prot · GE0925 · 1990-11-15 00:00:00 — Men ni tycker att det är bra attsitta på åskådarplats. Jag vet inte vad ni är så räddaoch ängsliga för. I fall är detkanske kommunismens kollaps. Jag vet inte vad detberor på, men jag tycker att det är synd.Ni borde säga ja till och vara med ochkämpa för era idéer i det nya Europa.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Ja, visst lever vi i en spännande tid.Vi som var unga när tog sluthoppades redan då att ett samarbete skulleutvecklas mellan alla länder, så att vi skulle kunnaresa fritt och studera i varandras länder. Men vi blevdjupt besvikna på grund av murar och det kallakriget mellan öst och väst. finns det möjligheteratt forma ett medborgarnas där vi kansamarbeta med alla. Den möjligheten skall vi tavara på.Visst, , skall vi vara stolta över vad vi haråstadkommit i . Men man måste ocksåkomma ihåg att det här lilla landet har varitframgångsrikt tack vare att vi är duktigainternationellt. Vi har åstadkommit många resultati vårt internationella samarbete, inte bara medEuropa utan också med andra delar av världen.Detta har gett resultat i vår ekonomiska utveckling.Jag håller också med om att detär mycket viktigt med en bred debatt. Vi försökeratt åstadkomma det på olika sätt för att var och enav oss skall kunna skaffa sig en ståndpunkt när detgäller vad vi tycker om samarbete mellan EFTAoch EG, vad ett medlemskap i kommer attinnebära, vad har det för fördelar och nackdelaroch vilka konsekvenser det får. Det är precis dettavi försöker åstadkomma. Vi har alla ett ansvar sommedlemmar i ett politiskt parti och i olikafolkrörelser. Mitt intryck är att debatten numera ärmycket bred och att många är engagerade och göregna skrifter, egna debattböcker m.m. Det tror jagär mycket viktigt.Liksom hoppas jag att vi ivalrörelsen skall få en bred diskussion omEuropafrågorna. På det sättet kan vi få väljarnasförtroende att fortsätta med detta arbete.Hadar , jag menade inget storsvenskt med detdär uttrycket. Jag menade att jag i debatten iblandfår en känsla av att vi skulle vara någon fattig kusinfrån landet när vi diskuterar med EG eller övrigaEuropa. Det tycker inte jag. Jag tycker faktiskt attvi också har något att bjuda på. Det finnsnaturligtvis mycket som är intressant i andra ländersom vi har att lära av. Jag tror att harhört mig säga att det faktiskt går att äta andraländers krusbär och inte bara svenska, även om detär många som tror det. Det tror jag är mycket bra.Slutligen vill jag säga till Per att han skalllyssna på vad jag sade om hur vi försöker att lösa deolika frågorna på miljö- och hälsoområdet. 48 ():Herr talman! Det här lilla landet har varitframgångsrikt, , på grund av att vi harskickliga forskare, lärare, direktörer och anställdaav alla slag och på grund av att vi har orördanaturtillgångar. En annan orsak är att vi har kunnatsurfa på utvecklingen av en ekonomiskt, snabb,framgångsrik och stor ekonomisk gemenskap.Carl beskrev . Han sade attVästeuropa är odemokratiskt. ,, , , ,, och är odemokratiska.Han talade om som odemokratiskt. Deinstitutioner som har bygg upp och deneuropeiska gemenskapen -- där man har ettdirektvalt och folkvalt parlament och ministrar somföreträder sina regeringar och som inte kan sitta endag utan sina resp. länders tolerans -- beskriver hansom odemokratiskt. Det är en skandal att man skallbehöva höra sådant i den svenska riksdagen.Till vill jag säga att jag har storrespekt för alla de liberaler, socialdemokrater,moderater och andra som under de långa, svåraåren besökte och höll kontakt med personer somkämpade för demokrati och frihet i Östeuropa.Grunden var självfallet underbart att det fanns ettalternativ till kommunismen på västsidan. Utan dethade det inte varit lätt. Jag tycker dock att detkänns konstigt att få den äreprisningen -- inte baraav politiker, utan även av kyrkliga grupper ochandra -- ifrån just . Honrepresenterar ett parti vars kontakter medÖsteuropa utgjordes avkontakter med dem som satt på härskarplatserna,med den kommunistiska ledningen avfolkförtryckarna i . De rövslickarna, somhon representerade -- jag vet inte om jag fåranvända så hårda ord, herr talman, jag får kansketa tillbaka det --, de personer hennes eget parti somlevde och agerade på ett sådant sätt i kontakt medÖsteuropa, det är det partiet hon tillhör, demskäms jag över som svensk, och hon borde ocksåkunna göra det och inte framhålla det här somnågot som hon har särskilt mycket heder av.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 49 PER ():Herr talman! språkbruk kan mansäga att inte tycks kunna öppnamunnen utan att sprida lögnaktig dynga när detgäller EG. sade inte att EG-ländernainte är demokratier. Han sade att EG icke är endemokrati. Detta är ett empiriskt faktum som få iBryssel ifrågasätter.Margaretha , vi är inte emot . Därför är vi kritiska mot EG. EG ärsom bekant inte tycker att vi andra målar svarteller vitt. Det är då tryggt att få höra centernskristallklara uppfattning om och EG. Vadmenar när han talar om det nyaEuropa? Menar han EG, som så många andra somanvänder det uttrycket gör? Menar han i stället detAlleuropa som brukar tala om ochsom vi också talar om? Det finns ett visstklarhetsunderskott i uppfattning om EG.Det hade varit bra för oss alla om det hade kunnatutredas något tydligare.Herr talman! Jag blir mer och mer övertygad om attdet sätt som EG-vännerna driver den här debattenpå, gör att med säkerhet inte kommer attbli EG-medlem. Jag är inte ensam om denuppfattningen. Det är intressant att , , och mångaandra allt oftare varnar för att EG-vännerna tyckssakna probleminsikt. Vår allvarligaste kritik motregeringen är att man saknar probleminsikt och inte redovisar för- och nackdelar och låterfolket ta ställning. Man ger i stället en, som skriver, enfaldigt positiv EG-bild somom allting är mycket lätt. Som skriver,redovisar man inte stenarna på vägen, utan talarsom om allt var hur lätt som helst.Sverige kommer inte att bli EG-medlem. Det berorpå att grundlagen omöjliggör ilfart. Grundlagar ärtill för att det skall gå långsamt. Jag tror attgrundlagen till slut håller, trots att påfrestningarnafrån attackerna från dem som försöker sabotera ärmycket hårda. Neutraliteten kommer till slut attgöra medlemskap i en politisk union, som också harenad säkerhets- och försvarspolitik, omöjlig.De trygghets- och miljöförluster som är oförnekligasom en följd av EG-anslutning, kommer att väckasvenska folket. Allt fler kommer att undra om detverkligen är värt priset, som de efter hand kommeratt få klart för sig.EGs nya järnridå gentemot kommer attmedföra att även internationalister kommer att inseatt EG inte innebär internationalism utanfästningar vid Atlant- och Medelhavskusterna somkommer att stänga ute östeuropéerna. Den paniksom man blåser upp för att en del ryssar vill lämnasitt land, är en av de mest motbjudande aspekternapå att tydligen inte hör till Europa.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill säga till att viär överens om den svenska ekonomins beroende avden världsekonomiska situationen och kapitaletsinternationalisering. Kan vi också, ,vara överens om vissa förutsättningar för att ettEES-avtal över huvud taget skall bli verklighet,nämligen förutsättningen att ett sådant avtal skallacceptera vårt lands suveränitet och respekteraden, i den meningen att beslutsrätt överlagar och skatter och våra domstolarssjälvständighet att döma inte överlåts tillöverstatliga och odemokratiska institutioner? Kanvi vara överens om att grundlagrespekteras? Kan vi vara överens om att ett inte får innebära försämringar av svenskafackliga rättigheter, arbetarskydds-, hälso- ochmiljölagar och sociala rättigheter? Jag skulle viljaha ett klart besked om det även är om hur ett skall se ut.Till skulle jag vilja säga attjag delar hennes uppfattning. Jag tror nämligenockså att tycker precis det somhan säger. Jag är övertygad om att han talar för sinsak. Det ligger i hans intresse att blirmedlem i EG. Ett medlemskap innebär att han kangöra vinster. Jag respekterar att han har denåsikten. Vad jag inte tolererar är när han går ut ochtalar i hela befolknings namn i enallsmäktig viform. Han säger: Vi i behöver.Vi i arbetar för litet. Vi i är förmycket sjuka. Vi i behöver en hästkur somgör att vi kommer till rätta med ekonomin.Jag känner inte igen mig i detta vi, jag behållerrätten att tala för mig själv med min egen röst. Detär en demokratisk rättighet. Jag hoppas attMargaretha är överens med mig om attdet är en viktig sak.Till skulle jag vilja säga att han tar i såatt han nästan kräks när han börjar tala omrövslickeri. Jag tycker att det vore klädsamt av enliberal i riksdag att respektera allapolitiska krafter i detta land. Jag tycker inte attHadar har någon anledning att dra dessaväxlar på utvecklingen i . Framför allttycker jag att han skall respektera alla politiskakrafter i . Jag tycker att han skall respekteraalla politiska krafter i det som i . Förutsättningen är att det är fråga omdemokratiska partier, eller hur? Jag vill påstå att vii är ett demokratiskt parti. Jag villpåstå att de radikala krafter som finns i detÖsteuropa som vi kan se , i form av t.ex.socialistiska partier, är demokratiska ochrespektabla krafter. Det är inte den allgörandemarknaden som är demokrati, är vi, och i den bemärkelsen är vi merän bara vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 51 ():Herr talman! Jag vill till Per säga att påsamma sätt som talar jag om helaEuropa. I detta hela ingår EG. EG är endel av . Och om EG kan utvecklas till att bliett alleuropeiskt instrument, på ett sätt som vi fråncenterns sida har talat om, då är juglädjen så mycket större. Men till skillnad från PerGahrton säger jag inte alltid nej så fort bokstävernaE och G kommer på tapeten.Jag tycker att det finns skäl att säga att det har täntsett ljus av hopp i det som har varit såsplittrat och så härjat under många årtionden. Dethar tänts ett ljus av hopp att skapa detta fredensgemensamma som vi alla önskar. Detta ljuslyser litet starkare efter , efterdet att demokratiseringsprocessen inleddes i Öst-och Centraleuropa.Det har i den här debatten visat sig, vilket vi ävenkan märka ute i samhället när vi är på olikasammankomster och när vi talar med släktingar,grannar och vänner, att det finns ettinformationsbehov om vad EG betyder för ,vad betyder för EG, och vad kanbetyda för hela . Därför kommercenterpartiet att föreslå att vi anordnar en brettupplagd informationskampanj om EG och ,efter precis samma mönster som vi en gång i tidenhade statliga resurser till att informera omenergifrågorna inför folkomröstningen omkärnkraften. På samma sätt behöver vi en brettupplagd informationskampanj där vi frånriksdagens sida medverkar genom att ställa resursertill förfogande, så att partier och folkrörelser kanfå tillgång till information och så att vi kan spridakunskap om vad relationer till övrigavärlden betyder.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Meddelande om svar på interpellation1990/91:67Anf. 52 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag har fått fatta beslut om attinterpellationsdebatten som helhet därmed ocksåär avslutad. Orsaken är att debatten med anledningav den diskuterade interpellationen har tagitlängre tid än beräknat. Statsrådet harandra åtaganden som hon måste fullgöra och ärförhindrad att nu besvara interpellation nr 67. Denkommer att besvaras vid ett senare sammanträde.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1990/91:46 Nyaomprövningsregler vid uppbörd av inkomstskatteroch socialavgifter m.m.:1990/91:Sk20 av m.fl. (m)1990/91:Sk21 av m.fl. (c)8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 15 november1990/91:94 av () till statsrådet om socialt utsatta barn:Vi har fått höra att svenska barn mår bäst ivärlden. Det är ett mycket gott betyg på vårvälfärd.Tyvärr finns det ändå barn som far illa, som vi intenår och inte förmår hjälpa. Detta får vi inte blundaför.Vi vet att det finns socialt utsatta barn ochungdomar som innan de är myndiga döms tillfängelsestraff eller som hamnar i missbruk eller iannat självfientligt beteende.En rad frågor infinner sig. Vilka fel har vi gjort?Kan vi från samhällets sida verkligen inte komma inoch stödja dessa barn tidigare?Givetvis är en utvecklad generell välfärdspolitik avgrundläggande betydelse. Vi borde dock göra mer.Har vi inte möjlighet att positivt särbehandla dessabarn, på samma sätt som vi gör exempelvis medbarn med fysiska handikapp?Jag kan tänka mig att socialarbetare på mödra- ochbarnavårdscentral skulle kunna göra betydandeförebyggande insatser. Jag kan även tänka mig attförstärkt föräldrautbildning skulle ha ett stortvärde. () har ocksåföreslagit elevassistenter i skolan. Vi har redan nuen god heltäckande lagstiftning och detta är möjligtredan inom ramen för denna, bra exempel finns påolika håll.Självfallet är det också en fråga om resurser, delvisockså om olika huvudmän. Den som investerar serinte alltid resultatet i form av mindre utgifter förvård, arbetsmarknadsåtgärder, sjukförsäkring,minskat produktionsbortfall m.m. Enomfördelning av resurserna, så att effekterna av deolika åtgärderna blir tydligare för dem som arbetarmed dem, kanske är nödvändig.Mot bakgrund av detta vill jag fråga bitr.socialministern:1. Hur skall vi från samhällets sida bättre stödjasocialt utsatta barn?2. Räcker nuvarande lagstiftning?3. Kan vi nå längre genom att fördela resursernaannorlunda?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 november1990/91:186 av () tillstatsrådet om bilersättningar:Skatteavdraget för färd i tjänsten med egen bil är12 kr/mil. Överstiger ersättningen /mil skallarbetstagaren skatta för mellanskillnaden medanarbetsgivaren enligt skall betalaarbetsgivaravgift på hela beloppet.Avser statsrådet föreslå någon ändring i dennauppenbara skevhet?1990/91:187 av () tillsocialministern om försäkringskassorna och det s.k.ohälsotalet:Regeringen har deklarerat att det s.k. ohälsotaletskall sänkas . Ambitionenär att sänka ohälsotalet med tio dagar.En betydande resurs som konkret skulle arbetamed denna uppgift var de tjänstemän vidförsäkringskassorna som i samband med införandetav sjuklönen blev frigjorda från nuvarandearbetsuppgifter. Sjuklönereformen skulle frigöra ca2 300 tjänstemän vid försäkringskassorna.Regeringen har dock aviserat att sjuklönereformeninte skall genomföras. Så denna resurs är intelängre disponibel i samband med arbetet att sänkaohälsotalet. Regeringen har i propositionen1990/91:59 om vissa ändringar i sjukförsäkringenm.m. föreslagit olika ändringar i sjukersättningen.De förslag regeringen har föreslagit har dennackdelen att de enligt ställerkrav på nya personella resurser hosförsäkringskassorna. Dessa två faktorer, ingengenomförd sjuklönereform och nya regler försjukersättning, medför att det inte blir någraresurser över hos försäkringskassorna för att sänkaohälsotalet.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka initiativ avser regeringen att vidta för attförsäkringskassorna skall få reella möjligheter attmedverka till att sänka ohälsotalet?1990/91:188 av () tillindustriministern om tekostödet:Riksdagen har på regeringens förslag beslutat anslåmedel för industripolitiska åtgärder för svensktekoindustri . Dettapåpekade industriministern i eninterpellationsdebatt med mig den 9 november.Budgetåret 1989/90 anslogs 85 milj. kr. före budgetårets utgång,, beslutade regeringen utanriksdagens hörande att av ingående reservationerden får 26 milj. kr. ej disponeras.Enligt vad jag fått veta så kommer 5,9 milj.kr. frånbudgetåret 88/89. Mellanskillnaden, dvs. 20,1milj.kr., har redan varit intecknad av olikabidragsbeslut under budgetåret. Konsekvensen avregeringens åtgärd har alltså blivit en renlikviditetsindragning för SIND inombranschprogram teko med 20,1 milj.kr.Åtstramningseffekten blir kännbar underinnevarande budgetår och till stort men för detekoföretag som planerat söka stöd för bl.a.rationaliseringsinvesteringar och exportstöd. Detär anmärkningsvärt att regeringen gör så här i detvärsta krisläget för svensk teko ochtekosysselsättning på många år.På vilka grunder undanhåller regeringen genom sittbeslut 20,1 milj.kr. av det tekostöd riksdagentidigare beslutat om både vad gällerstorleksordning och huvudsakligaanvändningsområden?1990/91:189 av () tillstatsrådet om objektivskolundervisning:Vilka åtgärder avser skolministern vidta för atttillförsäkra våra elever en objektiv undervisning?1990/91:190 av () tilljustitieministern om kvinnojourerna:Antalet förföljda och misshandlade kvinnor iSverige ökar. För dessa utgör kvinnojournerna entillflyktsort och ett nödvändigt stöd i en oftakatastrofal situation. Enligt uppgifter frånsocialstyrelsen skulle kvinnojourernas verksamhet,om den bekostades av kommunerna själva, uppgåtill 50 milj.kr. lämnas ett toalt stöd om 12,5milj.kr. I flera kommuner hotas verksamheten avnedläggning.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta frånstatens sida för att förmå våra kommuner attsäkerställa kvinnojourernas verksamhet?10 § Kammaren åtskildes kl. 15.07.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf 34 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.