990/91:112 av () tillsocialministern om minskad alkoholkonsumtion:Alkoholkonsumtionen är det dominerande socialaoch medicinska problemet i vårt land. Det finns ettklart samband mellan bruket av alkohol ochmissbruket. Det finns därför starka skäl att pressatillbaka totalkonsumtionen av alkohol.Det uppskattas att ca 300 000 till 500 000människor i vårt land ''har problem'' med alkohol.Det uppskattas att av vårdplatsernainom akutsjukvården och av platserna inomden psykiatriska vården upptas av patienter medsjukdomar som orsakats av alkohol. Bakom dessafakta döljer sig en hel rad med mänskliga tragedier.För liberalerna har det alltid varit enviktig uppgift att hindra och lindra det lidande somföljer i alkoholmissbrukets spår.Riksdagen uttalade sig för för enmer aktiv alkoholpolitik. uttaladevidare att det måste till en rad konkreta åtgärder föratt sänka alkoholkonsumtionen. ställdesig åter bakom WHOs mål att minskaalkoholkonsumtionen till år2000. gjorde dessa uttalanden medanledning av ett antal motionsyrkanden från bl.a.folkpartiet. Regeringen synes ännu inte tagitriksdagens beslut på har också beslutat om ettaktionsprogram för att uppnå samma WHO-målsom riksdag ställt sig bakom.Jag vill med anledning av dessa uttalanden frågasocialministern:1. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attnå WHOs målsättning om en minskadtotalkonsumtion av alkohol ?2. Hur har beslut följts upp för attuppnå WHO-målet?3. Vilka konkreta åtgärder i övrigt har regeringenvidtagit med anledning av olikauttalanden om en mer aktiv alkoholpolitik medsyfte att sänka alkoholkonsumtionen och förbättrafolkhälsan?33§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 december1990/91:273 av () tillsocialministern om datasystemet FAS 90:Riksförsäkringsverkets och försäkringskassornasframtida datasystem, FAS 90, har isocialförsäkringsutskottet endast behandlats isamband med vad som kan beskrivas som renaadministrativa problem. I 1989/90:SfU10konstateras exempelvis att möjligheterna attanknyta sjukpenningutbetalningar till tidpunktenför den försäkrades faktiska inkomstbortfall äravhängigt av FAS 90. Däremot har inte de långtviktigare integritetsfrågorna berörts, en fråga sommed rätta oroar allmänheten. Datainspektionen,läkarförbundet m.fl. framför nu en välunderbyggdkritik i detta hänseende. Man kan nu se en tydligkonflikt mellan väsentliga krav på skydd förkänsliga personliga uppgifter ochförsäkringssystemets behov av ett modernt ADB-stöd.Vilka mål avser socialministern att prioritera --administrativ effektivitet eller den enskildes skyddmot integritetskränkningar?den 4 december1990/91:274 av () tillindustriministern om statens energiverk:I ett par uppmärksammade artiklar i tidningen har statens energiverkutsatts för en kritisk granskning. Av granskningenframgår att både genom sinpersonalpolitik och sin anslagspolitik satsat mer pågrundforskning och minskat inriktningen på sådanpraktisk teknikutveckling som skulle kunna främjaövergången till inhemsk energi ochenergihushållning. Energidebatten i Sverigedomineras av starka industriella intressen både påproducent och konsumentsidan. Det skullebehövas en kritisk intellektuell motvikt till dessaintressen.