prot · GE0924 · 1990-11-14 00:00:00 — Vi tycker därföratt de här frågorna bör behandlas i samband meddet kommande förslaget om rehabilitering, somjust nu förbereds i . Det är ocksåmöjligt att handikapputredningen kommer attbelysa den här typen av frågor. I avvaktan på deförslag som skall komma yrkar jag avslagpå reservationen.I betänkandet behandlas också andra motioner. Jagnöjer mig med att kort kommentera Sven-GöstaSignells och motion om en enklarehantering av merkostnadsandelen i vårdbidrag. Detfinns mycket som talar för det system motionärernaverkar för. är varje enskilt ärende såspeciellt, att det ibland blir fel med ett alltförschabloniserat förfarande. Riksförsäkringsverkettycker att en översyn behövs. Utskottet tycker attdet är riktigt att gör enöversyn. Något ytterligare påpekande tyckerutskottet inte är behövligt.Sedan vill jag till med anledning avhennes särskilda yttrande säga att hon inte behöveroroa sig. Socialförsäkringssystemet kommer nog attgranskas från olika håll och kanter under dekommande åren. Däremot har vi fortfarande, somMargit också påpekade, olika grundsyn pågrundskydd och inkomstrelaterade förmåner.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 89 () replik:Herr talman! säger att vireservanter anser att behöveren extra tillsägelse. Det är inte alls fråga om det,, utan tvärtom.Riksförsäkringsverket säger att det har för avsiktatt göra en översyn, men inte när. sade i sin inledning att regeringen redannär den gjorde ändringen från ett och ett halvt årtill insåg att man skulle kunna behöva se överfrågan . Regeringen har faktiskt inte gjortdet. tycker jag att vår reservation är än meraktuell.Jag vidhåller alltså att bör geriksförsäkringsverket i uppdrag att göra enöversyn. Det skulle, som jag ser det, stärkariksförsäkringsverkets möjligheter att ta itu meddetta med förtur. Vi vet inte hur storarbetsbelastning verket har. Att detta skulle varakränkande eller att vi skulle trampa verket på tårnahar jag ingen förståelse för. Snarare måste dettvärtom kännas som ett stöd att står enigbakom verket när det nu skall ta itu med enöversyn.Anf. 90 MARGÓ ()replik:Herr talman! Det huvudskäl somutskottsmajoriteten anförde mot vår motion är skall ha ett enhetligt föräldrabegrepp inomsocialförsäkringen. vet vi som sysslar medsocialförsäkringar att det inte finns något enhetligtföräldrabegrepp inom socialförsäkringen.Den är redan uppluckrat genom bestämmelser närdet gäller den tillfälliga föräldrapenningen. Det varen parentes.Margareta erkände själv i sitt anförande attvad det egentligen handlade om är att detta öppnarvägen för homosexuella att behandlas på sammasätt som heterosexuella. Då gäller det bara densituation när man skall få vårdbidrag för etthandikappat barn. Jag ville inte ta upp det i mittförsta inlägg. Det är alldeles sant, som MargaretaPersson sade, att vårt förslag gick ut på att genomlagändring likställa homosexuella medheterosexuella. Men jag ville inte tro att det vardetta som låg bakom utskottets avstyrkande avmotionen. förstår jag att det är så.Även om vi kommer att stödja det förslag som vihoppas att regeringen snart kommer att lägga framom ett registrerat partnerskap, vill jag ändåvidhålla att vi behöver den här förändringen ocksåför vårdbidraget. Det gäller alltså inte barahomosexuella par, utan det gäller även en man ochkvinna som bor ihop under äktenskapsliknandeförhållanden, där den ena är förälder till etthandikappat barn. Därför vill vi ha en ändring avlagen.Anf. 91 () replik:Herr talman! kommenteradenågot vår reservation om en höjd grundpension ochhänvisade till pensionsberedningen. Det är alldelesriktigt att vi med anledning avpensionsberedningen kommer att verkligen fådiskutera principerna för pensionssystemetsutformning. Vi kanske inte nu skall ta upp alla delarsom skulle vara intressanta att diskutera, eftersomdet här bara gäller en del av ärendet. Denprincipiellt intressanta frågan är om vi verkligen iframtiden har råd att spela bort ett antal hundramiljoner i onödig administration, som vi t.ex. harnär det gäller det kommunala bostadstillägget, omvi inte kan åstadkomma en bättre grundtrygghet förpensionärerna genom att samordna systemet ochskapa enkelhet. På denna punkt tog MargaretaPersson över huvud taget inte upp någondiskussion.Om man nu är så oroad för bostadspriserna ochhyrorna i , förstår jag inte varför man ihela fridens namn vill införa byggmoms påbyggandet . Om strävan är att hållakostnadsnivån nere skall man inte höja den. Detkräver ju mer KBT, fler åtgärder för attkompensera de pensionärer som har svårt attfå sin ekonomi att gå ihop. Man måste, när mandiskuterar pensionssystemet, se helheten. Detförsöker vi göra genom att sammanföra olikaförmåner i ett framtida grundpensionssystem.Sedan kan man diskutera vilken nivå det skallläggas på, och den diskussionen återkommer vigärna till.Anf. 92 () :Herr talman! Först en rättelse: om mitt särskilda yttrande. Det är moderatasamlingspartiets särskilda yttrande isocialförsäkringsutskottet, där alla tre har anslutitsig till yttrandet.Vad jag ville ta upp är naturligtvis en väldigtapolitisk ståndpunkt. Jag sade att frågan ombehovs- och inkomsttrygghetsprinciperna faktisktborde utsättas för en mycket grundläggande analys.Jag påpekade att den analysen kom av sig . försökte föra fram den.Gunnar gjorde det också, men bl.a.Gunnar Sträng sade den gången att visocialdemokrater kan para principerna litet hursom helst.Jag tror att när vi nu måste göra om systemet -- dettror jag att vi är ganska eniga om -- borde vi faktisktgå tillbaka och se på det grundläggande, egentligenutan politiska förtecken; förutsättningslöst ochutan förutfattade meningar. När vi sedan har ettbasmaterial kommer principfrågorna in, och det ärväl det som är politik. Då blir det en fråga omvärderingar och då får man ta ställning till hursystemet skall byggas. Det finns inte ett bra sätt ochett dåligt sätt, utan det finns antagligen många olikasätt som är olika bra. Jag tycker att den här fråganvar viktig att ta upp för att visa att om vi skall klaraproblemen , måste vi faktiskt utanförutfattade meningar se efter vart de olikaprinciperna leder, hur de påverkar ekonomiskeffektivitet, vilka snedvridande effekter olikalösningar har, vilken enkelhet som krävs, vilkenenkelhet man kan få med ett system jämfört medett annat och vilka administrativa kostnader manfår.Det finns en rad sådana frågor som jag tycker kunde se objektivt på utan att direkt ha enpartipolitisk debatt.Anf. 93 ()replik:Herr talman! Jag vill bara säga till BarbroSandberg att står fullständigt enig på denhär punkten. Detråder alltså inga som helst oklarheter på denpunkten.Det verkar som om Margó medvetetmissförstår mig. Grundproblemet är att vi inte kanvidga familjebegreppet hur som helst. Dessutomkvarstår att homosexuella inte kan gifta sig i dag.De kan alltså inte lösa den här situationen så somandra faktiskt kan göra. Därför menar jag att det ärviktigare att vi diskuterar en total lagändring, somger dem samma rättigheter och skyldigheter somandra i samhället. Det gäller ju då en hel rad lagaroch då behöver man inte gå in i olikalagstiftningsfrågor. Grundproblemet är att vi, somvi ser det , inte tycker att man skall vidgafamiljebegreppet i stort. På den punkt därproblemet uppstår skall man alltså vidta åtgärderpå annat sätt.Till skulle jag vilja säga att jag harlitet svårt att förstå beräkningsmetoder.Rune talar om hur dyrt det är medadministration och bostadsbidrag. Menpensionsberedningen kommer ju om ochden talar om hur dyrt förslag med enmycket höjd grundpension skulle bli. Kostnadernaär nog inte riktigt jämförbara.Jag vänder mig sedan till och äventill ; det handlar delvis om sammasak: ett nytt synsätt när det gällersocialförsäkringssystemet. Man talar om att övergåfrån inkomstrelaterat skydd till grundskydd t.ex.Det är naturligtvis en diskussion som måste föras,men det är min djupaste övertygelse att den dag vigör det ökar också klasskillnaderna i samhället. Dåär det de fattiga som får nöja sig med grundskydet,medan alla andra löser detta privat. Det är därförnågonting som, så som jag ser det, inte befrämjarjämlikheten i samhället.Den här debatten kommer vi säkert att återkommatill under de närmaste åren.Anf. 94 MARGÓ ()replik:Herr talman! säger att jagmåste förstå att man inte kan utvidgafamiljebegreppet hur som helst. Det har jag fullförståelse för och det är inte heller min avsikt. Jagvill bara utvidga föräldrabegreppet i ett endaavseende, och det är just när det gäller rätten tillvårdbidrag. Den skall bara gälla dem som bor medförälder under äktenskapsliknande förhållanden. Iförsta hand vill vi ha den här ändringen eftersom vitror att det är bra för barnet. Vi tror att det är braom även den icke biologiske föräldern kan stannahemma med barnet om föräldrarna tycker att det ärmest praktiskt i deras situation. Jag vet attMargareta kommer att säga att det kanföräldern göra oavsett om man får vårdbidrageteller inte eftersom det är familjen som fårvårdbidraget. Men då får vi den praktiskakonsekvensen att den som är hemma och fårvårdbidraget också får tillgodoräkna sig den härtiden i pensionshänseende. Det är därför det är såviktigt vem som får vårdbidraget.När vi ställde förslaget tänkte vi inte på att detskulle innebära att man även jämställde föräldrarav samma kön, utan vi blev uppmärksammade pådet under behandlingens gång. Vi tyckte attförslaget minsann inte blev sämre för den skull utanrent av bättre. Men sedan har jag förstått att det ärjust detta, att det även kan användas för föräldrarmed samma kön, som gör att utskottet avstyrkervårt förslag. Det man säger om en utvidgning avföräldrabegreppet är ju så att säga barabortförklaringar, eftersom man inte vill tala om vaddet verkligen handlar om. Det tycker vi är väldigtbeklagligt.Anf. 95 () replik:Herr talman! säger att man medvåra tankegångar skulle öka klyftorna i samhälletoch att det skulle drabba de fattigaste. Jag har svårtatt förstå den argumenteringen. Vad innebärförslaget med grundpensionen? Jo, förslagetbygger på principen att vi skall ge de pensionärersom har de lägsta pensionerna en bättregrundtrygghet, en bättre situation. Hur det skullekunna bidra till att öka klyftorna i samhället förstårjag ärligt talat inte. Jag är också förvånad över attsocialdemokraterna, med sin traditionellagrundsyn när det gäller ett rättvist samhälle,motsätter sig tankegångarna. Även om vi kan haolika uppfattningar om realismen på olika nivåer iatt införa en grundpension, tycker jag ändå att manborde ställa upp på principen att ha engrundpension som bastrygghet vid ålderdomen. Jaghar mycket svårt att förstå varför man motarbetarde tankegångar vi för fram på den här punkten.Anf. 96 () replik:Herr talman! Socialförsäkringssystem är något avde mera komplicerade systembyggandena i detmoderna samhället. Det sätt på vilket vi tar utpengarna och det sätt på vilket vi fördelar pengarnafår många effekter som vi faktiskt inte har avsett attde skall ha; en del har vi kanske avsett. Det ärendast därför som jag anser att man faktiskt bör gåtill grunden. Om vi ser att vi har kommit till vägsände och har problem, måste vi väl ändå analyserade grundläggande principiella systemen utanförutfattade meningar.Det jag egentligen tycker är så beklagligt medpolitik är att man alltid har förutfattade meningar,innan man har tagit reda på vilka verktyg man villanvända för att komma till ett visst mål. Jag för tycker att man måste analysera verktygen. Närdet finns många motstående mål måste man ocksågöra avvägningar, och göra detta öppet. Sedan tarman fram sina värderingar och gör sina avvägningaroch kan då kanske komma fram till kloka beslut.Jag tror att det hade varit mycket bättre förmedborgarna i om vi hade nalkatsproblemen på det sättet.Det var därför jag blev så förskräckt när MargaretaPersson talade om klasskillnader och jämlikhet.Det går inte att prata om det innan begreppen ärdefinierade. Det går inte att tala om resultat innanman vet hur systemet ser ut. Vad man analyserar ärju två ytterlighetssystem. Dessutom kan mananvända olika ingredienser i systemen, när manslutligen bygger upp det socialförsäkringssystemsom man vill ha.Jag blir bedrövad när jag möter den typen avinställning att vissa saker skall man helst inte talaom, eftersom man har en förutfattad mening om attdet leder till någonting ont. Jag tycker att det är fel.Jag tycker att vi skall vara öppna och faktisktanalysera de stora problemen. Annars gör vi desvenska medborgarna en verklig björntjänst.Anf. 97 ()replik:Det är precis så som Margó säger, attpengar utgår, men problemet är ATP-delen.Sedan vill jag upprepa att orsaken tillavstyrkandet i betänkandet inte handlar omhomosexuellas situation. Deras situation kan manalltså lösa med registrerat partnerskap. Det är istället fråga om tveksamhet inför att vidgaföräldrabegreppet.Men handikapputredningen kan ju också i sinaundersökningar komma att säga att detta är ettproblem för föräldrar med handikappade barn, ochdå får vi naturligtvis se på frågan igen. Som det serut har vi emellertid ingen anledning att ändralagstiftningen.Till vill jag säga att vi ju har engrundpension -- folkpension -- . Men det ärprecis som om skulle ha glömt varför heladebatten om ATP kom till. Vi hade alltså enfolkpension. Varför kunde vi inte höja den, såskulle allting vara frid och fröjd, och jämlikhetenskulle förbättras? Det var ju precis tvärtom. Allaandra grupper som hade råd skaffade sig andrapensioner, och så fick man de här stora klyftornamellan människor på ålderdomen. Det är därförsom jag fortfarande tror att det är viktigt med ettinkomstrelaterat skydd.Sedan kan vi diskutera hur man kan höja dengrundpension vi har. Men närpensionsberedningens betänkande kommer så visardet sig, såvitt jag förstår, att förslag äroerhört dyrbart. Det vore intressant att veta hurman skall göra i en tilltänkt borgerlig regering -- omdet nu kan bli en sådan , oavsett vadväljarna säger. Har man pratat med sina tilltänktakoalitionsbröder och -systrar om vad en sådan härreform skulle kosta? Finns det över huvud tagetnågra kostnadsberäkningar med när läggerfram sina förslag?Till vill jag bara säga att jag troratt vi helt enkelt har helt olika synpunkter på vadförutfattade meningar är.Anf. 98 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00Anf. 99 ():Herr talman! Tillsammans med harjag i motion 1989/90:Sf288 tagit upp frågan ommerkostandsandelen av vårdbidrag förhandikappade barn. hari sitt betänkande behandlat motionen, och påtraditionellt sätt har man avstyrkt bifall till vårmotion.Men trots detta kan vi i utskottets betänkandeutläsa en mer positiv inställning till vår motion nuän vad som varit rådande vid tidigare behandlingarav denna fråga.Vi ser positivt på att utskottet i sitt betänkandeframhåller att man anser att riksförsäkringsverketgör en fördjupad utvärdering avförsäkringskassornas tillämpning avvårdbidragsreglerna. Detta är ju också i fullöverenstämmelse med vad riksförsäkringsverkethar sagt i sitt yttrande över vår motion.Beslut om rätt till vårdbidrag fastställs avförsäkringskassornas socialförsäkringsnämnder.Socialförsäkringsnämnderna och deras tjänstemänhar dock uppenbara svårigheter att fastställamerkostnadsandelen och avgöra vad som ärmerkostnad.Erfarenheterna har, som vi säger i vår motion, visatatt bedömningen av merkostnadsandel sker mycketolika. Någon enhetlig bedömning finns ej, inte ensinom resp. försäkringskassor, utan varjesocialförsäkringsnämnd beslutar efter i stort settegna bedömningar. Vi säger vidare i vår motion attnuvarande förhållande är långt i fråntillfredsställande.Då merkostnadsandelen ej är skattepliktig innebärdet att allt fler vill tillgodogöra sig enmerkostnadsandel, vilket ofta resulterar iöverdrivna ambitioner i fråga om skattefri inkomst.Många vårdbidragsansökningar innehållerorealistiska och rent av orimliga krav när det gällermerkostnader.Jag skall inte trötta kammaren med alltför mångaexempel på vad som kan bedömas sommerkostnader och vad man begär. Men låt mig baraanföra några exempel för att visa de orimlighetersom förekommer:Ett rullstolsbundet barn skall, säger man,stimuleras genom att man hyr två videofilmer varjevecka . Man uppger utgiften för hyra avvideofilmerna till en årlig kostnad av . plushyra av videobandspelare.En familj, där båda föräldrarna arbetar i högtkvalificerade akademiska yrken, har etthandikappat barn . Man säger att man pågrund av barnets handikapp har tvingats köpa TVoch video, vilket man annars inte skulle ha gjort.Av den anledningen begär manmerkostnadsersättning.Ett handikappat barn lider avövervikt och måste äta mindre. Man begärersättning för en merkostnad på . per år.Normalt borde fallet bedömas så att det blir enminskning av matkostnaderna, men man vill istället göra gällande att det kostar mer.Exemplifieringen kan göras längre, och jag ärövertygad om att alla som är verksamma inomsocialförsäkringsnämnder kan vittna härom. Förhöginkomsttagare kan det vara en fördel att få endel av vårdbidraget skattefritt. Men eftersom denbeskattningsberättigade delen är ATP- ochsjukpenninggrundande är det för låginkomsttagareingen större fördel att få viss del av vårdbidragetskattefritt.Någon samverkan mellan ochskattemyndigheten sker som regel inte. Detta kanexempelvis leda till att man kan begära avdrag förextra kostnader på två ställen trots att det gällersamma kostnad.Uträkningen av merkostnadsandelen är myckettidskrävande och tar i anspråk alltför mycketpersonella resurser som borde kunna sättas in påandra arbetsuppgifter inom försäkringskassorna.För att man skall komma till rätta medgodtycklighet och tidskrävande administrationanser vi att det är nödvändigt med en ändring avnuvarande bestämmelser. Vi har anförtschablonavdrag som ett förslag, men finns detandra förslag så godtar vi helt naturligt dem. Vi serfram emot översyn avnuvarande förhållanden.Detta är inte i första hand en ekonomisk fråga, utandet är egentligen fråga om moral och rättvisa.Anf. 100 ():Herr talman! Först vill jag säga till Sven-GöstaSignell att vi inte alls har avstyrkt motionen isedvanlig ordning -- för då brukar man inte göranågonting. Vi har behandlat den seriöst och skickatden på remiss. Vi säger ju också nu att enutvärdering och en undersökning av det härsystemet skall göras på riksförsäkringsverket.Men jag måste säga att jag blev illa berörd av exempel -- om det var den typen avargument som låg bakom motionen. Jag tycker inteatt man här skall stå och ondgöra sig över att enförälder med handikappat barn, som kanske intekommer ut särskilt mycket, hyr video. Vi skall inteägna oss åt den diskussionen här, tycker jag -- detgör mig oerhört illa berörd. I stället skall vi se omdet är för byråkratiskt, om det är för svårtadministrativt att göra sådana här individuellabedömningar av merkostnaderna. Och kan viförenkla detta, så skall vi göra det, men inte med demotiv som angav i sittanförande.Anf. 101 ():Herr talman! Egentligen hade jag inte någonanledninga att begära replik, men jag kände migändå föranlåten att göra det eftersom Sven-GöstaSignell hänvisar till att alla som är verksamma inomsocialförsäkringsnämnder måste tycka som han.Jag är också verksam i en socialförsäkringsnämnd,och jag delar inte den uppfattning som han för frami den här motionen.Jag har viss förståelse för att man kan tycka atthandläggningen skall förenklas. Men människorhar trots allt olika förmåga att göra klart för andravilka behov de har. Man måste alltså -- och det sägsockså i de allmänna råden -- ta hänsyn till varjeindivids speciella behov. Det är ju ingenting somsäger att det är ett och samma handikapp hos olikaindivider innebär att de alla har samma behov.Sedan måste jag i egenskap av kvinna -- om nuSven-Gösta inte vet vad olika sorters matkostar -- framhålla att fettreducerad kost ärbetydligt dyrare än vanlig mat. Om Sven-GöstaSignell tror att ett överviktigt barn skall äta mindreendast av den anledningen att kostnaden blir lägre,tror jag nog att han behöver läsa på ämnet litetgrand.Anf. 102 ():Herr talman! Jag är väldigt ledsen om MargaretaPersson blev illa berörd av de exempel som jag härhar anfört. Jag har icke i något sammanhang sagtatt ett handikappat barn inte skall ha tillgång tillvideo. Men jag blir lika upprörd omrullstolsbundna barn skulle vara tvingade att seöver hundra hyrda videofilmer , med tanke pådet utbud som finns -- man kan alltså lika gärna sedetta på det sättet -- som det är felaktigt att göraanspelningar på att jag skulle rikta angrepp mothandikappade barn. Jag har ju bara gett exempelpå hur man begär ersättningar.Anledningen till att jag exemplifierade med denfamilj som köper video är att det icke får vara så,och på den punkten är jag övertygad, att etthandikappat barn i familjen får utgöra ett argumentför att man måste köpa video. Men vi vet ju att detär alltför många svenska familjer som har video ochsom inte har något handikappat barn. Det var alltsådetta som jag ville peka på med mina exempel.Man säger här att man, trots att man sitter med i ensocialförsäkringsnämnd, inte har blivituppmärksam på sådana här orimligheter. Jagupprepar då att jag har sagt att det är vissamänniskor som har förmåga att göra olika avdrag.Det är klart, det erkänner jag, att det kan varafarligt att bara komma med korta utdrag. Jag sadedock att listan på exempel skulle kunna varamycket längre.Det finns alltså människor som har förmåga attutforma, konstruera, avdragsmöjligheter. Men detfinns å andra sidan säkert människor som har störrebehov än nämnda kategori men som inte harförmågan att hålla sig framme. Vad vi har sagt äratt det här är en rättvisefråga. Det gäller alltså attåstadkomma ett rättvist system, och det är därför vihar tagit upp dessa frågor.Det är således inte på det sättet, som någon velatgöra gällande, att vår avsikt har varit att göra ettpåhopp på handikappade barn. Ett sådant skamligtangrepp mot mig gör mig också mycket upprörd.Anf. 103 ():Herr talman! Jag har inte påstått det som menar att jag har sagt. Jag reageradebara över att det, enligt min uppfattning, luktadelitet för mycket av förmynderi. Jag tycker att detredan finns skäl nog, precis som det står i motionen,att ordentligt se över dessa frågor. Det finns alltsåskäl för att schablonisera och göra det hela enklareför att vi på det sättet skall slippa onödig byråkrati.Det tycker jag på ett mycket bra sätt framgår avmotionen. Jag tycker också att nämnda skäl räcker.Sedan får vi se vad utvärderingen kommer att ge.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § betänkande1990/91:SfU2 Socialavgifter.Anf. 104 ():Herr talman! Även det här betänkandet innehållersedan länge kända meningar uttalade från de olikapartierna samt reservationer där man också geruttryck för redan kända uppfattningar.Vi moderater återkommer här bl.a. tillsammansmed med en reservation som innehållerkrav på en bättre överensstämmelse mellanförmåner och avgifter inomsocialförsäkringssystemet. Som framgår av t.ex.reservation 1 kan det bli nästan orimligaförhållanden för den person som snällt och villigtbetalar in sina sociala avgifter men som ändå inteåtnjuter någon som helst förmån. Det kan t.ex. rörasig om ett jordbrukarpar. Båda makarna delar påinkomsten, och denna är relativt låg. De härmakarna når kanske inte upp till en nivå överbasbeloppet med sina resp. inkomster. Man fåralltså inte någon som helst pensionsförmån.Det kan också gälla den jordbrukare som inte fårhögre sjukpenning än den sjukpenning som skulleha utgått till en anställd, osv. Vi tycker att det ärfel att det kan vara så. Människor skall ha socialaförmåner i förhållande till de pengar som de harbetalat in i form av avgifter.