prot · GE0945 · 1990-12-13 00:00:00 — Vi stöder därförett tillkännagivande med denna innebörd, även omförslaget kom litet sent från socialdemokraterna --vid justeringen av detta betänkande.En poäng med det nya systemet är attlånefinansieringen skall ske på den allmännakreditmarknaden. En andra poäng är därför att detstatliga bostadsfinansieringsbolaget avstårfrån sin särställning och bidrar till konkurrensen påkreditmarknaden under samma villkor som allaandra banker. Jag förstår inte varför de borgeligainte kan se poängen i detta. Som en tredje poängkan därmed staten bidra till att skapa enkonkurrenssituation. Statens åtaganden i form avrealräntebidrag och kreditgarantier kan nämligenbefaras leda till högre låneräntor än vad som ärbefogat på rent affärsmässiga grunder. Som ägareav får ju staten egna impulser av hurlånemarknaden utvecklas och kan troligen bättrevärdera om en äkta konkurrens utvecklas eller ej.För att mildra effekten av att full mervärdeskattutgår även i byggsektorn införes ettinvesteringsbidrag i det här förslaget. Vi föreslår attinvesteringsbidraget dock avvecklas under enperiod på 5--. Vi menar att det siktinte längre finns särskilda skäl att kompensera förmomsen. Det finns en viss risk att byggföretagen''intecknar'' bidraget utan att byggkostnadernasänks i motsvarande grad. Dessutom innebär denfulla momseffekten på allt byggande attsjälvbyggare inte längre belastas av högre skatt änbyggföretagen. Vår uppfattning i den fråganredovisas i reservation 8.Våra krav på förenklingar vid beräkning avlåneunderlaget tycks komma att behandlas avregeringen, och jag kan därför medge att minreservation 16 inte behöver bifallas.Ur grön synpunkt kan jag naturligtvis inteacceptera att parkeringsanläggningar för bilar nuskall ingå i låneunderlaget. Det innebär ensmygsubventionering av bilismen, som inte ärförenlig med den annars allmänt utbreddauppfattningen att varje trafikslag skall bära sinaegna kostnader. Vår uppfattning härvidlaguttrycker vi i reservation 17.Vi föreslår att åtgärder vidtas för att minskaadministrationskostnaderna för det nyabostadslånesystemet och accepterar för närvarandeatt regeringen återkommer med förslag omeffektivare låneadministration.Så till det komplicerade och kanske alltför generösarealräntebidraget. Om hela eller större delen avkostnaden för en hög realränta kompenseras avstaten med bidrag, minskar förståelsen för en stramfinanspolitik. Å andra sidan kan man inte läggahela kostnaden på räntelånet, eftersomlåneskulden då skulle kunna bli alltför stor. Vimenar dock att endast en mindre del av realräntan,med särskilt hög realränta, bör betalas iform av bidrag. Detta framgår av vår reservation24.Staten ställer enligt förslaget upp med enkreditgaranti för att lån alltid skall kunna erbjudas,oberoende av objektets lokalisering, i stad eller pålandsbygd, och givet att en normal låneprövning iövrigt ger grönt ljus.Utan motivering föreslås olika högsta gränser förkreditgarantins säkerhetsläge i olikaboendeformer. Vi tycker att de generella kraven påneutralitet mellan olika upplåtelseformer bör gällaäven här. Det vore intressant att få en förklaring tillvarför skillnaderna omotiverat behålls. Att krävaolika kapitalinsatser för olika upplåtelseformerinnebär ju inte att neutralitet råder.Kreditgarantin kan sägas fungera som en försäkringför långivaren. Vi bedömer här att det finns en vissrisk att låneinstituten väljer ut objekt för vilka manbegär kreditgaranti. Även omkreditgarantiavgiften bara medför en räntehöjningmed en halv till en promille, kan en effektiv bankkomma att planerat avstå från denna kostnad ochdärmed minska statens avgiftsintäkter förkreditgarantin. Om staten då höjer garantiavgiftenurholkas snart garantins generella karaktär, ochlandsbygden kan komma att drabbas. Vi vill därförföreslå att regeringen överväger att görakreditgarantin obligatorisk, som framgår av vårreservation 26.Utskottet har enligt vårt förslag diskuteratoklarheterna om statens regressanspråk pålåntagarna i de fall då kreditgarantin har utlösts. Viser med tillfredsställelse att utskottsmajoritetengenom ett tillkännagivande önskar att regeringentydliggör hur och när statens regressanspråk skallhävdas.Oklarheter finns kvar om hur det nya lånesystemetskall tillämpas på bostadsfastigheter som harnuvarande form av räntebidrag och bostadslån.Liksom utskottet förutsätter jag dock attregeringen återkommer med förslag till klaradirektiv som innebär att kapitalutgiften inte ökar.Vi avvisar i reservation 43 att räntestöd skall kunnautgå för regelrätt underhåll. Underhållet måstekunna dels genom underhållsfonder, delsfaktiskt genom en portion eget arbete. Egetunderhållsarbete missgynnas av subventioner förinköpt underhåll.Det finns slutligen inte skäl att avskaffa dennuvarande räntebidragstrappan. Den har ju tillsyfte att inte ge stöd till höga överkostnader. Ireservation 45 avvisar jag liksom folkpartietslopandet av den s.k. räntebidragstrappan.Så, herr talman, några kommentarer till frågor somhittills har tagits upp under debatten.Till att börja med tycker jag inte att av förslaget har särskilt stor substansi fakta. Han ger mest luft åt farhågor. Vad menarhan med att man bygger in sig i en kostnadsskruv?Vårt förslag syftar ju till att man skall komma ut urdenna. Jag kan inte förstå ochcentern på den punkten.Agne säger att han krävermindre bidrag och går till attack mot oss för att viskulle hota låginkomsttagarna. Vi vet frånboendekostnadsutredningen att bostadsbidragen imotsats till de rådande bostadssubventionerna haren mycket stor social träffsäkerhet. I viss mån får vii detta skede förlita oss på att bostadsbidragenfungerar och förstärks. Men vi ser det ändå som enövergångsperiod. Bostadsbidrag är självfallet i siginget gott, men som kostnadsskruven harskruvats upp i boendet och bostadsbyggandetmåste man förlita sig till det mest träffsäkra socialabidragssystemet, i detta fall bostadsbidragen.Vidare ställde ett par frågor.Kommer vi att medverka till att riva upp systemetnär statens kreditgarantiåtaganden inte fungerar?Ja, självfallet, men innan en sådan upprivning skallske finns det många kontrollstationer, i vilka mankan korrigera dessa åtaganden, om de inte skullefungera . Jag kan hålla med om att det ännuinte är fullständigt redovisat hur dessagarantiåtaganden i detalj skall utformas.En annan fråga var om tar ansvar förtidigareläggningen av finansieringssystemet. Vi tari betänkandet ansvar för att vi vill ta reda på om detgår att tidigarelägga intproduktionen av det nyafinansieringssystemet. Vi behöver inte ta ansvar förtidigareläggningen. Vi vill först se om det är möjligtatt genomföra den. Det är det som vi har sagt ja till,och vi är mycket positiva till en tidigareläggning avsystemets införande.Knut talar sig varm för den orättfärdigakapitaliseringen i boendet. Han säger att det nu ärde socialistiska partierna som står bakom förslaget.Kan han inte läsa innantill? Som jag har redovisatstöder de gröna förslaget, vilketförankrat förslaget även utanför de socialistiskapartierna, eller hur?Sammanfattningsvis några ord om de ''borgerligabostadstomtarna''. Man har inget tydligt alternativatt redovisa, inte ens här i debatten. Man slår vaktom den orättfärdiga vinstmaskin som de ägdabostäderna har blivit. Under sammanlagt 70minuters taletid ägnade var och en åt att redovisa sina disparata idéer tillförändrat bostadsfinansieringssystem. Det ärverkligen inte mycket att hänga i julgranen hemmai bostaden.Slutligen faktiskt tre frågor till socialdemokraterna,som har varit mycket tysta när det gäller det härförslaget. Det är kanske så komplicerat att de intehar förmåga att diskutera det. Dagens lucia EvaZetterberg ger ett bra uttryck för att det här faktisktär komplicerat och att man borde medverka till attytterligare förenkla bostadsfinansieringssystemen,så att de är möjliga att diskutera bland vanligt folk.Det vill jag gärna skriva under på.Min första fråga till socialdemokraterna: bostadsministern i radio och att anledningen till förseningen avförslaget till nytt bostadsfinansieringssystem varsvårigheter att finna stöd i ? Vi hade fåttfrågan, men har alltsedan förslagets utredningsfasställt oss avvaktande positiva. Man har aldrig frågatoss om vad vi tycker. Då kan man inte gå ut imassmedia och säga att man har svårigheter attfinna stöd i riksdagen.Och varför svarade en känd statssekreterare istatsrådskansliet, föresten vid byffén i samband medriksdagens högtidliga öppnande, på min frågavarför man inte har tagit reda på vad miljöpartietanser: Regeringen kan i och för sig numeraförhandla med vem som helst.Varför tar slutligen inte heller densocialdemokratiska gruppen i bostadsutskottetkontakt med oss under höstens behandling, trots attvår motion rimligen borde utläsas som positiv? Deninnehåller konstruktiva ändringsförslag tillhuvudidén med räntelån.Jag skulle gärna vilja få svar på mina frågor.Slutligen till vår kära lucia : Jag ärgärna stjärngosse i det förändrade och rättvisarebostadsfinansieringståget, men den underhållningsom detta utgör kan vi klara utan subventionslån,eller hur?För att avsluta mera formellt: Herr talman! Jagavstår från att yrka bifall till mina reservationer,men tillstyrker i övrigt utskottets förslag till nybostadsfinansiering.Anf. 16 () replik:Herr talman! anförande avslöjaroch förklarar varför regeringen aldrig frågademiljöpartiet i de här förhandlingarna. Jag kundeinte spåra något som helst alternativ i herrDahlströms anförande, trots att han anklagadecentern och de icke socialistiska partierna för attinte ha något alternativ. Men om detta står det attläsa bland annat i reservation 1.Den enda chansen för att få hänga medpå ett hörn var att vid sittande bord hoppa påförslaget att tidigarelägga reformen. Det gjordeKjell när han såg att det var möjligt ochvänsterpartiet verkligen hade tagit sitt förnuft tillfånga. Det gjorde han efter det att han i mycketkraftiga ordalag hade kritiserat socialdemokraternaför att under pågående sammanträde komma medett så våldsamt förslag. Det är därför jag lagtansvaret på för denna tidigareläggning.Ansvaret är i mycket hög grad ert. Det blir ännuallvarligare i ett läge där nu sägeratt man vill se om det är möjligt att tidigareläggareformen. Men, , vi beslutar nu idenna kammare att det hela skalltidigareläggas. Vad gör den 31december 1991 när han och regeringen upptäckeratt det inte går att genomföra en tidigareläggning?Det är en enorm vårdslöshet att säga att man vill seom det är möjligt. Det argument som miljöpartietfunnit för att ställa upp på detta förslag visar intenågon större känsla av ansvar gentemot de mångaboende som kommer att drabbas av denna åtgärd,som dessutom gör det svårare att snabbt kommaifrån det nuvarande systemet och in i ett annat ochbättre.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag har varit förvånad övermiljöpartiet när vi i utskottet diskuterade dettaförslag om bostadsfinansiering. Men förstår jagefter inlägg att ochKjell varit mycket besvikna för att deinte med regeringen fått diskutera fram ett nyttförslag och att det är därför som de, som jag tycker,uppträtt litet märkligt. Inför det här betänkandetsjustering hoppade man på förslagetatt t.o.m. tidigarelägga reformen . I siniver att visa socialdemokraterna att man vill varamedkan tydligen göra nästan vad somhelst.Det som förvånar mig hos är att niställer upp på alla dessa regleringar påbostadspolitikens område som vi i ochandra partier arbetar emot. Ni talar om ekobyaroch om ekologiskt boende, och ni har tankar omalternativa former av bostäder. är ni medpå att man har kvar de regleringar som försvårarbyggandet av den typen av bostäder -- ni ställer upppå regelverket. Ni är t.o.m. med på attmarkvillkoret skall finnas kvar som en förutsättningför det nya investeringsbidraget. Det tycker jagborde stämma till eftertanke. Niförsvårar verkligen det alternativa byggande som nisäger er vilja värna.Kjell talar vidare om ökad rörlighet påbostadsmarknaden, så att en storfamilj skullekunna komma i åtnjutande av en större lägenhet.Men om ni skall kunna förverkliga er politik måsteni ta spjärntag mot de regleringar som finns. Varförställer ni upp på regleringarna och varför är ni medpå att bygga ut dem?Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag vill fråga vadhan menar med att vill ha ytterligaresubventionslån. Våra förslag som avviker frånutskottsmajoritetens går ut på att vi vill ta bort olikaformer av punktskatter. Vi anser exempelvis attfjärrvärmen inte skall momsbeläggas, och viföreslår att uttagsbeskattningen på arbeten i egenregi skall slopas. Det är på dessa punkter och andrasom vi har avvikande förslag.Kjell är mycket välkommen att kommamed som stjärngosse, men om han skall ställa upp itåget gäller det att han har utrustningen med sig.Jag vill understryka att vad talat ominte är någon utökad subvention, utan vad vi vill äratt det i skatteomläggningens spår inte skall blinågon ytterligare övervältring på boendet.Anf. 19 () replik:Herr talman! försökte anklaga ossför att vi inte har något alternativ. Det är en ganskatom anklagelse. Vi har ju från början väldigt nogaprövat boendekostnadsutredningens förslag ochfunnit det vara bra. Som alla kan se har vi i enmotion till denna proposition föreslagitkonstruktiva ändringar, även om vi tycker attpropositionsförslaget i sin huvudsak är bra.Jag förstår inte tal om att vi skulleställa upp på regleringar. Jag har ettarkitektförflutet och har en viss faiblesse förplanering. Jag tror att hela vårt parti ställer upp påatt man har en viss planering av bostadsbyggandetäven fortsättningsvis. Jag tycker att det är lyckligtatt vi får en annan regim av planverket och attboverket, som vi hoppas är inne på en linje där manavreglerar detaljspecifikationer ibostadsbyggandet. Det tycker jag är en mycketvettig och rimlig väg, men det betyder naturligtvisinte att det är berättigat att rakt ut i luften säga attvi ställer upp på regleringar. Det gör vi inte annatän om regerlingarna är rimliga och vettiga urplansynpunkt. Vi ställer inte upp på att kapitaletskall styra byggandet och utvecklingen i samhälletpå det totala sätt som vi nu kan se utvecklas i denhär EG-euforin.Så till frågan om tidigareläggningen, som deborgerliga debattörerna gör ett stort nummer av --de tycks inte ha någon annan kritik att komma med.Det är fråga om en tidigareläggning med ,om det går. Det är väldigt tydligt utsagt ibetänkandet att vi hos regeringen skall begära klartbesked huruvida reformen kan tidigareläggas. Jagförstår att detta kommer att kosta en del i form avnya tjänster som snabbt måste tillsättas på bl.a.länsbostadsnämnderna för att det hela skallfungera. Fungerar det inte, är det inget problem.Då får reformen skjutas till det datum som vitidigare har diskuterat. Vi tycker att dennaförändring är så bra att den bör genomföras så snartsom möjligt.Anf. 20 () replik:Herr talman! Visst ställer upp på deregleringar som finns inom den svenskabostadspolitiken. Ni har exempelvis i dagensbetänkande inte reserverat er på någon punkt somberör regleringarna. Ni har t.o.m. varit med på attbygga ut investeringsbidraget, som skallvillkoras. Ett batteri av villkor skall uppfyllas för skall komma i åtnjutande avinvesteringsbidraget.I betänkandet finns reservationer från tre partierom att villkoret skall försvinna. Ni är inte med pånågon av dessa reservationer. Med markvillkoretkan kommunerna styra utöver de möjligheter somplan- och bygglagen ger. Med markvillkoret kanman styra vilka bostäder som skall byggas på som är aktuell. Vi anser att den nuvarandeplan- och bygglagen ger kommunerna tillräckligastyrmedel, och det behövs inte ytterligareregleringar för att styra bostadspolitiken. Detta harni ställt upp på genom att ni inte reserverat er.Detta försvårar det alternativa byggandet. Omkommunerna inte vill verka i den riktningen har deinstrument att stoppa ett sådant byggande. Det harni ställt upp på.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag glömde att bemöta EvaZetterberg i min tidigare replik.Anf. 22 nu gäller . 23 () replik:Herr talman! Det jag sade i slutet av mittanförande om bostadssubventionerna gälldeunderhålla. Jag vill bara klargöra att vi inte ställerupp på den typen av räntestöd för underhåll.Erling säger att vi ställer upp påmarkvillkoret. Det är riktigt att vi gör det. Vi sermånga positiva krafter även blandkommunalpolitiker, som verkar för justekobyggandet. Jag har på ekobymöten träffatmängder av socialdemokratiska kommunalråd,som själva med entusiasm vill gå in i den här typenav ekobyar. Jag är därför inte rädd för att man harkvar markvillkoret. Ekobytanken har alltmer bliviten folkrörelse, som många människor -- bådefolkpartister, socialdemokrater, centerpartister ochandra -- deltar i. Markvillkoret kan tvärtemot vadErling säger vara ett stöd för ett alternativtbyggande och boende.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 24 ():Herr talman! Dagens debatt handlar om bostäder.Den handlar primärt om ett förslag till ett nyttfinansieringssystem. I såväl regeringensproposition som utskottsbetänkandet ges enbakgrund som grundas på bostadspolitiska skäl,statsfinansiella skäl och kreditpolitiska skäl.För socialdemokratins del vill jag framhålla en föross mycket viktig sak i detta sammanhang. Vibetraktar och kommer alltid att betrakta bostadensom en viktig komponent i den generella välfärden.Den har en hög prioritet i vår politik. Våruppfattning om bostaden som en social rättighet ärorubblig.Så några ord om bakgrunden till att vi nu diskuterarnya former för bostadsfinansieringen. Vi har ju haftett räntestöd , och dennafinansieringsform har betytt väldigt mycket förutvecklingen på svensk bostadsmarknad. Orsakenär förstås att söka i det ekonomiska läget. Menorsaken skall också sökas i vårt höga kostnadsläge,vår alltför höga inflation och de alltför högaräntorna, behovet av att minska penningutflödet påkonsumtionsmarknaden och behovet av attsamtidigt nå ökad effektivitet i en period avnödvändiga besparingar. En orsak är också detfaktum att den automatiska kostnadsutvecklingenav subventionerna bl.a. på bostadsområdet måstefå en begränsning. Kostnadsutvecklingen påbostadsmarknaden och de högaproduktionskostnaderna, i vars släptåg följer ökadeboendekostnader, är bara några av de ting somtvingar fram en mer effektiv användning av våraresurser.Om detta utgångsläge -- om behovet av särskildaåtgärder för att komma till rätta med Sverigesekonomi -- är de flesta överens. Enigheten minskardock förbluffande snabbt när det gäller vilkaåtgärder som skall vidtas. Bostadspolitiken harvisat en förmåga att pendla mellangrupperingar som slår vakt om den socialabostadspolitiken och andra intressen som ser denfria bostadsmarknaden som ett hägrande mål. Vihar redan mött dessa invändningar, och de kommerförstås till uttryck i en del reservationer som ärfogade till det aktuella betänkandet.Vi som har tagit ställning för regeringensproposition i bostadsutskottet är sams om denbostadspolitiska målsättningen. Den får ickeäventyras. Vi har godtagit regeringens syn påutformningen av det nya finansieringssystemet: Detskall vara neutralitet mellan upplåtelseformernaoch förbättrad paritet över tiden. Den skall varafördelningspolitiskt effektiv. Den skall motverkakapitalisering, dvs. att den förste säljarentillgodogör sig subventioneringen vid försäljning.Den skall kunna ge en rimligt godtagbarboendekostnad. Det gäller även de uppställdakreditpolitiska målen, främjande av konkurrensenpå kreditmarknaden, stimulerandet av sparandetinom bostadssektorn, ökad räntekänslighet hoslåntagarna och minskad automation i statensutgifter.På detta sätt skall hyres- och bostadsrättshavarnajämställas med villaägarna. Kapitalutgifternautjämnas med hjälp av räntelån påkreditmarknaden. För att begränsa skuldökningoch minska lånetiderna införs vid särskilt högarealräntor ett s.k. realräntebidrag. Regeringenssträvan har varit -- det har majoriteten ibostadsutskottet accepterat -- att förse förslagetmed skyddande åtgärder som innehåller garantierom statlig medverkan i särskilda ekonomiska lägen.Herr talman! Denna proposition är inte precis såklar i sin enkelhet att den inte lämnar efter sigfrågetecken. Jag förstår mycket väl EvaZetterbergs reaktion med behov av att få förslagsom är mera pedagogiskt upplagda och möjliga attfölja för den vanlige medborgaren. Vi tycker, ivarje fall i utskottet, att det behövs en delklarlägganden. På inte mindre än åtta områden ipropositionen har en varierande majoritet ibostadsutskottet gjort tillkännagivanden. Det ärganska mycket. Vi utgår ifrån att regeringen tarvåra önskemål ad notam och återkommer tillriksdagen med de förtydliganden som utskottet harbeställt.Jag tänker därför inte gå in på alla teknikalitetersom finns i propositionen och i betänkandet. Jagutgår ifrån att bostadsministern så småningomkommer att delta i debatten.På en del punkter är det dock angeläget att få höravad man från oppositionen tänker göra för att få ettsamlat alternativ. Jag understryker ett samlatalternativ. har vi i det avseendet endastpropositionen att hålla oss till.Låt oss ta upp den reservation som är intressant isammanhanget, nämligen reservation nr 1. I dennayrkar , och avslagpå propositionen. Vi har hört skälen här i debatten.Ingen har dock hört att dessa partier tillsammanshar ett samlat alternativ som man kan ställa emotregeringens proposition. Man kan fråga sig varförså inte är fallet. En gissning är att man iförlängningen inte kan uppnå en sådan enighetmellan de tre borgerliga partierna. Man är enig motpropositionen och det föreslagnafinansieringssystemet -- hit men inte längre.Vi som har följt bostadspolitiken på nära håll enlängre tid ser ju längtan och trängtanefter att uppnå det hägrande målet -- en fribostadsmarknad. Den skall vara fri frånregleringar, fri från lånegranskning, fri frånbruksvärderingar och fri från hyresgäströrelser. Tillpå köpet når man det välsignade tillståndet meds.k. ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Medbruksvärdet, och därmed också besittningsskyddet,ur bilden kan rörligheten på bostadsmarknadenäntligen ta fart. Uttrycket rörlighet är allabostadsaktiva ekonomers honnörsord. Med dettamenas i allmänhet att man anvisar en väg till ökadsegregering inom bostadsområdet.Det är just detta som är det fina med den socialabostadspolitiken som var, och alltjämt är,ensamt om i hela världen. Olika grupper kunde boi samma bostadsområde oavsett inkomster ochfamiljeförhållanden. har vi tyvärrkommit en smula ur den rytmen. Därför trycker viså hårt på att den sociala bostadspolitiken ävenskall prioriteras när vi växer in i ett nyttfinansieringssystem.Jag skall säga några ord om den gemensammaborgerliga avslagsreservationen. Bakom denna stårfolkpartiet och , vart och ett med sin syn påvår bostadspolitik. Ett intressant inslag i dennaförmiddags debatt var när ochErling pucklade på varandra efter bästaförmåga. Man har ändock nått en enighettillsammans med och samsats ireservationen. För mig är det alljämt en gåta hurcentern har hamnat där. Vi har ju väldigt ofta hittatgemensamma grepp på hanteringen av spörsmålsom rör bostäderna. Vi får väl se vad som kommeratt ske i fortsättningen på bostadspolitikensområde.Jag vill även ta upp , statensbostadsfinansierings AB. När det tillkom genombostadsutskottets starka engagemang -- dvs. avsocialdemokraterna och dåvarande vänsterpartietkommunisterna -- blev det ett himla liv. Men SBABvisade sig bli riktigt duktigt. Det höll, med råge, dekrav som statsmakterna ställde på lönsamheten.Genom att finansieringen av det tänkta räntelånetsker på den öppna kreditmarknaden måste SBABnu marknadsanpassas, dvs. företaget skall ut ochkonkurrera med andra kreditinstitut.Nu föreslår och, till vår stillsammaundran, även att skall avskaffas.När detta kreditföretag tillkom kritiserades det föratt det ansågs leva i en skyddad ekonomisk värld.När nu ger sig ut och tar upp kampen med deetablerade kreditinstituten skall inte få varamed längre. Finns det verkligen ingen plats förSBAB bland jättarna på den svenskakreditmarknaden?