prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Vi slår ihop folkpension,kommunalt bostadstillägg och pensionstillskott.Det blir ett enkelt och betydligt rättvisare system ändet vi har i dag.Anf. 76 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja diskuteraförebyggande vård inom sjukvården. Många avvåra sjukdomar är i olika hög gradmiljöbetingade -- stress, dålig luft, dåligt vatten,restprodukter i mat, felaktig kost osv. 70--avcancerfallen anses vara orsakade av miljöfaktorer.Jag har upplevt att när det gäller att spara inomlandstingen är det på den förebyggande vården somman börjar dra in och göra besparingar. Där märksdet inte så mycket. Jag skulle vilja höra hurregeringen tänker när det gäller förebyggandevård. Det finns möjligheter att åtminstonelångsiktigt minska vårdkostnaderna genom att satsapå förebyggande vård och se till att vi får ett annatsamhälle som inte är så miljöbelastande som dagensoch där vi får mer tid för varandra, vilket också ären miljöfråga.En annan viktig fråga gäller BB-hemmen. Det hargått en våg av nedläggningar av BB-hem överlandet. Man talar om att det skall vara tidighemgång. Det är positivt för dem som klarar av ochorkar med det. Men oftast är det just de resurssvagasom skulle ha behövt ha extra dagar på BB innan deåker hem som får åka hem . I gengäld, sägerbarnläkararna, har man märkt att det behövsytterligare satsningar på spädbarnshem ochvårdplatser för barn. Jag undrar om detta haruppmärksammats av regeringen och om regeringenfunderat på denna fråga.Anf. 77 Socialminister talman! sade att det ärovärdigt ett välfärdssamhälle att en gammalmänniska som är sjuk inte får sjukvård. Där är vihelt överens. Men det löser inte oenigheten. Enligtmin uppfattning löser vi nämligen inte det konkretaproblemet med det moderata förslaget. Jag trorfaktiskt på den utveckling som jag själv redovisadeför . Där har vi möjligheter attuppfylla våra ambitioner och våra krav på att allaskall ha rätt att bli opererade när man är i behov avdet och rätt att få sjukvård när man är i behov avdet osv. För att underlätta detta för vi också översocialförsäkringsmedel till sjukvården. Även omdet inte sker i den omfattning somsjukvårdshuvudmännen krävde är det ändå frågaom drygt 15 miljarder.Sedan vill jag än en gång påpeka att det naturligtvisinte är så att jag hänvisade till ,osv. Det är inte mina argument. Meni den information som lämnats från ochmoderaterna har man hänvisat till dessa länder somexempel på länder där man har klarat sjukvårdenbättre än i . Då sade jag att dessa länderfaktiskt också har sina problem. har inteklarat äldreomsorgen och tandvården på sammasätt som vi gör i Sverige.Vi har mycket stora ambitioner, utveckling som pågår på en lång rad områden,både inom staten och inom landstingen och mellanstat och landsting i samverkan, är den utvecklingsom vi skall ha.Det är riktigt att det på sina håll krävs snabbareorganisatoriska och medicinsk-tekniskaförändringar. var inne påprioriteringsdiskussioner. Jag skall inte gå in påprioriteringar i kommunerna. Jag kan barakonstatera att när det gäller hälso- och sjukvårdenfinns det mycket stora möjligheter inom denmedicinsk-tekniska utvecklingen att ta vara påresurserna. Jag skall nämna två saker. Den enahandlar om personalutveckling och kunskaps- ochkompetensutvidgning. Här finns fortfarandemycket att göra när det gäller att ta vara påpersonalen, så att man kan minskapersonalomsättningen inom hälso- och sjukvården.Denna fråga har vi uppmärksammat.Den andra handlar om den rent medicinsk-tekniskautvecklingen. Där kan jag också nämna två saker.Den ena handlar om problemet att ha ont i ryggen.SBU, avmedicinsk teknik, har gått igenom ont-i-ryggen-problematiken. Om man använde sig av rättdiagnos och rätt sjukbeskrivning samt rätt terapiskulle man kunna få nersamhällskostnaderna med motsvarande 1,5--3miljarder. Där råder samstämmighet, och man ärpå väg att inplantera denna uppfattning inom hälso-och sjukvårdsapparaten.Den andra frågan handlar om preoperativa rutiner.Här har man redan, genom att ta till sig synpunkteroch kunskaper, minskat kostnaderna medmotsvarande 60 milj.kr. Fullt använt skulle detmotsvara en minskning av kostnaderna med 200miljoner . Jag kan dessutom nämna en annantidigare mycket viktig fråga för människor som haront i magen. Man opererade i stort sett alltidmagsår. gör man det nästan aldrig, vilketockså är prov på medicinsk-teknisk utveckling.Ulla sade att det centerpartistiskaförslaget om grundpension, som skulle kostaungefär 15 miljoner och som dessutom inte ärfinansierat, skulle vara rättvist. Det är inte alls så.Där har man inte alls tagit hänsyn till de olikaboendekostnadssituationerna. Det om något skulleskapa orättvisor mellan olika delar av landet medtanke på att det faktiskt inte går att bestämmasådana saker som hyror i direktiv uppifrån.Vårdkedjan måste fungera, säger är viktigt. Som svar på den konkreta frågan omjag är beredd att medverka till att korrektinformation går ut till kommunerna lovar jag att taupp frågan. Jag kände faktiskt inte till att ickekorrekt information hade gått ut till kommunerna.Marianne var inne på förebyggandearbete. Jag skall bara nämna att den folkhälsogruppsom är tillsatt är mycket aktiv och arbetar med enfolkhälsostrategi, där man diskuterar en lång radsaker, inte minst frågor som gäller alkohol, tobak,kost och motion. deltar också mycket aktivti EGs cancerarbete och självfallet i det nordiskacancerarbetet som går ut på att förebygga ochförhindra cancer och att utveckla forskning kringcancer.När det gäller frågor om BB-hemmen och närmareuppgifter i det avseendet kan jag tyvärr inte gå inpå detaljer. Jag kan alldeles för litet i just denfrågan för att kunna ge ett konkret svar. Däremotkan jag väldigt mycket om unga mammor och tidighemgång från sjukvården. Jag har en annanuppfattning än . Jag trornämligen att det är de starkaste mammorna somlämnar BB-avdelningarna tidigare och att de sominte har så mycket ork får stanna kvar ett litet tag.Anf. 78 Förste vice talman () replik:Herr talman! Socialministern instämde i att det ärovärdigt att en gammal sjuk människa inte får vårdi tid. Men ställ då upp på vårt förslag om ensjukvårdsgaranti! Moderata landstingsmän harframställt det förslaget i alla landsting. Även här iriksdagen har förslaget framställts. sedanskrev jag t.o.m. ett brev till statsministern omdetta. Men jag har inte fått något svar.Socialministern har dock möjlighet att ställa upp pådetta. Det är ovärdigt att inte ha en garanti för vårdi tid.Pengar för att operera i kapp, det låter bra. Men jagvill återkomma till intervjun med , somär överdirektör i . Han menadeatt landsting, kommuner och försäkringskassaskulle tillskjuta pengar till fonder, ur vilka medelskulle tas till operationer av hjärtan, ögon ochhöftleder. Pengarna skulle gå till de landsting somhade köer. Till att börja med kan det låta bra. Menom ett landsting inte har några köer blir det ingapengar. Därför gäller det att se till att det blir köer,så att man får pengar. Med tillräckligt långa köerfår man väldigt mycket pengar. Men det är ju intebara de här tre mera spektakulära behoven avoperationer som är allvarliga.Jag brukar ta som exempel att jag träffadeen lantarbetare som hade varit sjukskriven etthalvår i väntan på en operation i höger hand. Näroperationen väl kom till stånd tog den mindre än enhalvtimme. Han var mäkta förgrymmad på detsjukförsäkringssystem som vi har här i Sverige.Så till frågan om andra länders sjukvård. Jag kaninte erinra mig att vi någonsin har hänvisat till detengelska sjukvårdssystemet. Det är stick i stäv medvad vi önskar. Men vi har en viss erfarenhet avliknande system här i . Vi har ju entandvårdsförsäkring som omfattar varenda en. Densom saknar betalningsförmåga betalar inte någonförsäkring men omfattas ändå av försäkringen.Man kan vända sig till folktandvården eller till enprivat tandläkare, som inte kostar mer. Detsystemet finns alltså redan delvis i . Det ärdet systemet som vi vill bygga vidare på. Jag tyckeratt socialministern skall ta sig en funderare till pådet, så kanske det blir bra så småningom.Anf. 79 () replik:Herr talman! Apropå detta med icke korrektinformation vill jag bestämt förneka att vi i våramotioner eller rapporter skulle framställa t.ex. detvästtyska eller det holländska systemet somgenerellt sett överlägset det svenska systemet. Vimenar att man har anledning att blicka övergränserna för att få en del goda uppslag och för attlära sig en del goda element i fråga om de systemsom finns i andra länder. Med en sådan attityd trorjag att vi skulle kunna förbättra svensk sjukvårdganska kraftigt.Vad gäller råder det faktiskt inte såstarka begränsningar i valfriheten somsocialministern antydde. Man har ju sin husläkare,och om man är missnöjd kan man byta. Det ärprecis det system som vi önskar skulle gälla förSverige. Vi vill att var och en skall ha en egenhusläkare, så att det blir kontinuitet i sjukvården.Husläkaren skall sedan hjälpa till när det gällerkontakterna med den specialiserade sjukvården. Vihar alltså mycket att lära av ett land somStorbritannien liksom av en del andra länder. Dethär är en fråga om attityder. Är man beredd att taintryck, eller tror man att det egna systemet är detbästa?På den socialdemokratiska partikongressen sadeIngvar ungefär så här: Visocialdemokrater har ingenting att lära avutvecklingen i Östeuropa.Jag tycker att det är en helt felaktig attityd. Viliberaler har mycket att lära av utvecklingen iÖsteuropa. Jag tycker att ni socialdemokraterockså har en del att lära. Vi har nog anledning attta till oss en hel del av det som händer i omvärldenhelt enkelt därför att vi ser hur olikaorganisatoriska lösningar fungerar och vilkaproblem som finns med olika system. Det finns jutrots allt en hel del likheter på olika sätt mellansystemlösningarna i stora planekonomier ochsystemlösningarna i den svenska sjukvården. Vi haralltså anledning att ta till oss en del av det man nuupptäcker beträffande hur planekonomier fungerari samband med att vi försöker reformera ocksåinom det svenska vårdsystemet, detta sagt utannågra som helst övertoner eller påståenden om attdet t.ex. skulle vara fråga om kommunism iSverige, som det självfallet inte är fråga om.Anf. 80 () replik:Herr talman! Till vill jag säga att detnaturligtvis finns en mängd obesvarade frågor. Detfinns alltså frågor som vi inte har kunnat ta upp iden här debatten. Men vi har ju möjlighet attåterkomma till dessa saker i frågor ochinterpellationer. Det är väl i de sammanhangen somvi får behandla de frågor där vi inte har fått någrasvar.Det är i alla fall väldigt trevligt att villnärvara och även delta i den här debatten. Hon harju också lyssnat på debatten med biträdandeministern och därmed visat sitt intresse. Men detfinns ju också andra mycket viktigapolitikerområden som skall debatteras här i dag.Tyvärr lyser statsråden med sin frånvaro. Därmedvisar man vilken vikt man fäster vid de olikafrågorna.Jag har, som sagt, inte fått svar på ställda frågor.När jag tar upp frågan om prioriteringar pekarIngela på vissa positiva exempel -- det är ioch för sig bra. Men med tanke på den situation vihar -- det gäller t.ex. bristen på pengar inomsjukvården och de köer som vi har pratat om -- ärdet inte tillräckligt. Vi kan inte vänta på att godasaker skall utvecklas. Ont i ryggen-projektet är bra.Vi har talat om det projektet i socialutskottet. Menvad gör vi åt de behov som finns? Vikan inte bara ställa olika verksamheter motvarandra. Det är den diskussionen som jag vill föra.En annan sak som jag tycker har försummats i denhär debatten är frågan om personalsituationen. Detgäller då sjukvården, äldreomsorgen ochbarnomsorgen i både kommuner och landsting.Personalfrågan är undervärderad. Kraven på sextimmars arbetsdag har man fått igenom på endastett fåtal ställen. harbeslutat om en försöksverksamhet, i strid med vadLandstingsförbundet vill. Det blir intressant att sehur det går. Jag tror att den härförsöksverksamheten får ett bra utfall, precis som iKiruna.Men man nedvärderar personalen inom denoffentliga sektorn när man ställer deras berättigadelönekrav mot verksamheterna i sig eller när mansäger att personalen får subventioneraverksamheten genom lönerna. Då tycker jag som arbetsgivare inom den offentliga sektornär illa ute. Där har regeringen ett ansvar för hur detfår gå till. Jag tror att vi får återkomma också tillden här frågan.Jag tycker att det är beklämmande att se att det ärjust de här delarna i vårt välfärdssamhälle, vårtvälfärdsland, som man är så snabb att skära i. Manställer inte andra offentliga verksamheter mot justvården och omsorgen. Jag tycker i stället att vikunde ställa t.ex. mot en fungerandeäldreomsorg. Det är nog många som tycker att detär en självklarhet att föra den diskussionen. Menden förs aldrig. Jag vet inte om ensregeringskansliet för den diskussionen.Det skulle vara intressant att få en kommentar.Kanske brukar ni munhuggas om vilka områdensom faktiskt svarar mot ett reellt behov. Jag tror attIngela skulle vinna på det.Anf. 81 ()replik:Herr talman! Det lät ju positivt attfolkhälsogruppen jobbade. Det finns ett stortbehov av det. Men vad händer egentligen nere pålandstingsnivå? Ger man några direktiv om att manskall satsa på förebyggandesidan? De signaler somjag har fått är att det är på förebyggandesidan manskär snabbast nu när man har dålig ekonomi. Dåriskerar man att få ett lapptäcke. Vi förebyggerinte, utan botar i efterhand i stället. Det kostarmassvis med pengar och lidande till absolut ingennytta.Jag vet inte om missuppfattade mig.Jag tror att vi var helt överens om BB-hemmen.Det är klart att de resursstarka, de som mår bra, gårhem först från förlossningen. Det är också de somkanske väljer hemförlossning eller alternativaförlossningsställen i landet. Men det är just värdetav BB-hem för de svaga grupperna som jag menaratt man borde titta på. Det är så lätt att mäta blanddem som väljer själva och är resursstarka. Det ärmycket svårare med den lilla grupp som blir kvar,den som kanske varken hörs eller syns lika mycket.Jag hoppas att regeringen tittar på detta. Jag vet attdet skall hållas en barnläkarkonferens om dettaframöver.Jag tror att det är mycket viktigt att vi tidigt sätterin resurser och satsar på de små barnen. På BB-hemmen har man ofta haft en möjlighet att läggamärke till saker på ett tidigt stadium och även attkunna sätta in hjälp vid behov. Jag tror att det ärviktigt.Den förebyggande vården och vilket samhälle viväljer var precis vad tog upp. Dethandlar om valet mellan JAS-plan, Öresundsbrooch bra vård m.m. Det är den övergripandediskussionen vi måste ha i gång. Det var det jag togupp i mitt första inlägg. Jag tycker att det är denstora och viktiga biten. Vad är det som vi absolutmåste bära inom det gemensamma, vilka grupperskall vi värna om extra mycket och vilken vård skallvi bekosta och låta samhället ta ansvar för? Vad kanvi lägga ut i andra former? Den diskussionen trorjag att vi behöver ha, liksom en diskussion omprioriteringar mellan motorvägar och annat somorsakar mer olyckor och kostnader.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag vill först tacka fördet visade intresset för frågan om ålderdomshem.Jag kan också i det sammanhanget nämna att RosaÖsth och jag har anmält frågan som ettgranskningsärende till revisorer.Ingela hänvisade i sitt första anförandeockså till vissa kommuner som hade fått störrefrihet att genomföra försök inom sjukvården. Jagtror att den begränsade friheten när det gäller justförsök är ett av de största hindren för attvidareutveckla sjukvården och ta till vara ocksåprivata alternativ. Jag tycker att det borde vara ensjälvklarhet att tillåta olika försök. Där har vimånga förebilder, både inom och utom landet.Beträffande vårt förslag om grundpension talar desom kan bedöma rättvisan i förslaget, nämligenpensionärerna själva och deras företrädare, mycketvarmt för det. Jag tycker att skall varalitet försiktig med att avfärda det så snabbt, inteminst med tanke på det orättfärdiga system som vinu har. Det finns också en risk för att klyftornamellan olika pensionärer ökar ytterligare närskatteomläggningens effekter slår igenom.Jag skulle vilja sluta med att ställa en fråga tillIngela : Är bekymrad över detnuvarande läget när det gäller barnomsorgen, attdet är av alla förskolebarn som överhuvud taget inte får någon eller mycket liten del avbarnomsorgens alla miljarder? Dessutom vet vi attde socialgrupper som mest utnyttjar justbarnomsorgen, denna stora åtgärd, är de som hardet bäst ställt, medan LOs grupper ochsmåföretagare utnyttjar barnomsorgen i betydligtmindre utsträckning.Anf. 83 Socialminister talman! Jag delar kring diverse fonder för operationersom det är kö till. Jag hade inte uppmärksammatden frågan.Får jag säga till både ochDaniel Tarschys att socialdemokratin, som är eninternationell rörelse, naturligtvis är beredd att taintryck samt både påverka det som sker i andraländer och påverkas av det som sker i andra länder.Men det gäller att sortera sina intryck och användadem med förnuft och inte förstöra det sommänniskor i vårt land faktiskt slår vakt om,nämligen just offentlig sjukvård.Om husläkarsystemet råder en samstämmighet,åtminstone vid de internationella konferenserna.Det är ett portvaktssystem. Det är möjligt att det ärbra att ha detta portvaktssystem, med dentillgänglighet som det faktiskt har. Men i Sverigehar människor av tradition, rätt eller fel, vant att också kunna välja poliklinikbesök ochakutbesök på ett helt annat sätt än det härportvaktssystemet syftar till.Gudrun säger att de exempel jag nämndeinte är exempel för dagen. Jag är medveten om,, att det naturligtvis också är heltandra typer av prioriteringsdiskussioner man måstekunna föra. Även om det inte finns utrymme fördem i den här debatten förs de. De förs allmänt ochinte minst har de förts på den socialdemokratiskapartikongressen. Men jag tycker inte att man skallavfärda det jag nämnde. De utvecklingsmöjlighetersom ligger i förändrade metoder används och påverkar gynnsamt utvecklingen inomhälso- och sjukvården till både patienternas ochpersonalens fromma.Till vill jag säga att i denDagmaröverenskommelse som vi har gjort medLandstingsförbundet har vi kommit överens omoch mycket tydligt markerat just det förebyggandearbetet.Till vill jag säga att faktiskt inte allsalla pensionärer och pensionärsorganisationertycker att grundpensionen, med den konstruktionsom föreslår, och framför allt intemed den bristande finansieringen, är en särskilträttvis pensionsform.Jag vill avsluta med att säga att försocialdemokraterna är det en utomordentligt viktigutgångspunkt att hälso- och sjukvården skall varasolidariskt finansierad. Den skall varademokratiskt styrd och den skall ges åt alla efterbehov.Andre vice talmannen anmälde att DanielTarschys, , ochMarianne anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligarerepliker.EnergipolitikAnf. 84 ():Fru talman! I denna kammare finns ingenföreträdare för regeringen när vi skall diskuteraenergifrågorna. Det faktum att det inte finns någonföreträdare för regeringens energipolitik i dennakammare särskiljer inte denna kammare frånnågon annan plats i . Det finns ingenstansnågon som kan ge besked om vilken energipolitikSveriges regering för. Det är det som har blivit såuppenbart avslöjat när socialdemokratin hartvingats revidera det som var oåterkalleligt ochkompromisslöst.Det finns ingen energipolitik, och ingensocialdemokrat som kan tala om vadsocialdemokratin avser att driva som sin politik närdet gäller kärnkraft, naturgas och de orördaälvarna. Det är beklämmande, för vi lever i ett landsom behöver en fast grund för energimarknadensaktörer. I den utdelade propositionen frånregeringen om ekonomin i det medellångaperspektivet kan vi läsa att regeringen t.o.m.räknar med fallande BNP under de kommandeåren som en risk. Och fortfarande kan vi konstateradenna ovisshet om energipolitiken.Detta skall ses mot bakgrund av att vad vi i Sverigebehöver är inte att finna på olika vägar att kunnaminska och strypa användningen av elektrisk kraft,utan snarare att kunna öka utbudet av elkraft för attkunna möta en ständigt växande efterfrågan -- somhar att göra med att el är den mest effektiva formenav energi. Ju effektivare elanvändningen blir, destosnabbare ökar därför också behovet av elkraft.Det är -- och kommer att vara -- en förutsättningför svensk industri att vi i kan erbjuda el tillvettiga priser inom ramen för ett integrerat ,där inte minst elmarknaden kommer att bli föremålför integrering.I detta perspektiv, fru talman, kan vi konstatera attvi har en socialdemokrati som inte vet vad manvill -- och med vem. Man vet heller inte vad somskall komma ut ur de olika förhandlingar som manskall inleda om någon liten stund.Det är i det sammanhanget värt att säga att om inteårtalsfixeringen i svensk energipolitik avvecklas, såkommer vi även att ha en energipolitiksom gör det till ett dogmatiskt huvudmål att bortsefrån verklighetens krav och villkor. Och det kangärna vara sagt att om , i deförhandlingar som skall genomföras, binder sigför en inriktning av energipolitiken där 2010 stårkvar som mål, då binder man sig också för enenergipolitik som kommer att dra 80-talets''energibänk'' in , med den osäkerhet ochden bristande trovärdighet som det kommer attmedföra.Men det skapar också ett annat problem. Det skulleförsvåra för väljarna att i allmänna val påverkaenergipolitiken så att den blir i överensstämmelsemed den allmänna opinionen.Man kommer också i så fall att tvingas binda sig fören politik som sätter som ett huvudmål att hållaigen den mest effektiva form av energianvändningsom vi har. En god tillgång till denna energiform ären förutsättning för att svensk industri skall ha enrimlig chans att kunna återta den under 80-taletförlorade konkurrensförmågan.Fru talman! maskerade BirgittaDahl det vakuum i fråga om energipolitik somavslöjades slutgiltigt vid den socialdemokratiskapartikongressen. Hon maskerade det genom ordsom ''oåterkalleligt'' och ''kompromisslöst''.Om man fortsätter med årtalsfixeringen in , så kommer vi att ha precis sammaillusionsnummer. I samband med att beslutet om1995/96 fattades, pekade vi från början på problemför miljön, för ekonomin och för samhället i desshelhet -- och verkligheten har gett oss rätt. Deproblemen kommer ju att kvarstå. Det är bara detatt en avveckling 2010 kommer att ställa krav påmångfalt större sänkning av ambitionen när detgäller miljö och ekonomi.Det finns ett alternativ till en sådan energipolitik.Det är att bibehålla kärnkraften och ha ettbeskattningssystem som gör det möjligt att påenergimarknaden tillföra el från många olikaaktörer. Då kommer vi också att kunna klara ettväxande elbehov inom ramen för nuvarandeenergistruktur . Det är den politikensom borde ligga till grund för svenskregeringspolitik.Under detta anförande övertog förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 85 ():Fru talman! Jag skall välja en i viss mån annanutgångspunkt än genom attbörja med att slå fast att all distribution av energihar miljöeffekter. Eftersom miljöförstöringen nu ärdet allvarligaste hotet mot mänsklighetens framtid,måste vi alla ge förtur åt kampen motmiljöförstöringen i alla sammanhang och i allaroller -- som politiska beslutsfattare, somenergikonsumenter, t.ex. Självfallet gäller äveninom energipolitiken att miljökraven äröverordnade.Industriländer i allmänhet och nordiska länder isynnerhet är mycket starkt energiberoende.Väsentliga delar av vårt materiella välstånd baseraspå tillgång till billig och tillförlitlig energi.Produktion, distribution och användning av denenergin har medfört stora och delvis oåterkalleligamiljöskador. Vi har alltså delvis köpt vår materiellastandard till priset av förstörd miljö -- ett slagskredit som växer med ränta på ränta och som vimåste börja betala tillbaka.Mot den här bakgrunden måste vi nu diskuterastora förändringar i vårt energiförsörjningssystem.Förändringarna måste vägledas av det överordnadekravet på kraftigt minskad miljöbelastning.