prot · GE093 · 1990-10-03 00:00:00 — Underlaget fördem blir för litet, och även dessa företag försvinner.Exempel som visar detta är ett företag somtillverkar komponenter till bl.a. tekoföretag ochunder senare år förlorat 40 av sina kunder,tekoföretag som lagt ner, flyttat eller gått i konkurs.För förstärks tekos problemgenom att även annan sysselsättning nu minskar.Detta har lett till att arbetslösheten ökar kraftigt.Om inget görs kommer antalet arbetslösa att ökamycket kraftigt . redovisning för länhar gruppen utan arbete, jämfört med för ett årsedan, ökat med 1 100 och är nu 6 100. Med dennasiffra på arbetslösa och antalet varsel somutgångspunkt beräknar länsarbetsnämnden att ijanuari 1991 kommer 6 500 att vara utan arbete, ochdet är 1 750 fler än . Antaletarbetslösa för har beräknats till 9 300.Det är fler än . Vi är alltså på väg in ien allvarlig arbetslöshetskris. Liknande siffrorredovisas från kommunerna i därtroliga arbetslöshetssiffror på nämns.Till de redovisade arbetslöshetstalen skall läggas attlediganmälda platser minskat på ettoroande sätt. Minskningen totalt är . Förgruppen tillverkningsarbete, där tekoindustrin ärden viktigaste delen, har de lediganmälda platsernaminskat med 42 %.Från har totalt 1 054 personervarslats inom tekoindustrin i Sjuhäradsbygden.Varslen fördelas enligt följande.Borås kommun170 Wäfveri45 Ahrenmarks20 Eiser Jersey19 konf.15 mode15 Knapens konf.15 väveri14 Industriproduktion13 konf.13 Saxylle-Kilsund12 konf.11 konf.10 färgeri7 Cafab Prod AB6 Fritzons konf.6 Ull-bi Design AB4 Eiser strump3 Glober Trade AB3 Nya kommun60 Svesko Tricot45 Kinnasand37 konf.26 G-konf.24 Trikå20 konf.12 Viskadalens Väveri3 Trikå3 syateljé1 modetrikåUlricehamns kommun160 Färgeri25 Asps klänningar25 Produktion14 konf.10 mode3 ATI2 ylleTranemo kommun36 Brunke25 Simotex12 Nova Li10 Bröd. Simonsson10 LenntexSvenljunga kommun53 Vestius Group AB11 det blivit så dåligt för tekoindustrin har fleraorsaker. Kostnadsstegringar som svensk industridrabbats av har kraftigt minskatföretagens konkurrenskraft. Regeringensneddragning av satsningar på teko har naturligtvisockså varit negativ. För att inte tala om att stateninte gör sina upphandlingar i . Detta får inteminst en psykologisk effekt. Att se på när svensktekoindustri förblöder och köpa tyg ochsy upp försvarets uniformer i lågprisländer är enligtmin mening utmanande. ''Vinsten'' med att göradessa upphandlingar på det sätt som skett är enligtmin mening diskutabel. Den avreglering som nuförestår kommer att göra tekoföretagens situationännu besvärligare. De diskussioner som sker inomGATT om en avreglering är på intet sätt klara.Ändå har vi i beslutat att ta bort debegränsningar av lågprisimport som finns. EG kommer förmodligen inte attändra på sina importbegränsningar förrän långt inpå 90-talet. Den socialdemokratiska politiken påtekoområdet kommer att bli förödande för alla somarbetar inom teko. borde ompröva sittställningstagande på denna punkt.I en internationellt hårdnande konkurrens är detmycket viktigt att ha en bra konkurrenskraft.Centerpartiet har föreslagit att de statligasatsningarna på teko skall göras på ett annat sätt äni dag och ökas kraftigt för att på det sättet medverkatill effektivisering och kunskapsuppbyggnad iföretagen. Detta är enligt min uppfattningnödvändigt för att klara konkurrensen , menkanske ännu viktigare i den friare marknad som såsmåningom blir ett resultat av de internationellaförhandlingar som pågår.Jag tycker, mot den bakgrund jag här beskrivit, attdet borde vara klart att något måste göras nuomedelbart, för att ge svensk tekoindustri och demsom arbetar inom denna industri framtidstro.Regeringen borde agera nu så att statligupphandling av tekoprodukter görs i . Ävenlandstingen, som är stora köpare av tekoindustrinavvaktar med beställningar, bl.a. på grund avde nya momsreglerna. Också på denna punkt borderegeringen kunna medverka till att beställningarläggs nu innan företagen lagt ner eller flyttat sinverksamhet.Regeringen bör lägga fram enproposition om tekopolitiken, med statliga insatser,som ger förutsättningar för en ändring avutvecklingen.Beslutet om att säga upp multifiberavtalet ochdärmed ta bort begränsningarna pålågprisimporten, bör ändras så snart som möjligt.De svenska reglerna borde överensstämma medEGs regler.Teko Center, en bra och rejäl satsning, är en viktigdel av tekoindustrins förutsättningar och möjlighetatt utbilda sin arbetsstyrka och att kunna anställautbildade inom branschen. Men vad skall det varatill för nytta om tekoindustrin försvinner? Inuvarande situation borde det vara angeläget attsatsa ytterligare på att utbilda och att gekompletterande utbildning till arbetslösatekoarbetare för att få utvecklingen att vända.Mot bakgrund av det som anförts ställer jagföljande frågor till industriministern:1. Är industriministern beredd att redan nu i höstta upp tekoindustrins problem och föreslå effektivaåtgärder för att göra företagen merakonkurrenskraftiga?2. Kommer industriministern att agera för attstatliga beställningar görs i , t.ex. försvaretsnya uniformer?3. Är industriministern beredd att tillskjuta merpengar till utbildning för arbetslösa tekoanställda?4. Är industriministern beredd att ändra beslutetom att ta bort importbegränsningarna frånlågprisländerna?1990/91:29 av () tilljustitieministern om offentliggörande av åtaladesnamn i samband med skatteprocesser m.m.:Det senaste året har gett en rad exempel på mycketuppmärksammade rättsaffärer med en radtvivelaktiga åtgärder i form av häktningar,husundersökningar etc. Publiciteten kring dessarättsaffärer har varit stor. Namn på de misstänktaoch åtalade har på ett tidigt stadium publicerats imassmedia. Resultatet har i praktiken blivit attenskilda blivit ''dömda på förhand'' trots attdomstolarna på ett senare stadium funnit att ingetlagbrott förekommit. Framstående företagsledarehar tvingats att lämna sina befattningar långt förerättegång och dom, och företag har hamnat iekonomiska svårigheter och trovärdighetskrisergenom publicitet kring misstänkta skattebrott. Idessa sammanhang har dessutom inte klardistinktion gjorts mellan felaktigheter som kan ledatill skattetillägg och skattebrott.Den omfattande publiciteten i oklara rättsfall harinte minst skadat företag som håller på att byggaupp lovande nya verksamheter. Resultatet blir ibästa fall endast en försenad utveckling, i sämstafall tappar svenskt näringsliv ytterligareutvecklingskraft.Kritiken bör inte riktas mot att åklagaren inte harvarit opartisk. Han har rätt att tolka lagen ochåberopa de bevis och fakta som utgör stöd föråtalet, allt så länge han inte visar grov oskicklighet.Det är domstolen som skall fälla det slutgiltigaavgörandet, ett avgörande som skall vila på enopartisk bedömning. Åklagarens och domstolensroll är således vitt skilda och skall så vara i enrättsstat. Det är därför viktigt att åklagarenhandskas försiktigt med publiciteten förerättegången, inte minst därför att medborgare ochmassmedia i vårt land har svårt att hålla isäråklagarens och domstolarnas vitt skilda rollermöjligtvis på vissa traditionella särdrag i vårträttsystem.Inom det anglo-sachsiska rättsområdet finns detinskränkningar i rätten vad gäller publicitet förerättegång och domstolsutslag. Detta hängersamman med jurysystemet, vilket kräver att demänniskor som skall ingå i en jury inte på förhandgenom tidigare publicitet skall kunna påverkas isina ställningstaganden. I har däremot ingasådana inskränkande rättsregler ansettsnödvändiga, och i samband med t.o.m. mycketgrova brottmål som mord, dråp eller svårmisshandel, har massmedia varit mycketåterhållsamma när det gällt att publicera namn påmisstänkta och åtalade. Vid s.k. ekonomiskt brott,ofta liktydigt med skattebrott, har däremot all denförsiktighet som annars har rått övergetts.Resultatet har -- som redan påtalats -- blivit attoskyldiga dömts på förhand. Denna utvecklingmåste brytas.Ett sätt vore att gå in med en lagstiftning enligtanglo-sachsiskt mönster. Detta vore ur andrasynpunkter knappast önskvärt.En enklare mindre långtgående metod vore attskärpa sekretessreglerna, när polisundersökningenblir offentlig, så att namnet på den tilltalade intekan publiceras.Den allra bästa metoden vore naturligtvis attmassmedia och åklagarmyndigheterna i allasammanhang ålade sig den typ av självdisciplin somi stort sett fungerat bra vad gällerbl.a. grova brottstyper som mord, dråp m.m.Något måste emellertid göras för att vända denutveckling som beskrivits ovan om inte tilltron tillvårt rättsystem -- som redan möts av en betydandemisstro -- skall undergrävas ytterligare.Med hänvisning till vad som angetts ovan ställer jagföljande fråga till justitieministern:Vilka åtgärder och initiativ kommerjustitieministern att vidta för att bryta den nubeskrivna utvecklingen?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 2 oktober1990/91:34 av () tillarbetsmarknadsministern om SAABsindustrilokalisering till Karlskrona:Under våren fattade beslut om särskildaregionalpolitiska insatser för . Beslutetinnehöll bl.a. att skulle placera en fabrik förbilmotorer eller annan produktion till Karlskrona.Totalt skulle en sådan satsning ge 500 nya jobb. Avdessa skulle ett sjuttiotal vara tillsatta --1991. Ännu har ingen byggstartskett för uppförande av en ny fabrik, och än mindrehar några definitiva besked lämnats från SAABangående satsningen på orten. Detta är intetillfredsställande.Vad avser statsrådet att göra för att den beslutadesatsningen skall komma till stånd och bli densatsning som har förutsatts i riksdagsbeslutet.1990/91:35 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden iÖstersundsområdet:Arbetsmarknadsministern har i en debattartikel iDagens Nyheter anklagat arbetsgivarna för attutslagningen ökar. I artikeln hävdas också attnäringslivet satsar kortsiktigt och internationellt,snarare än att medverka till samhällsbygget iSverige. När arbetsmarknadsministern besökteNorrland framfördes liknandeargument. Måndagen den 24 septemberbekräftades arbetsmarknadsministernsuppfattningar på ett mycket drastiskt sätt iÖstersund. , som efter ettregeringsbeslut blevmajoritetsägare i f.d. SJs underhållsverkstad,meddelade sina 180 anställda att verkstaden skallläggas ner.Jag frågar därför arbetsmarknadsministern:Med vilka medel tänker arbetsmarknadsministerningripa för att se till att inte Asea sitt beslut om att öka utslagningen iÖstersund?1990/91:36 av () tillindustriministern om arbetsmarknaden iÖstersundsområdet:Genom ett regeringsbeslut fick SJbefogenheter som möjliggjorde utförsäljning avstatlig egendom i stor skala. Beslutet följdes av enuppgörelse med (), vilkeninnebar att ABB blev majoritetsägare i flera av SJsunderhållsverkstäder. Fackklubbarna vid deberörda verkstäderna varnade för attprivatiseringen skulle kunna leda till nedläggning.Detta skedde även i , där oron var storför att jobben och den regionalpolitiskt viktigaunderhållsverkstaden skulle försvinna. SJ och denya ägarna hävdade däremot att avsikten var attutveckla verksamheten. Ett drygt år efter denhögtidliga invigningen meddelar nu ABB, utanförvarning, de 180 anställda i attverkstaden skall läggas ner med omedelbar verkan.Jag vill därför fråga industriministern:Vilken regionalpolitisk beredskap har regeringenför den uppkomna situationen iÖstersundsområdet?1990/91:37 av () till statsrådetErik om momsen på leasingavgift för bilarsom används i taxiverksamhet:Riksdagen beslöt , med ändring avpropositionen, att taxiföretag får rätt till avdrag förmoms vid förvärv av personbil i taxiverksamhet.Förmodligen genom förbiseende togs inte leasingmed i ändringen, där annars praxis är avlyft om50 % av hyran vid yrkesmässig återförsäljning elleruthyrning av personbil.Avser regeringen föreslå att leasingbilari taxiverksamhet får motsvarande reduktion?1990/91:38 av () tillfinansministern om fastighetstaxeringen avlantbruk:Avregleringen kommer att medföra betydligt sämrelönsamhet för jordbruket, vilket säkerligen medförlägre fastighetsvärden.Avser statsrådet i den aviserade propositionen''Fastighetstaxering av lantbruk'' ta hänsyn till dettaförhållande i förslaget till riktlinjer förtaxeringsarbetet?1990/91:39 av () till civilministernom den nya länsstyrelseinstruktionen:I regeringens förslag (prop. 1988/89:154) ochriksdagens beslut föreslås att den nya länsstyrelsenskall tilldelas ett antal expertfunktioner inomföljande sakområden: regionalt utvecklingsarbete,utbildning, planväsende och bostadsförsörjning,naturvård och miljöskydd, lantmäteri,livsmedelskontroll och djurskydd, lantbruk, fiske,kulturmiljövård, social omvårdnad,kommunikationer, civil försvarsberedskap ochräddningstjänst samt rennäring i förekommandefall.Organisationskommittén för samordnadlänsförvaltning föreslår att regionalpolitisktutvecklingsarbete skall utgå till förmån förregionalpolitiskt utredningsarbete.Med anledning av detta förslag vill jag ställaföljande fråga till civilministern:Avser regeringen att tona ner beslut omatt den nya skall förses med enexpertfunktion inom sakområdet regionalpolitisktutvecklingsarbete?1990/91:40 av () tillkommunikationsministern om Södertäljebron:E 4-bron i havererade . Pågrund av detta kommer inga större fartyg in iMälaren. Mälarhamnar som och som är beroende av den berördasjöfarten drabbas av stora förluster.I och med att den tidigare rörliga bron blev orörligsänktes den segelfria höjden från 42 till 26 meter.Detta har inneburit att större fartyg hindras från attta sig in i . Efter snart fem månaders väntanär det fortfarande oklart vad som kommer atthända i fråga om den havererade Södertäljebron.När och hur skall bron återställas? Vem står förkostnaderna, ca 200 miljoner? Vad är statensansvar vid haverier av det slag som drabbatSödertäljebron? Detta är frågor som många ställer.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågakommunikationsministern:När kan vara återställd iursprungligt skick och enligt gällande vattendom?1990/91:41 av () tillkommunikationsministern om SJsNotviksverkstad:SJs Notviksverkstad i ingår i den grupp av SJ-verkstäder som berörs av företagensstrukturförändring. Enligt de ursprungligaplanerna skulle en del av de arbetstillfällen somrationaliseras bort vid Notviksverkstaden ersättamed bl.a. service av s.k. RC-lok. Eftersomverkstaden är väl anpassad för lok- ochvagnsunderhåll skulle därmed en försiktiganpassning av sysselsättningen till ändradeproduktionsförhållanden ske.Nu har strukturplanen ändrats på ett sätt som ingeroro . planerar SJ att minskaarbetsstyrkan med hälften , dvs. med ca 150personer.Med hänvisning till det anförda vill jag tillkommunikationsministern ställa följande fråga:Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för atttrygga verksamheten och sysselsättningen vid SJsNotviksverkstad?1990/91:42 av () till statsrådet om övergångsregler vid omläggningen avräkenskaper:Skattereformen innebär att enskilda firmor,handelsbolag och dödsbon inte längrefår tillämpa brutet räkenskapsår, utan de skall hakalenderår. Själva övergången till kalenderår är ioch för sig acceptabel.För många företagare innebär dock dennaförändring övergångsvis en ansträngdlikviditetssituation, eftersom de kankomma att behöva betala extra B-skatt,motsvarande upp . För vissa företagkan rent av konkurs bli följden.Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet:Vad vill statsrådet göra för att lindraskatteeffekterna för de berördaföretagen/människorna till följd av övergången tillkalenderår?1990/91:43 av () tillindustriministern om nickelsmältverken påKolahalvön i Sovjetunionen:De stora miljöskadliga utsläppen frånnickelsmältverken på i Sovjetunionenhar länge oroat befolkningen på Nordkalotten.Kostnaderna för att kraftigt minskaluftföroreningarna från nickelsmältverkenuppskattas till . Enligt uppgiftskall de slutliga planerna för de tekniskalösningarna presenteras i mitten av november.Projektet måste till avsevärd del finansieras medförmånliga lån. och har i princip gåttmed på att ge räntesubventioneradelån för att projektet skall kunna föras i hamn.Mina fråga är:Avser den ta några initiativ föratt hjälpa till med finansieringen av projektet?1990/91:44 av () tillarbetsmarknadsministern om lagen omanställningsskydd:När det i öppnades ett nyttaffärscentrum -- KUPOLEN -- flyttade en radföretag dit från stadens centrum. ICA lade ned sincentrumbutik -- ICA Brage -- och en ny ICA-affäröppnade i KUPOLEN, ICA . Personalen vidICA Brage fick inte förtur till jobben på ICA ,och några blev arbetslösa. ICA hävdar att deenligt lagen inte har någon skyldighet motpersonalen på , och ICA som helhetfråntar sig allt ansvar som ''koncern''. ICA centralthar i ett sent skede utfärdat ett löfte om anställninginom ICA för dem som blivit arbetslösa från ICABrage.Med hänvisning till det anförda vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Är regeringen beredd att ändra i lagen omanställningsskydd så att koncerner har ett störreansvar för personal vid nedläggningar ochförändringar av verksamhet?den 3 oktober1990/91:45 av () till statsrådet om de fattiga ländernas skuldbörda:Det mest orättvisa, omoraliska och kanske ocksådet för världsfreden farligaste av dagens problemgäller skillnaden i standard mellan de fattiga och länderna. Biståndsministern har själv i ett FN-tal diskuterat problemet och dåspeciellt givit några idéer om hur den oerhörttyngande skuldbördan skulle kunna lättas.Eftersom och andra långivare givitlån på kommersiella grunder, är problemet inteenkelt.Det är också så att man i vissa länder tvingas göraallvarliga ingrepp i naturen för att betjänaskulderna. Ett exempel är att man hugger nerregnskogar för att sälja virket som flis eller för attkunna intensivodla på den sparsamma myllanunder , innan öknen tar över. Det är i helavärldens intresse att sådan miljöförstöring inte ägerrum; det är också av vikt för ägarna tillVärldsbanken att förhindra detta.En naturlig väg erbjuder sig: man skulle helt enkeltkunna efterskänka lån i den mån det skuldsattalandet inför skyddsåtgärder för globalanaturresurser.Är biståndsministern beredd att i lämpliga organföra fram detta som ett förslag?1990/91:46 av () till miljöministernom Antarktis:I samband med att Antarktisfördraget kan förnyasnästa år, har miljörörelsen föreslagit att Antarktisutnämns till en ''Världspark'' (World HeritageArea). Detta skulle bevara den största, mest unika,men också mest ömtåliga vildmarken på vår planetför framtida generationer. Hoten är många:gruvdrift, militära aktiviteter, utfiskning och annanexploatering.Vid en frågedebatt föreföllutrikesministern göra bedömningen att den dåingångna mineralkonventionen skulle utgöra ettskydd mot exploatering. har mananledning att befara motsatsen; intresset förprospektering finns och syftar mot gruvdrift.Eftersom kostnaderna för prospektering är höga,kan man räkna med att en eventuell fyndighetutsätts för storskalig drift för att projektet skall gåihop. En positiv aspekt är dock att det numera finnsett starkt internationellt tryck som stöder förslagetom Världspark.Ärendet debatterades av jordbruksutskottet ifebruari , varvid den utskottsansvarige, , inte var i stånd att svara på frågan omSveriges politik angående Antarktis.Min fråga gäller huruvida den svenska regeringenkommer att stödja förslaget att utnämna Antarktistill en världspark, när Antarktisfördragets parterträffas i november i år.1990/91:47 av () tillstatsrådet om åtgärder för attbegränsa effekterna av bensinprishöjningarna:Den senaste tidens bensinprishöjningar har skapatoro i landets glesbygder. Avsaknaden avkollektivtrafik gör, att beroendet av att kunnautnyttja bilen för resor till arbetet och för att nåsamhällsservice är stort. Därför kan de stigandebensinpriserna få svåra konskvenser, speciellt förden som bor i den s.k. extrema glesbygden.SCB, , har räknat ut att t.ex.kostnaden per bil ökar med . iArjeplog, och i blir merkostnaden 2 860kr. De flesta glesbygdsboende har mycketsmå möjligheter att kompensera sig för dessabensinprishöjningar.Fortsatta drastiska bensinprishöjningar riskerar attsabotera viktiga delar av regionalpolitiken.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet:Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för attbegränsa effekterna av bensinprishöjningarna?7 § Kammaren åtskildes .