prot · GE097 · 1990-10-11 00:00:00 — Jagmenade då att det kanske inte behövdekommenteras ytterligare, men är det gjort.Vi skall således inte ersätta bortfall av kärnkraftmed 60 Twh från fossilbränslen. I mitt anförandepekade jag på flera olika energislag och insatser föratt kunna parera dessa frågor. Vi skall, LarsNorberg, minska åtminstone den specifikaindustriförbrukningen och satsa på energisnålareapparater och processer som på ett bra sätt tar tillvara energi. På så vis finns naturligtvis ingenmotsättning i det mera allmänna resonemanget ombehovet av att vara resurssnål också när det gällerenergi i olika former.När det gäller fjärrvärme och kraftvärme har jagvid olika tillfällen försökt hävda att man måste setill att fjärrvärmen blir konkurrenskraftig. Vi skallnaturligtvis inte manipulera marknaden i förstahand, men man måste ge de olika aktörerna rimligautgångspunkter för agerandet. När det gällerfjärrvärme kan man i första hand diskuteramomsfrågan. När det gäller kraftvärme är detegentligen inte fråga om energimomsen utanombeskattningen av bränslet som man sätter in iprocessen. Kraftvärmeprocessen är missgynnadbeskattningsmässigt i förhållande till energi frånkondenskraftverken. Detta har bl.a. påtalats frånNorrköpings och kommuner. Jag räknarnu med att det arbete som är i gång skall leda framtill att man får en prissättning på el producerad ikraftvärmeverk som medför att el kan tävla medoch tas in på nätet till konkurrenskraftiga priser.Förste vice talmannen anmälde att AnnikaÅhnberg och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker.Anf. 113 ():Fru talman! Mitt anförande strider inte motfolkpartiets linje i energifrågan, men jag är intepartiets officielle talesman i dagens debatt.Däremot har jag många års erfarenhet somproducent, distributör och storkonsument avelkraft och som storkonsument av kol ocheldningsoljor. Mot den bakgrunden upphör jagaldrig att förvånas över dagens energidebatt, ivilken kärnkraften alltid utpekas som den elakebusen i landets energiförsörjning.Har vi -- i dessa Gulfkrisens dagar -- glömt att detvar kärnkraftens utbyggnad som minskade Sverigesoljeanvändning fram till ?Har vi glömt att denna utbyggnad medförde att defyra nordligaste älvarna i fortfaranderinner fritt? Har vi glömt att ett stort antal svåramiljöproblem lösts genom att ren elkraft kunnatersätta gamla bränslen som gav dålig miljö?En folkomröstning, som i godtyckligatolkning kommit att innebära att all kärnkraft skallavvecklas , är även i en demokrati ettvåghalsigt sätt att fatta beslut på. Man sätter dånaturvetenskapens forskningsresultat under tredecennier på mellanhand. Vem talade eller visste år1980 om de fossila bränslenas växthuseffekt ellerom ozonskiktets betänkliga uttunning iatmosfären? Försurningens problem var visserligeninte obekanta 1980, men exemplen på dess väldigakonsekvenser från fanns ej då. Ärdet riktigt och rimligt att begära att väljarna år 2010radikalt skall sänka sin levnadsstandard på grund avett riksdagsbeslut ? Det är knappasttroligt att de accepterar en sådanomyndighetsförklaring, som är träffad av heltandra människor, med en kanske lägrekunskapsnivå än deras egen.Just nu pågår en diskussion mellan tre partier somhandlar om årtalen för kärnkraftsavvecklingen.Datumstämplingen på vår förre energiministers''oåterkalleliga avvecklingsstart '' haruppenbarligen gått ut, och anses i stället årtalet2010 vara oåterkalleligt, senast av GöranMagnusson i dagens debatt.Fru talman! Finns det över huvud taget någotrationellt stöd för att nu spika att all kärnkraft skallvara avvecklad just till detta årtal?Folkomröstningens utfall räcker inte, eftersom denkloka formuleringen att avvecklingen skulle ske''när sysselsättning och välfärd'' så medger fannsmed. Detta förutsätter att landets försörjning avelkraft kan även utan kärnkraft.Om alla fossila bränslen och all utbyggnad avvattenkraft underkänns som energikällor på grundav ökade utsläpp av koldioxid, svavel,tungmetaller, aska och naturförstöring, fallerbördan på effektivt elsparande, torv, biobränslen,vind och vågkraft samt, långt fram i tiden, direktsolenergi och vete. Elsparandet är på kort sikt denenda verkligt tunga komponenten i denna bukett.De övriga kan ge bidrag -- ofta ganska dyrbarasådana -- till vår elförsörjning, men aldrig någonsintäcka bortfallet av kärnkraft i en totalbildav kanske 150 TWh.Vad biobränsle beträffar finns en annan oftaobeaktad restriktion. Endast halm, bark,avfallsvirke och energiskog bör utnyttjas sombiobränsle. Tar vi till gagnvirke, t.ex. massaved,blir det ekonomiska utfallet helt orimligt. Enmiljon kubikmeter ved minskar vår oljeimport med100 milj.kr., medan samma virkesmängd förädladtill papper ger landet en och iökade exportinkomster. Det är således otänkbartatt använda gagnvirke för att producera värme ellerelkraft.Runt om i världen finns ett ökat intresse förkärnkraft. 118 nya kärnkraftverk är under byggnadi dag. Det är en siffra som inte kommer fram så oftai debatten. I , och pågårnu en intensiv utbyggnad, och dessa länder kommerinom att täcka av sitt elkraftsbehovgenom reaktorutbyggnad. Både i och iFinland pågår diskussioner om en fortsattutbyggnad av kärnkraft. I blir byggandet aven femte reaktor sannolikt aktuellt efter valet imars , vilket den finske handels- ochindustriministern har antytt. Den ringamiljöpåverkan i jämförelse med alternativen är härett tungt vägande argument.Fru talman! Att i detta läge ''oåterkalleligen'' spikaden slutliga kärnkraftsavvecklingen voreinte bara oklokt, utan direkt dumt. En enorm ochför vår levnadsstandard katastrofalkapitalförstöring skulle bli följden. Denersättningskraft som då skulle behöva sättas in blirantingen importkrävande och miljöfarlig-fossilabränslen- eller dyr och otillräcklig-inhemsk sådanav typ vindkraft, vågkraft, torv och biobränslen.Fru talman! Sist, men inte minst, vad skulle Sverigevinna i säkerhet på att slå igen tolv reaktorer somanses vara mycket säkra, när vi runt omkring oss iEuropa i alla fall har 211 igång varande reaktorerav sannolikt lägre säkerhetsgrad?Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag tycker att ett anmärkningsvärtförakt för demokratin kommer till uttryck när LarsDe frågar hur man kan fästa tilltro tillfolkomröstningen och slänga åtsidan det som forskare harkommit fram till. Vi bygger väl ändå detta samhälleför de människor som lever i det. Och ommänniskorna tycker att ångesten och oron inför detsom kan hända med kärnkraften är skäl nog attavveckla den, då tror jag nog att vi politiker görklokt i att respektera det.Sedan är det inte riktigt som säger,nämligen att växthuseffekten inte var känd 1980. Vihade t.ex. en svensk nobelpristagare i fysik ganskatidigt , , som klart togfram detta med växthuseffekten och visade vad deökade koldioxidutsläppen skulle leda till. Det äringen nyhet. Växthuseffekten beror inte hellerframför allt på energiproduktionen för värme ochel. Den har i hög grad att göra med t.ex. detrafiksystem som vi bygger upp. Det skulle varaintressant att få veta på vilket sätt att man skall få bort växthuseffekten när detgäller trafiksystemen.Det är också därför som avvecklingspartierna, vi ivänsterpartiet och de andra linje 3-partierna, alltidhar förespråkat en stor balans i fråga ombiobränslen för att ersätta kärnkraften. Det äringen överrasning för oss att det är på det sättet.Lars De undviker också hela diskussionen omdet globala perspektivet. Det talas om det i t.ex.Brundtlandrapporten. Jag tror att vi någon gångmåste försöka få till en helhet i våra huvuden. Vikan inte tala om de globala problemen i en debattoch hålla de helt särskilda från energidebatten. Vi i de industrialiserade ländernamåste åta oss att minska vår energianvändning med50 % för att ge länderna i tredje världen enmöjlighet att utvecklas. Hur skall det gå till om viskall fortsätta att slösa med energi och ständigtproducera mer och mer för att konsumera mer ochmer i ett aldrig upphörande ekorrhjul. Hur skall detgå till? Kärnkraftsavvecklingen är ett steg på vägenatt komma till ett annat samhälle där vi ocksåproducerar andra kvaliteter.Sedan kan jag även påpeka t.ex. att man, när mandiskuterar konsekvenserna av kärnkraften, intekan diskutera bara sannolikheten av en olycka utanockså effekterna om en olycka trots allt inträffar.Jag vill nämna ett exempel. Tjernobylkatastrofengjorde lika mycket jordbruksareal som vi har i helavårt land obrukbar, för hur länge vet vi inte. Dettycker jag att skall tänka på.Anf. 97 () replik:Fru talman! Som sagt, koldioxideffekten var välkänd 1980. Och jag vill erinra om att linje 3 ifolkomröstningen var den som verkligen drevfrågan om en ökad användning av inhemskabränslen, vilka som bekant inte ger de problem somde fossila bränslena ger. I detta sammanhang harLars De ingenting att komma med.Lars De säger också att en avveckling avkärnkraften skulle leda till en oerhördstandardsänkning. Det standardbegrepp som LarsDe håller sig med tror jag inte är något som vikan leva vidare med, om standard skall innebära ständigt ökar förbrukningen av råvaror ochenergi. I själva verket finns det, såvitt jag kanförstå, bara ett hopp för mänskligheten, nämligenatt man hushållar bättre med råvarorna. Jag tyckeralltså att borde studeraBrundtlandrapporten och ifrågasätta om inte denhalvering som föreslås där borde vara enmålsättning. Då skulle det inte vara någonsom helst svårighet att avveckla kärnkraften ochäven i största utsträckning avveckla de fossilabränslena i vårt land.Kärnkraftsutbyggnaden löser inga problem. Dethar jag sagt tidigare i denna debatt. Det vore heltorimligt att tro att man kan ersätta de fossilabränslen med kärnkraft. Redan tillgången påuranenergi är sådan att det är ett omöjligt projekt.Slutligen vill jag säga att kärnkraftenmarknadsekonomiskt är orimlig. Det har AnnikaÅhnberg redan påpekat. Jag föreslår att försöker åta sig att bli försäkringsmäklare ochge sig ut och försäkra kärnkraften med fullt ochstrikt ansvar för kärnkraftverken upp till ca 100miljarder svenska kronor. Då visar det sig nog atthan misslyckas med det. Dessa 100 miljarder är åandra sidan vad som enligt vår uppfattning är enhögst rimlig ansvarsnivå. Och om vi skall fortsättamed kärnkraft borde varje kärnkraftverk varaförsäkrat upp till det beloppet. Då tror jag attresultatet blir att kärnkraften avvecklar sig själv.Anf. 116 () replik:Fru talman! frågar om det är rimligtatt man radikalt skall behöva sänka sinlevnadsstandard för att man 1980 tyckte attkärnkraften skulle avvecklas. För det första är dettafel. Det finns inget i världen som säger att man skallbehöva sänka sin levnadsstandard för att manställer om energisystemet till ett mer uthålligtsystem. För det andra bygger resonemanget på attden lagrade energin uran eller fossila bränslen,skall räcka i all oändlighet, eljest kommer man juändå förr eller senare i den situationen att manmåste ställa om systemet till ett mer uthålligtbiobaserat system. Jag vill då ställa en fråga till LarsDe : Är det rimligt att våra framtidagenerationer skall få sänka sin levnadsstandardradikalt bara för att vi inte har varit förnuftiganog att inse att de fossila bränslena och uranet ärbränslen som kommer att ta slut?Fru talman! Vi måste ändå inse att vi förr ellersenare måste satsa på ett uthålligt system. Man kandå titta på de ekonomiska konsekvenserna av det.Då finner man att sådanainvesteringar är investeringar ,medan investeringar som har gjorts i kärnkraftenhar en högst trettioårig livslängd.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag skall för enkelhetens skull börjamed att vända mig till . Han sägeratt uranet inte räcker för vår energiförsörjning iframtiden. Det har han alldeles rätt i. Men att vianvänder uran under en 50- eller ochunder utvecklar t.ex. väte eller solkrafttill användbara, förnyelsebara och renaenergikällor, det är vad vi behöver kärnkraften till.Långsiktigt kan vi klara oss utan kärnkraften, mendå måste vi utveckla just väte och solkraft.Annika sade usch och fy och att om vi harhaft en folkomröstning skall vi inte ifrågasätta dessresultat. Då vill jag påminna omatt vi hade en folkomröstning i fråga om vänster-och högertrafik och som utmynnade i resultatet att80 % var för vänstertrafik. Sju och ett halvt årsenare gick vi i över till högertrafik. Enfolkomröstning behöver inte vara ofelbar, isynnerhet inte om det kommer fram nya faktamellan tidpunkten för folkomröstningen ochtidpunkten då frågan skall tas upp på nytt.Annika frågade mig hur man skall minskautsläppen från trafiken. Dels har vi redan lagarangående katalysatoranvändning i personbilar somär nya, dels vill framför allt vi folkpartister öka denpremie som är för låg för att få ägare av gamlabilar att sätta in katalysatorer i sina gamla bilar. Detär bara 1 400 som har gjort det. Vi har begärt skall tredubbla premien. Då kanske det blir50 000 som gör detta.Annika talade också om ansvarför koldioxiden. Ja visst har vi ett sådant ansvar.Men släpper ut av världenskoldioxider. Ansvaret vilar därför mycket tyngre påländer som använder kol, brunkol och naturgas ochsom eldar dessa i stor skala, framför allt Amerika.Sedan kom in på resonemangetom att vi inte får använda kärnkraften eftersom då skulle kunna skadas. Jag vill säga precistvärtom till henne. Vi har kapital och resurser attpå ett säkert sätt använda kärnkraft. ärdäremot ofta tvingade att använda fossila bränslentrots alla de nackdelar som är förknippade meddessa bränslen. Vi som har råd att användabränslen som inte ger svavel, tungmetaller och askabör använda den energiformen, och de som inte harråd att använda den kanske tvingas använda kol,ved, osv.Lars sade att vi inte kommer att behövasänka vår standard om vi övergår till andraenergisystem. är mycket kunnig pådetta område, men jag tvivlar på att så är fallet. Jagtror tvärtom att det med nuvarandeteknikutveckling kommer att kosta oss kolossaltmycket att byta energisystem och skrotakärnkraften. är den rörligakostnaden för kärnkraften. är den lägstakostnad som jag har hört nämnas för nya fossilakondenskraftverk, och sådana vill vi inte ha.Lars säger att vi skall ha absolut riskfrihet.Det finns, fru talman, inte någon absolut riskfriheti den värld som vi lever i. Allting är farligt: kol ärfarligt, olja är farligt och kommer alltid att så förbli.Anf. 118 () replik:Fru talman! gör verkligen logiskkullerbytta som förvånar mig. Han säger att vibehöver kärnkraften under de närmaste 100 årenför att utveckla alternativ. Det är ett påstående somgör mig än mer förvånad när det kommer från enliberal som hyllar de marknadsekonomiskaprinciperna. borde inse att man intesätter i gång att producera el på ett alternativt sättnär man har för mycket el producerad medkärnkraften. Man kan bara jämföra med sig själv.Om jag har huset fullt med äpplen springer jag inteut och köper ännu mer äpplen. Man kan också sägaså här: Nöden är uppfinningarnas moder. När vibörjar dra ned på kärnkraften, skapar vi detmarknadsmässigautrymmet för alternativen. Tänkatt jag som socialist skall behöva tala om detta fören marknadsekonom!Vad gäller folkomröstningar hölls den om trafikenföre min tid. Jag är säker på att jag skulle ha röstatpå att vi skall hålla oss till vänster, om jag hade varitmed. När det gäller trafiken äter tyvärr den ökadetrafikmängden upp den goda effekten avkatalysatorerna.Till sist en kommentar till vad sade isitt första anförande ompappersmassetillverkningen. Det är lyckligtvis såatt man för energiframställning framför alltanvänder lignin, som man inte har så stor glädje avnär man framställer papper. Så även med ökat uttagav papper för pappersmasseproduktion kan vi få etttillskott till den del som vi använder förenergiproduktion.Anf. 119 () replik:Fru talman! Att till kommande generationer, tilldem som skall utveckla de nya energikällorna ochalternativen, överlämna att ta ansvar för de resteroch de miljöproblem som vi producerar tycker jagnästan är ett cyniskt resonemang. Vi i kanaldrig acceptera ett resonemang som går ut på lämnar efter sig till kommande generationersådant som vi under vår generation inte har klaratav när det gäller miljöfrågor och ekonomiska frågorav olika slag. Det är helt och hållet oacceptabelt,anser vi från vår sida.Anf. 120 () replik:Fru talman! Folkomröstningen om vänster- ellerhögertrafik är ett tragiskt exempel på hur riksdagenkör över ett av folket fattat beslut. Det har säkertbåde bidragit till politikerförakt och skadatdemokratin. Har man fattat ett beslut i enfolkomröstning och skall upphäva detta beslutkrävs enligt min mening en ny folkomröstning.När det gäller bilismen tröstar sig att vi har katalysatorer. Dessa har en någotosäker effekt. Deras effekt är förmodligenöverskattad. När de är i bruk och åldras försämrasde. Dessutom löser de icke koldioxidproblemet.När det gäller koldioxid kan vi bara konstatera attSverige släpper ut per invånare såmycket från fossila bränslen som världsmedborgarei genomsnitt. Vi lever i lyx och överflöd på dennapunkt och skadar alltså den globala miljön tregånger mer än människor i genomsnitt på vår jord.Vi behöver alltså anpassa vårt levnadssätt.Vårlevnadsstandard är enligt uppfattningen levnadsstandard som grundar sig på att förödajordens resurser, de oundgängliga resurserna. Detblir följden av alltför stor energianvändning. Det ärett starkt argument för att följaBrundtlandkommissionens rekommendationer.Anf. 121 () replik:Fru talman! En kort replik till delsbeträffande folkomröstningen, dels beträffandetekniken. När det gäller folkomröstningen ijämförelse med folkomröstningen omvänster/högertrafik är det viktigt att slå fast att manskall ha respekt för folkomröstningsresultatet,särskilt för det 1980 där de politiska partiernaförband sig att följa folkomröstningens resultat.Annars är folkomröstningsinstitutet bararådgivande, och det slutgiltiga beslutet fattas avriksdagen. Men just 1980 förband sig alltsåpartierna att följa resultatet. Därför måste man hastor respekt för det folkomröstningsresultat somkom fram efter en mycket omfattande debatt.Sedan kan jag inte underlåta att göra en reflexionnär bekänner sig till tron påvetenskapen och tekniken, framför allt när detgäller kärnkraftens möjligheter och något litetbortom kärnkraften. Han bortser alldeles från ellertilltror inte vetenskapen och tekniken att kunnautveckla andra typer av alternativa energikällor.Jag tänker på bränslen i olika pannor, sol, vind. Därtycker jag att samma tekniktilltro borde han kunnavisa till dessa olika energiformer.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag vill för påpekaatt jag absolut delar uppfattningen att vi harkolossalt mycket forskningsarbete framför oss ifråga om nya energikällor. Däremot vill jagkritisera vår regering därför att den successivtminskat anslagen för utveckling av nya energikällorflera år i rad. Där har regeringen ett ansvar.Till vill jag säga att jag taladeganska mycket om att vi måste få framdirekt solkraft eller väte som nya energikällor mensade att det ligger 20, 30, 40 eller bort i tideninnan man kan få fram dessa till ekonomisktförsvarbara priser.Roland och kritiseradebåda min vårdslöshet när det gällerkärnkraftsavfallet och sade att vi lämnar tillkommande generationer avfall som är radioaktivt.Då vill jag säga att om den politik som ni bägge villföra resulterar i att vi tvingas använda kolkondens,får vi de bekanta konsekvenser som finns ute påkontinenten med stora berg av aska och kvicksilveri jorden, svavelsyrlighet i vattendragen som gör attalla statyfigurer i södra tappar näsa och öron.Om alternativet är kolkondenskraft då är det intemycket att hänga i julgranen.Ligninet talade om. Det är en brakälla till framtida energi och måste användas.Under detta anförande övertog andra vicetalmanne ledningen av kammarens förhandlingar.Anf. 123 ():Herr talman! behöver en långsiktigtrovärdig energipolitik som förbättrar miljön ochbygger på effektivare energianvändning ochförnybara energikällor. och industrierav olika slag, hushåll och den offentliga sektorn harrätt att få besked om hur en sådan energipolitik serut för att kunna välja rätt i sina beslut om fortsattasatsningar och fortsatta investeringar. Det skallvara besked som inte ändras med kort varsel.Miljöpartiet menar att vi gemensamt i riksdagenmåste verka för att kraftproducenter, distributöreroch slutanvändare skall tjäna på att användaenergin effektivare, att investera i energieffektivareteknik och utrustning i hushåll, företag ochoffentlig sektor. Vi menar att vi måste fatta beslutom miljöavgifter och energiskatt redan under våren1991 och konstruera dem så att förnyelsebaraenergikällor blir konkurrenskraftiga.Kraftvärmeproduktion, fjärrvärme ochmiljövänliga energisystem måste göras lönsamma.Dessutom vill vi, som har påpekat,beskatta energiråvarorna och därmed gynna eneffektiv elgenerering. Vidare behövs detåtgärdsprogram för att stegvis minska utsläppen avkoldioxid, kväveoxider, lustgas, metan och andraväxthusgaser -- åtgärdsprogram som omfattarenergiproduktionen, trafiken, jordbruket ochindustrin. Dessutom skall nämnda åtgärdsprogramomfatta en effektivare energianvändning, för detskulle leda till minskade utsläpp inom alla sektorer.Sedan krävs det planer när det gäller att struktureraom transportapparaten och att åstadkomma enomläggning, så att vi får mer av sjöfart ochspårbunden trafik. Dessutom gäller det att vianvänder oss mera av elektroniskakommunikationer. I de här avseendena harmiljöpartiet och samma uppfattning.Herr talman! Det finns någonting som kallaselanvändningsrådet som representeras avgeneraldirektörerna för statens energiverk,styrelsen för teknisk utveckling, statensindustriverk, byggforskningsrådet, ochkonsumentverket. Dessa personer har till uppgiftatt följa elmarknadens utveckling inom de sektorersom de representerar. Dessutom skall man varapådrivande när det gällerelhushållningsprogrammet. Om detta kan man läsai ''Kontrollstation 90 elanvändningsrådets rapport''.På baksidan av den rapporten skriver man:''Styrmedel för att minska elnotanMärk eldrivna produkter t ex kylskåp ochdiskmaskiner så att kunden ser vilken som är bäst.Redovisa marknadens främsta och spriddet till allmänheten via energitjänstföretagen. Låtstat, kommun och landsting demonstrera ny teknikför belysning, ventilation, värme m m i sina lokalerså att de blir förebilder för andra. ''Vidare talas det om att fastighetsägarna måsteanvända sig av elsnåla lösningar vid alla nybyggen ioffentlig regi. Antalet energirådgivare vill man ökapå olika sätt. Dessutom vill man göra det möjligt attanvända investeringsfonder till eleffektivisering --fonder som innehåller över 20 miljarder kronor.Man föreslår rabatter för vissa produkter, t.ex. påbelysningsområdet, och för varvtalsreglering avelmotorer. Genom sådana rabatter blir det lättareoch lönsammare för användarna att investeraenergi effektivt.Men det finns fler förslag. ,generaldirektören i statens energiverk, har nyligeni en debattartikel föreslagit inrättandet av enelbörs. På det sättet skulle man friare ocheffektivare kunna sälja och köpa el. Det skulledirekt göra det lönsamt för eldistributörerna ochderas kunder att använda elen effektivare och attsälja sparad el. Det här skulle alltså vara ett ganskastort steg mot en effektivare energianvändning.Det är således en av nycklarna beträffande börjanpå avvecklingen av kärnkraften. Det gäller attbörja nu.Vi behöver kanske inte tvista om själva tidplanenhär. Det finns anledning att tro att de svenskakärnkraftverken själva svarar för den saken. Detfinns uppgifter om att flera verk är i ett sådant skickatt de i varje fall kommer att behöva tas ur brukunder 90-talet. Vi får bara hoppas att man intetövar för länge -- då skulle vi verkligen få reda påvad som menas med kapitalförstöring.Herr talman! Jag har försökt framhålla någragånger här i talarstolen att svensk industri harväldigt mycket att vinna på tidigaste möjligaomställning och på en övergång till en effektivareenergianvändning. Därmed skulle man öka sinkonkurrenskraft. Ännu så länge ligger utlandetföre. Det vore synd om vi skulle tappa ännu meraterräng än vi redan har förlorat.