prot · GE0933 · 1990-11-27 00:00:00 — Det är mycket trist.Jag förstår ändå att kommunikationsministernkänner trycket både från andra delar av landet ochfrån Roslagen, och det skulle vara bra om vi på sikteller kunde göra någonform av extrasatsning för att förbättratrafiksäkerheten.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1990/91:234 om SJslokverkstad i BodenAnf. 93 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för attsysselsättningen och personalstyrkan vid SJslokverkstad i skall kunna bibehållas pånuvarande nivå.Inom SJ pågår ett arbete med att omstruktureraarbetet vid underhållsverkstäderna. att en översyn görs av verkstäderna iNotviken, och . Enligt vad jag harinhämtat från SJ har något beslut omneddragningar inte fattats.I det av fattade trafikpolitiska beslutetgavs SJ stor frihet att organisera de olika delarna avsin verksamhet på det sätt som bäst främjar de målsom satts upp för den totala verksamheten. Jagtycker att detta är en riktig ordning och utgår frånatt SJ kommer att lösa verkstadsfrågorna på ettsådant sätt att resurserna utnyttjas så effektivt sommöjligt.Anf. 94 ():Herr talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret.Upprinnelsen till min fråga är att SJs trafikverkstadi fick nya direktiv som sade attverksamheten skulle minskas och delvis ocksåflyttas. Men verkstadens kostym är i nuvarandeläge inte för stor, utan den är ganska väl anpassadtill det verkliga behovet, och en minskning avpersonalstyrkan vid lokverkstaden skulle ocksåkomma att innebära en försämrad service på loken.Om detta skulle genomföras kommer det medstörsta sannolikhet att innebära både fördröjningaroch förseningar, enligt de uppgifter jag har kunnatinhämtat.Jag är väl medveten om att SJ, sedan fråganställdes, har dragit tillbaka de ursprungligadirektiven som skulle ha inneburit att elva jobbhade försvunnit.Kan jag tolka kommunikationsministerns svar somatt verksamheten fortsätter och att det är ettlugnande besked till personalen?Anf. 95 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan bara upprepa vad jag redanhar sagt, dvs. att jag efter att ha inhämtatinformation från SJ har kunnat konstatera att någotbeslut om en neddragning inte har fattats. Att ettarbete med att omstrukturera verksamheten pågåroch att det är nödvändigt, det är också klart. SJ harju ett antal verkstäder till sitt förfogande, och manmåste naturligtvis se till att utnyttja resursernaeffektivt.Åke Selberg befarar att en neddragning i Bodenskulle medföra en försämrad service. Jag utgår dåfrån att detta är ett uttryck för att verkstaden iBoden behövs. Självfallet måste SJ, för att kunnaupprätthålla trafiken på ett tillfredsställande sätt,bedriva verksamheten så att man har en god servicepå sin vagnpark och sina lok. Om det som ÅkeSelberg hävdar är riktigt, utgår jag från att SJ på ettrationellt sätt kommer att utnyttja resurserna iBoden.Anf. 96 ():Herr talman! Med tanke på att Bodens Central ärövre järnvägsknut är det naturligtvisangeläget att också service och översyn av såvälvagnar som lok fungerar på ett tillfredsställandesätt. Inte minst med tanke på funktionär det viktigt att trafiken där kan flyta med så småstörningar som möjligt.Jag besökte för sedan Bodens Central ochdess serviceverkstäder. Jag kunde då konstatera attmänniskorna som arbetar där har en undermåligarbetsmiljö. Jag vill därför tillkommunikationsministern uttrycka en förhoppningom att han är beredd att medverka till att de somarbetar i dessa verkstäder också fårändamålsenliga lokaler för att kunna göra ett så braarbete som möjligt. Det är en förutsättning för attverksamheten skall kunna ge ett bra resultat, ochdet är också en förutsättning för SJs fortsattaverksamhet och utveckling i det här området.Anf. 97 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är medveten om att en del av SJsverkstäder har ett eftersatt underhåll och är i behovav upprustning. Jag är dess bättre också medvetenom att man inom SJ arbetar med den frågan. Jagkan däremot inte göra några särskilda uttalandenom situationen i verkstäderna i Boden.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:163 om YstadsteaterAnf. 98 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är villig att påskynda ett beslut rörandestatsbidrag för upprustning av Ystads teater.Vid ett antal tillfällen har jag förrepresentanter för förklarat att jagfinner det angeläget att en upprustning av teaternkan komma till stånd. Jag har redovisatde regler som gäller för statsbidrag till kulturlokalerav denna typ, varvid det tydligt framgått att någotomedelbart ekonomiskt stöd från staten inte kundepåräknas.Genom beslut av har enekonomisk ram om 25 milj. kr. anvisats överbostadshuvudtiteln för bl.a. investeringsbidrag tillvissa icke-statliga kulturlokaler. Beslut om bidragfattas av plan- och bostadsverket efter hörande avstatens kulturråd. Ystads teater tillhör den kategorisom kan komma i fråga för statsbidrag. Regeringenhar därför till plan- och bostadsverket överlämnaten ansökan från teatern för prövning ochavgörande. Det är inte min uppgift att vare sigpåskynda eller påverka myndighetens beslut idenna fråga.Anf. 99 ():Herr talman! Tack för svaret,utbildningsministern.Ystads teater är ju en del av vårt gemensammakulturarv. Den är snudd på . Ystadär en av de städer utanför de stora städerna som haren mycket stark teatertradition. Teatern ärdessutom helt driven på ideella grunder, av heltfrivilliga krafter, och man saknar resurser för attsjälv kunna vårda detta kulturarv.Redan 1985 försökte man på teatern få i gång enkampanj och ett arbete för att rusta upp teatern,som vi i gemensamt äger. Man har där t.ex.ett värmesystem som är helt antikvariskt och ettelsystem som är helt ålderdomligt. I somrasramlade t.o.m. en av teaterns scenbilder ner på enskådespelare så att han fick ett brott på en kota.Teatern är heller inte handikappanpassad.När nu den helt ideella styrelsen vill ta hand omdetta och göra någonting åt det, skrev man förstagången och bad om att få ett visst ekonomisktstöd. Man hade en föreställning om att det just dåfanns en särskild kassa beroende på att vi hade storarbetslöshet bland byggnadsarbetare. Man fickbesked om att detta inte fanns och att man fick lovatt ansöka om stöd på något annat sätt. Man komigen och sökte bidrag ur en kassa från ettkulturlotteri, och sedan försvann de pengarna. Ochnu är hela ärendet flyttat från kulturdepartementettill bostadsdepartementet.Efter att ärendet har gått fram och tillbaka på dettasätt -- och efter många vänliga samtal medGöransson, det vidimeras -- är det väl inte mer änrätt att de äntligen får ett besked i stället för attBengt bara säger att han tyvärr inte kangöra någonting.Anf. 100 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är faktiskt inte fråga om någrabesked hit och dit eller något bollande medansökningar. Jag hade kontakt med företrädare förYstads teater då det inte fanns någrastatliga bidrag för den här typen av byggnader. Detuppstod emellertid då en möjlighet till tillfälligtbidrag för att på så sätt skapa sysselsättning. Omdet rådde arbetslöshet bland byggnadsarbetare,utgjorde dessa lämpliga sysselsättningsobjekt. Denförordning som då användes anknöt tillbostadsstyrelsens samlingslokalkungörelse. Detvar alltså fråga om en tillämpning av denkungörelsen.Man kom sedan tillbaka och ansåg att staten, utanatt har medgivit några sådana beslut,trots allt skulle kunna ge statsbidrag. Riksdagenbehandlade därefter frågan och fann att 25milj. bör anvisas till för attanvändas för ickestatliga kulturlokaler med sammaregelsystem som gäller för samlingslokalstödet.Denna framställning finns nu hos förbehandling.Jag anser att detta är en ganska rimlig ordning.Ystads teater är i själva verket ett exempel på hurett angeläget behov har förmått attinrätta en anslagpost. Men sedan måste självfalletdetta projekt prövas liksom andra projekt somockså vill utnyttja anslaget inom denna ram.Anf. 101 ():Herr talman! Är vi då ändå överens om, BengtGöransson, att även Ystads teater ingår ikulturarvet och att den är skyddsvärd på sammasätt som teatrar i storstäder? Därmed skulle demänniskor som arbetar frivilligt med detta och somverkligen känner för i varje fall kunnafå litet föshjälp. Ett statligt bidrag kan av andrabidragsgivare ses som en symbol. Det är därförangeläget att man nu får ett besked. Dessamänniskor har väntat i fem år.Anf. 102 Utbildningsminister ():Herr talman! De har inte väntat . Det stödvi talar om infördes . Ystads teater varett av de mycket angelägna objekt som var motivetför att detta särskilda stöd har införts. I det styckethar Ystads teater varit till glädje för ett stort antalkulturlokaler runt om i landet.Anf. 103 ():Herr talman! Dessa människor har väntat i fem år.År 1985 lämnade de in sin första ansökan enligt dedå tillgängliga möjligheterna, som sedan togs bort.Därefter öppnades nya möjligheter, som sedanförsvann. är det alltså tredje varvet som dessamänniskor skall vänta på att få ett besked om de fårbidrag för att rusta upp sin teater. Dessutom fyllerYstads teater . Det vore en fin symbolatt då ha teatern i gott skick. Kan vi inte varaöverens om det?Anf. 104 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi kan vara överens om mycket. Låtmig bara för ordningens skull konstatera att Ystadsteater har ansökt om anslag från en anslagspost somkunde användas när det var hög arbetslöshet inombyggbranschen. Jag kunde inte ta på mitt ansvar attsöka medverka till att kasta ut arbetare iarbetslöshet i för att få tillfälle att ge stöd åtYstads teater, vilket hade varit den endamöjligheten . Därutöver fannsinga medel att anvisa från kulturlotteriet, eftersomdet inte har haft en sådan volymatt man kunnat anslå pengar till byggen, utan dethar varit fråga om betydligt blygsammare projekt.Det är i själva verket det nya stödet som möjliggörockså för att få sin sak ordentligtprövad. Jag hoppas naturligtvis att detta skallkunna prövas på ett sådant sätt att inte bara Ystadsteater utan även andra lokalansvariga kan ha glädjeav det.Anf. 105 ():Herr talman! Kan jag ändå få förvissa mig om attBengt ser en upprustning av Ystadsteater som en viktig del av det som dessa nya medelskall räcka till? Gör denbedömningen efter de kontakter han haft medteaterledningen vid Ystads teater och efter all denvälvilja som strömmat mot Ystads teater?Anf. 106 Utbildningminister ():Herr talman! Detta blir mitt allra sista inlägg i denhär frågan. Jag kan inte uttala mig om huruvidapengarna räcker. Men jag kan naturligtvis uttalamig om att en upprustning av Ystads teater väl rymsinom ramen av det system som finns.Anf. 107 ():Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:171 om gamlahästanspända vagnarAnf. 108 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att lägga fram förslag somförhindrar att oersättliga ekipage, värdefulla delarav vårt kulturarv, försvinner utanför Sverigesgränser.Regeringen lämnade sin proposition till riksdagenmed förslag till lag om skydd mot utförsel av vissaäldre kulturföremål (prop. 1984/85:179, KrU1985/86:7, rskr. I minföredragning till propositionen anförde jag då bl.a.följande:''Den lag som jag föreslår är således mycketbegränsad och anpassad till dagens situation. Jaghar valt denna uppläggning för att jag är angelägenatt så långt möjligt begränsa tillståndsprövningen.Handeln med kulturföremål är emellertid känsligför olika konjunkturer. Jag utgår därför från att deblivande tillståndsmyndigheterna noga följerutvecklingen inom sina resp. ansvarsområden ochvid behov kommer med förslag till förändringar''(prop. 1984/85:179 s. 14).Sedan år 1989 ingår den tidigare s.k. utförsellagensbestämmelser som ett femte kapital i lagen omkulturminnen m.m. (1988:950). Det är alltsåförutsett att kompletteringar kan behövas av debestämmelser som anger vilka föremålskategoriersom omfattas av prövningen om tillstånd tillutförsel. Jag utgår från att tillståndsmyndigheternahandlar i enlighet med citatet jag läste upp.Anf. 109 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, menjag fick egentligen inget svar på min fråga. Hartillståndsmyndigheterna uppmärksammatutbildningsministern på detta problem? Om så ärfallet blir min nästa fråga: Vad gör statsrådet i så fallför att det som sker inte skall ske?Jag har av Vagnshistoriska sällskapetuppmärksammats på att många fina ekipageförsvinner ut i landet antingen hela ellernedmonterade, och tullmyndigheterna kan bara ståoch se på. Även om lagen är mycket detaljeradfinns en lucka i lagen som gör detta möjligt.Eftersom det finns en möjlighet till kompletteringav bestämmelserna, precis som statsrådet sade, villjag gärna ha ett svar på frågan om det inte nu ärdags att omgående komplettera lagen.Jag har här i min hand ett upprop från enauktionsfirma där man säger att det i juniskall ske en vagnsauktion i och att man nuvill ha in en mängd föremål till denna auktion.Många av dessa vagnar är mycket fint hantverk medsilverbeslag och inredning i intarsia osv. Jag skullegärna vilja få ett litet utförligare svar av statsrådet.Anf. 110 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag kan inte ge ett utförligare svar änatt ange vilka förutsättningar som gavs i lagen.Lagen gavs den utformning den fick eftersom det ärfråga om en mängd olika föremål. Varje lag somblir så detaljerad som man emellanåt har velat hadenna lag, möjliggör i själva verket utförsel ochmisshantering av en rad andra föremål som intenämns i en sådan lag. Mitt svar på frågan blirnärmast följande: Jag förutsätter att detförhållandet att ställer denna frågager anledning för myndigheten att undersöka omdet krävs särskilda åtgärder för att tillgodose dessaönskemål. Detta är naturligtvis en god effekt avfrågeinstitutet i riksdagen.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tackar naturligtvis för dettabesked, som jag tolkar som positivt. Jag kommeratt följa denna fråga mycket noga i fortsättningen.Jag har blivituppmärksammad på hur stort detta problemegentligen är. Lagen är som sagt ganska detaljeradnär det gäller möbler. Det enda som rör dessahästekipage är bestämmelser om seldon. Dessa fårman alltså inte föra ut. Men de utgör bara en litendetalj i denna hästepok som jag hoppas attstatsrådet anser är värd att värna om.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1990/91:217 omdelegationsreglerna inom domstolarnaAnf. 112 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd att vidta några åtgärder med anledning aven hemställan som JO har riktat till regeringenangående behovet av föreskrifter som närmarereglerar ansvarsfördelningen mellan domare ochannan personal när det gäller delegeradearbetsuppgifter.Anledningen till JOs hemställan är ett ärendeangående dröjsmål med expediering i fyra fall avdomstolsbeslut om rättspsykiatrisk undersökningsom har granskats av JO. I ett av fallen ansåg JO attden domare som var rotelinnehavare avoaktsamhet hade åsidosatt sina åligganden på ettsådant sätt att ärendet skulle överlämnas till av frågan omdisciplinansvar.Ansvarsnämnden ansåg det inte motiverat attålägga disciplinansvar. Domaren hade varit biträddav en rotelsekreterare som enligt gällande reglerhade förordnande att på eget ansvar expedierarättens beslut. Enligt nämnden haderotelinnehavaren haft rätt att lita på attsekreteraren expedierade beslutet i rätt tid. Skälettill det var att det inte finns någon bestämmelse somålägger en rotelinnehavare att se till att ensekreterare med ett sådant förordnande fullgör sinaexpeditionella uppgifter på rätt sätt.Efter JOs framställning uppdrog regeringen åtdomstolsverket att utreda frågan och lägga fram deförslag som verket anser nödvändiga.Domstolsverkets yttrande kommer in tilldepartementet, och frågan kommer därefter påvanligt sätt att beredas inom departementet.Mitt svar på fråga är alltså attregeringen är beredd att vidta de åtgärder som visarsig nödvändiga med anledning av JOs hemställan.Anf. 113 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför det positiva svaret på min fråga.Mitt parti och jag är naturligtvis för att renodladomarrollen så mycket som möjligt. Men det fårinte gå ut över rättssäkerheten. Det måstenaturligtvis vara glasklart vem som har ansvaret.Det är bra att regeringen nu har för avsikt att påhemställan av JO ge föreskrifter omdelegationsreglerna inom domstolarna. Men när,justitieministern, kommer föreskrifterna, och gårdet att säga något om innehållet? Blir det t.ex. frågaom stickprovskontroller såsom ansvarsnämndenföreslår?Anf. 114 Justitieminister ():Herr talman! Den frågan övervägs för närvarandei departementet. Det är en angelägen fråga motbakgrund av det omfattande reformarbete sompågår med en renodling av domstolarnas ochdomarnas arbete.Det har skett försök med delegering avarbetsuppgifter från domare till annan personalunder , och det har gjorts en hel delutvärderingar. Frågan har fått en aktualitet, ochregeringen överväger på vilket sätt frågan skallhanteras. Någon tidsaspekt vill jag inte för dagenange.Anf. 115 ():Herr talman! Kan det bli fråga om att hänskjutafrågan till domstolsutredningen, justitieministern?Anf. 116 Justitieminister ():Herr talman! Jag tror att vi i första hand skallförsöka klara frågan inom departementet.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1990/91:180 omfängelsestraffkommitténs betänkandeAnf. 117 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen ämnar att inom en snar framtidförelägga en proposition i enlighet medfängelsestraffkommitténs betänkande. Frågan ärställd mot bakgrund av en avkunnad domav i vilken en medborgare frånSomalia frikänts från ansvar för narkotikabrott ochvarusmuggling.Jag vill först framhålla att jag som justitieministerhär i kammaren inte vill diskutera enskildadomstolsavgöranden. Den aktuella domen har inteens vunnit laga kraft.Den fråga som tar upp gällerutrymmet för ansvarsfrihet på grund av s.k.egentlig rättsvillfarelse. Fängelsestraffkommitténhar valt uttrycket straffrättsvillfarelse sombeteckning för att någon svävar i villfarelse ominnehållet i strafflagstiftningen. Principen är attokunnighet om innehållet i lag inte friar frånansvar. Under vissa speciella omständigheter kanemellertid villfarelsen eller okunnigheten bedömassom ursäktlig och föranleda att gärningen bedömssom mindre straffvärd. Gärningsmannen kan då fåett lindrigare straff eller bli fri från ansvar.Fängelsestraffkommitténs slutbetänkande (SOU1987:7) innehåller en förtjänstfull belysning av bl.a.rättsvillfarelse som grund för ansvarsfrihet.Kommittén, som var parlamentariskt sammansatt,har enhälligt föreslagit att en särskild bestämmelseom rättsvillfarelse förs in i brottsbalken.Betänkandet bereds nu inomjustitiedepartementet, och jag kan inte säganär förslag kan lämnas till riksdagen.Jag vill i sammanhanget också hänvisa till vadjustitieutskottet uttalat om kulturella ochetniska olikheters betydelse för straffbestämning.Med avslag på ett par motioner om åtgärder i syfteatt förhindra att kulturella och etniska olikheterläggs till grund för straffmätning, uttaladejustitieutskottet att det inte etablerats någon sådanrättspraxis som motionärerna utgått från och inteheller erfordras några lagstiftningsåtgärder påstraffrättens område för att få till stånd den ordningsom motionärerna önskade (1990/91:JuU3).Utskottets inställning i sakfrågan kommer givetvisatt beaktas vid beredningen av nya lagförslag.Anf. 118 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret som jagupplever som positivt.Bl.a. får jag veta att regeringen planerar ettlagförslag på området vad gäller rättsvillfarelse ochursäktlighetsrekvisitet. Det har rått en brist pålagreglering på området, och man har fått vända sigtill praxis. Jag tycker att det är positivt att detplaneras att lämnas ett förslag till riksdagen.Dessutom tycker jag att det är positivt attjustitieministern framhåller uttalandet frånjustitieutskottet. Utskottet påtalar att inga speciellahänsyn i olika domar skall tas till kulturella ochetniska olikheters betydelse, särskilda kulturellaregler och vanor från ett annat hemland. I Sverigeskall alla dömas efter svensk lag och efter sammarekvisit. Jag tycker att svaret var mycket positivt.Att jag har tagit upp ett enskilt fall berornaturligtvis på att jag vill belysa dennagrundläggande princip. Det har oroat mig att dennasyn har frångåtts i domen och att hänsyn har tagitstill kulturella mönster i hemlandet i det här fallet.Jag tackar än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1990/91:181 om EES-avtaletoch grundlagenAnf. 119 Justitieminister ():Herr talman! har frågatstatsrådet om regeringen avser attvidta några åtgärder för att förhindra att riksdagenskall behöva fatta beslut om kommeratt föranleda grundlagsändring eller inte innanEES-avtalet är klart.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.De förhandlingar som förs mellan EFTA-länderna och EG beträffande ett europeisktekonomiskt samarbetsområde syftar till ett avtalsom skall kunna träda i kraft , dåEGs s.k. inre marknad skall vara fullbordad.Grundlag kan ändras endast i samband med val tillriksdagen. Skulle ett avtal fordra grundlagsändring,måste sådan därför ske redan i anslutning tillriksdagsvalet , om avtalet skall kunna träda ikraft som planerat.Mot denna bakgrund har inomjustitiedepartementet utarbetats promemorian (Ds1990:58) Ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde och den svenska grundlagen.Slutsatsen i promemorian är att ett --sådant det kan förutses komma att gestalta sig sig --skulle vara förenligt med regeringsformen utan attdenna behöver ändras. Promemorian harremissbehandlats, och remisstiden gick ut idagarna.Flertalet instanser ansluter sig till promemoriansbedömningar medan några anser attgrundlagsändring krävs. I departementet håller vinu på med att sammanställa och analyseraremissvaren, varav det sista kom in så sent som itorsdags. Någon slutlig ställning till om enproposition skall föreläggas eller ej, hardärför ännu inte tagits. Om en sådan skallföreläggas , skall den enligt huvudregelnanmälas här i kammaren senast förevalet, dvs. senast fredagen den 14 december.Anf. 120 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Jag känner naturligtvis till denna promemoria, ochjag vet att den har varit ute på remiss. Jag tycker attdet var föredömligt att den skickades ut över huvudtaget. Jag vet också att man i en hel del avremissvaren som har kommit in ställer sig myckettveksam till detta. Huvudfrågan i remissvaren är:Hur skall det vara möjligt att ta ställning till dettanär man inte vet hur avtalet kommer att se ut? Detär just den absurda situation jag har försökt attpeka på, dvs. att tydligen skall taställning till om ett avtal strider mot grundlagenutan att veta om hur avtalet slutgiltigt kommer attse ut. Den frågan kvarstår naturligtvis.Bland de remissinstanser som har yttrat sig, ochsom jag har tagit del av, finns det tunga instansersom är mycket tveksamma. Allmänt gäller att de ärtveksamma till att ta ställning till något de intekänner till. T.ex. regeringsrätten, som man väl fårbetrakta som en tung instans, menar att debindande förhandsbeskeden och att EG-domstolenskall kunna göra tolkningar som är bindande förSverige klart strider mot grundlagen. Jag vet attockså universitets juridiska fakultet är avden åsikten. , som ocksåbetraktas som en tung instans, är mycket tveksamtill allt. Jag vet att har yttratatt detta nog skall kunna gå bra. Men dessainstanser går stick i stäv. Det visar på hur svårfrågan är att hantera och hur svårt det kommer attbli att fatta beslut.Det förs också diskussioner om företrädesrätten --hur man skall göra med lagar och förordningar,huruvida EG-förordningar skall styra över svensklagstiftning och hur regeringen skall förfara i dessasammanhang.Det finns alltså fortfarande många oklarheter, ochden största är naturligtvis att vi faktiskt inte vet huravtalet kommer att se ut. Jag undrar fortfarande:Hur skall det vara möjligt för att fatta ettbeslut, om detta strider mot grundlagen?Anf. 121 Justitieminister ():Herr talman!