prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Harman inte samma spelregler inom det område somräknas ur kapitalets synpunkt, då försvinner det urgreppet, och då blir det en snedbalans mellan deskatter man tar ut av medborgarna och de skatterman tar ut på kapitalet.Det är inte för inte som vi har fått en debatt, bl.a.med anledning av skattereformen, därmoderaterna klagar över att kapitalet är alltför hårtbeskattat i ett europeiskt perspektiv. Så är det ,då man inte har en gemensam kapitalbeskattning.Så behöver det inte bli om man får envänsterinriktning på EG och på EG-parlamentet.Beträffande miljölagstiftningen och demultinationella företagen är det intressant attnotera att tar långa steg tillbaka. Desäger att vi inte längre skall ha någon kontroll överdessa företeelser, att medborgarna inte skall hainsyn och inflytande, utan nu är det bara fritt framsom gäller. Detta är politik. En stor delav EG-parlamentet -- en kraftig majoritet -- ställerinte upp på detta. Det förvånar mig att NicGrönvall ställer upp på den helt igenomnyliberalistiska linje som hans uttalande från denhär talarstolen alldeles innebär i realiteten.Herr talman! När det gäller besluten i : Innebär inte närmare samarbete med EGatt vi flyttar ut besluten, att vi inte blir herrar i vårteget hus? ställde den frågan.Problemet är ju bara att som världen har utvecklatsig -- med internationalisering och annat -- flyttarfaktiskt besluten ut sig själva i vissa fall, utan att vikan göra mycket för att återvinna dem. Det endasättet att återvinna dem är att samverka med andraför att uppnå politiska beslut.Tag exempelvis omsättningsskatten på aktier! Vibeslutade självständigt om den saken. Det var ettpräktigt slag i luften, finner vi så här i efterhand.Denna skatt var fullständigt välmotiverad. Vi kanicke upprätthålla den, eftersom man har lägreskatter på aktier på andra håll. Vad vi nu behöverför att få en rimlig beskattning av aktiehandeln ärinternationella överrenskommelser, och EG är detenda organ som kan klara detta.Anf. 36 Statsrådet talman! Jag tycker att vi de här timmarna harhaft en mycket intensiv och intressant debatt omEuropa. Om jag skall försöka sammanfatta, såtycker jag att det här ändå har visats att de fyrastora partierna helt står bakom de EES-förhandlingar som vi för. Jag tror att det är bra somett budskap till , att vi har en bredriksdagsmajoritet som stöder de ansträngningar vigör för att få ett brett och omfattandesamarbetsavtal mellan EFTA-länderna och EG.Den debatt som förs om vad som skall händabortom bör inte få undanskymmadenna enighet när det gäller den fråga som ärviktigast i våra relationer till EG.Nu koncentrerar sig medlemskapsdebatten kringvilket år en svensk ansökan bör lämnas.Moderaterna och anser sig redan kännatill resultaten av EGs kommanderegeringskonferenser om den monietära ochpolitiska unionen. Men inte nog med det. När detgäller vårt framtida försvar stryker --senast -- under osäkerheten ochsäger att konflikter inte kan uteslutas. Men närdebatten sedan gäller EG-medlemskap ärmoderaterna alldeles säkra på att konfliktrisken iEuropa är borta.Folkpartiet vet att en medlemskapsansökan blirmöjlig under nästa valperiod. Men så slänger manin en reservation som skulle ha gjort biskop : under förutsättning att inga bakslaginträffar.Jag tycker att vi socialdemokrater har givit besked.Ett svenskt medlemskap kan bli aktuellt iframtiden. Avgörande är den säkerhetspolitiskautvecklingen i och hur EG väljer attutforma sin politiska union, framför allt när detgäller eventuellt militärt samarbete.Vänsterpartiet och har mält sig ut ursamförståndet om EES-förhandlingarna. Idåvarande vpk:s reservationer till riksdagsbesluten1988 och 1989 ser man dock tydligt hurståndpunkterna förskjuts. 1989 avvisar man inte ettnärmande till men anger vissautgångspunkter, som faktiskt liknar dem som viredan följer, nämligen höga ambitioner påmiljöpolitikens, arbetsmarknads- ochsocialpolitikens områden. Det finns ju inskrivet i1987 års proposition.Jag tycker att det är viktigt, i ljuset av vad som harhänt i , att vi intensivt arbetar för EES-samarbete. Det ger oss alla i enplattform för att ställa upp för länderna i Central-och , och också få dem medi det europeiska integrationsarbetet.Ett annat led i arbetet är, som jag sade, desamarbetsavtal mellan och ,och som vi förhandladefram under min period som EFTA-ordförande. Vihar i de avtalen skrivit in att vi är beredda attdiskutera frihandelsavtal med dessa länder, precissom vi har sagt att vi är villiga att göra det medJugoslavien.Detta visar, tycker jag, att ett närmare samarbete iVästeuropa inte alls står i motsättning till detsamarbete med somSverige har på allt fler områden -- tvärtom. Om visamordnar oss med , underlättar viomvandlingen i öst och skapar ett samarbetesom omfattar hela . Ingenting tyder på attEuropaintegrationen heller skulle leda till ettinåtvänt . Det samarbete och det arbete iövrigt som sker i visar detta, tycker jag. Detbidrar till att stärka ett öppet världshandelssystem.Sverige och skall ta sin del av ansvaret föru-ländernas utveckling och det internationellasamfundet.Inger Schörling! Frågorna är många och oftabaserade på felaktiga premisser. Samma frågor harställts av Per i en interpellation, som jagkommer att besvara.Anf. 37 () replik:Herr talman! För att få en värdig avslutning för på den här debatten vill jag börja med att bePer-Ola om ursäkt. Jag måste ha väckthonom under debatten då han varplågad av mardrömmar. Jag har på intet vis gjortnågra uttalanden som berättigar påståendet attmoderat politik skulle innebära att kapitalet får gåföre demokratin. I stället har jag sagt attgemenskap, trygghet och välfärdsutveckling idemokratins namn är vad vi behöver för att klarade politiska mål som vi alla omfattar här i Sverige.Mot det sista som sades av statsrådet har jagegentligen inte särskilt mycket att invända.Moderata samlingspartiet har deltagit i beslutenhär i beträffande EES-förhandlingarnaoch står bakom dem. Jag vill emellertid erinrastatsrådet om att genom hela EES historia ribbanständigt sänkts från EFTA-nationernas sida. Alltifrån Oslodeklarationen ,Kristiansandsmötet, inledningen till de explorativasamtalen, förhoppningarna om att man skulleåstadkomma en beslutsprocedur med verkligenpåverkande innehåll och till förhandlingsmandateti juni uppfattar jag enbart som en väg utför, motett allt svagare . Det måste i densituationen betraktas som synnerligen naturligt,och faktiskt i det närmaste påkallat, att börjastudera situationen bortom den nuvarande. Detkan ju inte vara ett politiskt berättigat mål attacceptera ett dåligt avtal. Vad vi står inför, fruGradin, är väl ett uppolerat Luxemburgavtal ellerett förstärkt frihandelsavtal, där en delövervakningsmekanismer och annat kan leda till endjupare integration.Jag gör bedömningen att möjligheterna är mycketsmå att nå ett med det innehåll som vihoppades på när detta spel började. Det är därförberättigat och motiverat -- och kanske t.o.m.nödvändigt -- att se på läget framöver och görapolitiska markeringar för det, inte minst därför attnationerna inom EFTAs ram är oerhört olika. Medtanke på kraven på sammanhållning och öppenhetär det ganska naturligt att ge besked om hur manser på saken när nu situationen är som den är.När det sedan gäller det svenska näringslivetshållning och den redan påbörjade och, tyvärr,mycket tydliga vandringen ut ur vårt land är detviktigt att göra markeringar och säga: Om det härinte blir bra, är det vår avsikt att göra så eller så.Till slut: Man kan förhåna den som talar ommedlemskap och säga att han talar innan han fåttvetskap om slutresultatet beträffande IGC. Menjag vill säga: Vi accepterar EGs dynamik som enpositiv kraft, inte en negativ.Anf. 38 () replik:Herr talman! Först vänder jag mig till , som inte hade samma uppfattning som jagom grunden för välstånd. Men det går inte enskiljelinje mellan och EGs ekonomi, utanskiljelinjen går mellan den marknadsekonomiskautvecklingen i och den kommunistiskaplanekonomi som påtvingats Östeuropa.Det var intressant att höra statsrådets kommentartill uttalande. Men detta bordeinte vara helt hämtat ur luften. Som ledamot avregeringens EG-råd borde varamycket väl informerad om hur regeringen tänkeroch resonerar. Det är ju ganska olika budskap somges. Det skulle nog vara intressant, inte bara förriksdagens ledamöter utan också för allmänheten,att verkligen få veta exakt var regeringen står.Jag instämmer i den enigainställningen till ett . Bakom EES-förhandlingarna och frågan om medlemskap i ju en medvetenhet om vår samhörighet medVästeuropa. Hälften av vår industriexport går ju tillEG och tre fjärdedelar till EG och EFTAsammantagna.Det är av största vikt för svenskt näringsliv ochnaturligtvis också för våra konsumenter att det intebyggs barriärer genom . Svenskt näringslivär mycket sårbart. Kostnadsläget i vårt land äralldeles för högt. Våra företag förlorar marknader,och bytesbalansunderskottet är skrämmande högt.Vidare har gjort att priset på oljan tarkraftiga kliv uppåt som vi har ett ras påbörsen. De sistnämnda effekterna blirförhoppningsvis kortvariga. Enkonjunkturvändning har vi i varje fall att vänta.Flera orosmoln har ju medfört att svenska företagflyttar sin verksamhet till , köper in sig iandra företag där eller bildar dotterbolag med sätei något . Investeringar och expansion skerutomlands, medan företagen här hemma går påsparlåga. Utländska företag väljer inte att flyttaverksamhet till . Det är litet synd att detydliga signaler som jag talat om inte kommer frånregeringen själv. hållning till EG-medlemskap upplevs som någonting som är alltförosäkert. Men, snälla statsrådet, försök att få medhela regeringen och visa litet entusiasm ochengagemang beträffande EG! Det skulle varabetydelsefullt -- inte minst för svenskt näringsliv,men också för attityden till nere i Europa.Anf. 39 () replik:Herr talman! efterlyste mer avvänsterinriktning beträffande EG-parlamentet istället för högerinriktning. Men jag tror att det vorebra för med en samling i mitten.Ytterligheter är inte särskilt bra i politiken.Det är klart att man har ögonen på då handelspolitiken diskuteras. Han agerar juibland som sökande till en eventuelltledig utrikeshandelsministertjänst. Därför får hanalltså finna sig i en särskilt hård granskning. Viväger således noga hans ord.Jag tror det är viktigt att säga till ochandra: Det verkar som om och en delandra agerar som om de tycker att det skulle varabra om EES-förhandlingarna misslyckades. Manlyfter inte fram det positiva och är inte pådrivandeför att det skall gå att nå ett bra resultat i EES-förhandlingarna. Jag tycker att man ger fel signalertill omvärlden. Vi bör i stället göra klart, isamförstånd här i mellan åtminstone departier som står bakom förhandlingsplattformenför EFTA--EG-förhandlingarna, att vi vill se ettpositivt resultat av EES-förhandlingarna. Detskulle vara bra för , för svenskt näringsliv,för svenska ungdomar och övriga medborgare osv.Sedan vill jag i den här delen avdebatten passa på att säga några ord till GudrunNorberg. Hon talade om de högalivsmedelspriserna. Men det borde vara möjligt attfå till stånd en uppgörelse om dessa. Och låt oss dåEG-anpassa momsen. Jag tror att de svenskakonsumenterna och även skulle må braav det.Det här är ju en handelspolitisk debatt. Kanske i alltför stor utsträckning handlat om EG ochEuropafrågorna. Men handelsfrågorna är faktisktbetydligt vidare än så. handlarhandelspolitiska debatter om de stora företagensmöjligheter att exportera sina produkter. Jag tyckeratt handelspolitiken och handelsdiskussionernamåste breddas. De måste omfatta större områden ien del av världen, och mera tid måste ägnas åt situation och skuldbörda. Vi måste ocksåägna mera tid åt att lyfta fram småföretagensexportmöjligheter. Det gäller att underlätta försmåföretagen, så att de kan nå nya marknader.I de pågående GATT-förhandlingarna och iEFTA--EG-diskussionerna måste vi medverka tillatt ge småföretagen bättre exportmöjligheter. Vimåste medverka till att det blir lättare försmåföretagen att få del av exportkreditgarantier.Som det är hamnar dessa i alltför storutsträckning i fickorna på de stora företagen.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag glömde i min första replik atttacka för att jag fick svar på ett parav de frågor jag ställde. Jag framför det tacket nu istället.Trots vår genomgång av reglerna för exportkrediteri näringsutskottet återkommer uppgifternaom att det finns orättvisor mellan de svenskareglerna och reglerna i viktiga konkurrentländer.Det är alltså uppgifter som återkommer och somborde undersökas nogrant.Jag vill påpeka att jag välkomnade de framsteg somhar skett i EES-förhandlingarna på åtminstone ettför oss väsentligt område, nämligen miljö ochhälsa. Sammanfattningsvis vill jag säga när detgäller ståndpunkter i förhållande tillEES-förhandlingarna och närmandet till EG att detju bara är naturligt att det sker glidningar och attståndpunkter förskjuts när nya situationer uppståroch när nya fakta tillkommer. Jag vill understrykaatt vi menar allvar när vi säger att vi eftersträvar ettnära samarbete med hela . Det gäller dåockså givetvis med EG-länderna.Gudrun ! Vi har båda gjort en rätt sånärgången liksyn av plan- kommandoekonomiernai och . Det var skakande. Jagförsökte i mitt inledningsanförande att redogöra förde långsiktiga konsekvenserna av de erfarenhetersom den polska och den tjeckoslovakiskabefolkningen har haft och som de delar medbefolkningen i andra östeuropeiska länder. Det ären sak. Men jag vägrar att tro att alternativet tillden typen av planekonomier ellerkommandoekonomier är att släppamarknadskrafterna och kapitalet helt fritt. Jag trorfortfarande på möjligheterna att förnuftigt planerasamhället och också styra ekonomin. Jag tycker attdet vore klädsamt om och erkände de fakta som jag har påtalat omEG, nämligen massarbetslösheten och denutbredda fattigdomen.Slutligen vill jag säga att handelsdebatten har variteurocentrisk. Det är naturligt, det är ju rubriken fördebatten. Men vi måste lyfta blicken från Europaoch titta ut över hela världen och i en sådanöverblick uppmärksamma den svåra situationenoch de svåra problemen i , med vilkahandeln för vår del minskar.Anf. 41 () replik:Herr talman! Det var ganska lättvindigt avutrikeshandelsministern att säga att jag skall få svarpå mina frågor i samband med att en interpellationsom Per har ställt till statsministern, innanden här debatten var bestämd, skall besvaras. I daghar vi en Europadebatt medutrikeshandelsministern, och jag hade faktisktförväntat mig att få svar på några frågor. Men okej,jag kan vänta med de två frågor som också delvisfinns med i interpellationsdebatten.Det finns andra frågor att besvara. Bl.a. är detfrågan om löftet som gavs här i kammaren både avAnita och av . De sade inte skulle acceptera några som helstförsämringar som pris för EG-anpassningen. Jagborde väl ändå kunna få svar på om det löftetfortfarande gäller eller om det har ändrats på någotsätt och vad som i så fall har ändrats. Jag skulleockså vilja ha svar på det som handlade omnyheten, som kanske inte var någon nyhet, att detskulle finnas ett sätt att komma ifrån , att EFTA-länderna och skulle fågöra undantag bl.a. på miljösidan och att vi skullefå ha högre normer än EG. Men det var ju så attdetta urholkades av två inskränkningar. Jag vill attAnita svarar på om det är så. Eller är detverkligen något nytt som har tillkommit och som viinte känner till?Jag har ett papper här från ett nyhetsblad somrefererar från ''a high level meeting'', enförhandlingsgrupp som träffades den 20 och 21september. Där säger man på nytt att man bara kanacceptera temporära förändringar, ''never acceptpermanent exceptions''. Man säger vidare att varorsom är tillverkade efter EG-standard måste kunnasäljas i EFTA-länderna. Jag kan inte se att det ärnågot nytt i nyhetsrubriken som vi såg i om attSverige slipper EG-regler. Är det något nytt somhar hänt eller är det bara det gamla vanliga?Sedan vänder jag mig till . Detär väl så att kontroll av kapital fordrar en mycketstörre makt än vad EG kan stå för. Vi skulle kunnatänka oss globala regler för kapital, speciellt vadbeträffar miljökonsekvenser. När det gällermiljökonsekvenser kan vi se vad EG innebär. LäsDN och se vad det står om bensen och vadnaturvårdsverket säger! Man säger att harsmå möjligheter att fatta ett ensidigt beslut om attsänka bensenhalten. EG skulle uppfatta det som etthandelshinder och kräva omfattandedokumentering från Sverige.Anf. 42 TREDJE VICE TALMANNEN:Den angivna debattiden är utgången.Anf. 43 ()replik:Herr talman! och tagit upp en mycket viktig fråga i den här EG-debatten. Det är frågan om vi kan upprätthålla densvenska modellen i ett nära samarbete med EGeller i ett medlemskap, om det skulle bli aktuellt.Den svenska modellen är full sysselsättning, socialtrygghet, god miljö och en rättvisfördelningspolitik. Om man ser på vad som ärgrunden för den svenska modellen och hur deneventuellt skulle kunna hotas kan man förstkonstatera att grunden är en fortsatt tillväxt i densvenska ekonomin: nya jobb, mer välbetalda jobb,bättre arbetsplatser osv. Det garanteras bäst genomett fortsatt deltagande i internationellarbetsfördelning. Det är så som också en kvalitativtbra tillväxt kan drivas framåt.Nästa fråga är: Har vi utrymme för den härmodellen med de spelregler som kommer att gällagemensamt i ? har analysernagivit vid handen att vi i allt väsentligt har detutrymmet. I den mån det blir fråga omkorrigeringar är det mer fråga om att byta medel änatt uppge mål. Den analysen har ganska klart, föratt inte säga mycket klart, framkommit i deundersökningar som har gjorts.EG-parlamentet har diskuterat någonting somheter subsidialitetsprincipen -- det låter väldigttillkrånglat och teoretiskt och det är det väl på sättoch vis -- när man diskuterat EGs framtid.Innebörden av den regeln är helt enkelt den attbara det som inte på ett tillfredsställande sätt kanlösas på den nationella fronten skall flyttas upp tillEG-nivån. Om den regeln följs, då vet vi att frågorför vilka det absolut behövs gemensammaspelregler kommer att flyttas upp på . Jaghar gett en del exempel på det i tidigaredebattinlägg.Det största hotet för den svenska modellen ärfaktiskt inte en nära anknytning till EG, utan det ären okontrollerad internationalisering i denmeningen att vi inte kan få gemensamma spelreglerpå vissa väsentliga områden som berör miljön, demultinationella företagen och kontrollen över detallt flyktigare kapitalet.Det är de centrala frågorna, herr talman. Slutsatsenär helt klar: Vi kan upprätthålla den svenskamodellen.Miljöfrågor m.m.Anf. 44 ():Herr talman! skall vi övergå till att diskuterahur vi politiker kan medverka till att värna Europasnatur, kultur och de europeiska folkens välfärdmätt i sociala termer. Jag hoppas att vi i dendebatten varken skall ägna oss åt skönmålning ellersvartmålning utan kunna få en mer nyanserad ochfärgrik bild av det nya som växer fram.Många har en tendens att inte acceptea EG som ettprogressivt samarbetsorgan mellan europeiskastater, därför att EG inte har de främstalösningarna på alla medlemsstaternas problem. Ettsådant problem är samarbetet i miljöfrågor.Orsaken till att EG inte nämns så ofta imiljösammanhang är bl.a. att EGs medlemsstaterär engagerade i gränsöverskridande samarbete iandra sammanslutningar och fora.I FNs och är allaEuropas stater med. Speciell betydelse har ECEhaft genom sin konvention om bekämpning avluftföroreningar, och arbetar man efter ett ESK-beslut på att utforma en vattenvårdskonvention föralla plus och . ECE harockså utformat de avgasbestämmelser ochbullernormer för bilar som EG försöker fåmedlemsstaterna att anta, men har medEGs tillåtelse fått gå snabbare fram med nordiskaavgaskrav mot luftföroreningar.Det finns i också många konventioner,överenskommelser och återkommandekonferenser om olika slag av miljövårdsinsatser därflera deltar. Här kan t.ex. nämnas Oslo-och , London- ochHelsingforskonventionen samtNordsjökonferensen om enbart vatten- ochhavsföroreningar.Det är speciellt de norra som är aktivai dessa miljööverläggningar tillsammans med denordiska länderna.När det gäller de klimatpåverkandeluftföroreningarna förekommer det också ettsamarbete som omspänner EG-stater men ocksåflera andra stater, och det är mycket positivt. Härbehövs verkligen globala beslut och riktlinjer.Naturligtvis har EGs allmänna ekonomiska policystor betydelse för att miljöhänsynen skall vägatungt när handelsvillkor fastställs.Det är positivt, tycker jag, när enhetsakten i EGtillåter nationella avsteg från EG-regler av bl.a.hälso- och miljöskäl, observera dock -- endast närde inte utgör handelshinder. Det har tidigarefunnits en tendens att överbetona begreppethandelshinder i EG, men tycks ''vinden ha vänt''vad gäller dessa miljöförbättrande inslag. Sådanaavsteg från reglerna har fastställts genom domari i , och därmed tycksvägen ha öppnats för större miljöhänsyn.Av ovärderlig betydelse för såväl europeiskt somglobalt miljövårdsarbete har ocksåBrundtlandkommissionens krav på en hållbarutveckling ur miljösynpunkt, parad med en godekonomisk tillväxt, varit. Liksom stora delar av densvenska industrin kommer också övriga Europasindustriledare snart att finna att investeringar förmiljöförbättringar ofta är lönsammaprocessinvesteringar som satsar på återbruk ochresurssnålhet.Nu har EG gett ut fleramiljöprogram för luft- och vattenrening och ävenför bullerminskande insatser, där de kanske t.o.m.ligger före Sverige.Med tanke på alla dessa konventioner ochöverenskommelser kan man naturligtvis ställafrågan: Behöver vi inte få en institution eller ettcentrum för all miljöpolitik i , inte minst föratt klara finansierings- och kostnadsfrågorna? Detvore intressant att få andras syn på detta. Det skullehelst vara en institution där både regeringar,parlament och experter kunde finna utrymme förolika initiativ, utredningar, politiska beslut ochpraktiska riktlinjer i miljöarbetet.Herr talman! Miljövårdsarbetet griper in i allaeuropeiska staters politiska arbete. Efter det attBerlinmuren revs har också miljösträvandena gåttsom en motvind från nordväst in mot de förorenadeluftströmmarna från öst.Låt mig slå fast tre utvecklingslinjer i EG-samarbetet av betydelse för en effektiv kamp motmiljöförstörelse i Europa.1. EG är mycket mera än ett samarbete kringekonomi och handel. Många av direktiven syftar tillatt skapa säkerhet och kvalitet i olika varor ochtjänster samt skapa en ministandard för yttre ochinre miljö.2. Den inre maktbalansen mellan olika EG-organär under debatt. Den ökade tyngd för denparlamentariska delen av EGs beslutsfunktion somhåller på att växa fram kan ge en skjuts framåt förmiljöhänsynen.3. EGs regler och rättsakter är inget färdigt ochfastlåst system. Mycket är under uppbyggnad ochmycket kan ändras. Vi kan nu se hur nyamiljöprogram växer fram liksom hur ett nyttekologiskt/ekonomiskt tänkande växer fram.Jag tror därför, herr talman, att blir deökande miljöinsatsernas årtionde i tillglädje för såväl EG-staternas folk som för denordiska folken.Anf. 45 ():Herr talman! För sedan enades Tyskland.Vi kände stor glädje inför detta historiskaögonblick och inför att människors drömmar omfrihet då definitivt gick i uppfyllelse.Vi har också anledning att känna glädje av andraskäl. Det gamla DDR blev för sedan, utanansökan med utdragen behandling, medlem av deneuropeiska gemenskapen EG.Detta öppnar nya möjligheter för att snabbt ersättaen planekonomi, som kört land och miljö i botten,med en livaktig och miljöansvarigmarknadsekonomi med starkt folkligt inflytande,som ger välstånd och ekonomisk utveckling.Tack vare den starka ekonomi som byggts upp iförbundsrepubliken finns det starka skäl att tro attdenna process kommer att gå fort.Sverige kommer att starkt gynnas av detta påmiljöområdet. Om svavelutsläpphalveras, motsvarar det lika mycket i fråga omnedfall av svavel som om vi själva lyckades få nedvåra utsläpp till noll.På samma sätt är det vad gäller kvicksilver. Deösttyska utsläppen ligger på -- en otroligthög siffra.