prot · GE0923 · 1990-11-13 00:00:00 — Eftersom jaghar suttit vid förhandlingarna i justitieutskottet ochäven har besökt kriminalvårdsanstalter kan jagsäga att det är mycket ambitiöst att man försökerplacera de dömda i rätta miljöer. Detta är särskiltproblematiskt när det gäller längre fängelsestraff,och det skapar givetvis köer.Jag skulle utöver detta vilja ställa en fråga. Det ärheller inte omöjligt att statsrådet har funderat överdetta. I har det blivit allt vanligare att privatafirmor tar över fängelserna. Jag har sett en uppgifti tidningen -- som naturligtvis är ett verkligtsanningsvittne -- från om att privatafängelser öppnas runt om i landet i . Det finnsäven en del ideella föreningar inom den härverksamheten. Bl.a. sköts ett kvinnofängelse iMinnesota av den frivilliga organisationenVolunteers of . Andra fängelser sköts avvinstdrivande företag, såsom The CorrectionsCooperation of , i översättning ungefär''det amerikanska tuktbolaget''. var denförsta delstaten som hade en ungdomsvårdsskola avden här typen.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1990/91:164 om registreratpartnerskap för homosexuellaAnf. 98 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att presentera ett lagförslag omregistrerat partnerskap för homosexuella underinnevarande riksmöte.Det förslag till lagstiftning om registreratpartnerskap som har utarbetatbehandlas inomjustitiedepartementet. Förslaget, som snarare kankarakteriseras som en skiss, reser en hel delfrågeställningar som kräver ytterligare analyser.Socialstyrelsens förslag innehåller t.ex inte någonfullständig inventering av de rättsverkningar somkan följa, utan är mera att se som en modell. Detfortsatta nödvändiga beredningsarbetet bör ägarum under parlamentarisk medverkan. Dettaarbete kommer knappast att kunna slutföras inomsådan tid att ett lagförslag kan överlämnas tillriksdagen under innevarande riksmöte.Anf. 99 ():Herr talman! har konstaterat att det ärsamma känslomässiga och ekonomiskasammanbindning som utgör grunden för bådeheterosexuell och homosexuell samlevnad. Menhomosexuella par saknar möjlighet till ettfastare familjebildningssystem. Regeringen harsjälv tidigare framfört att det måste vara en viktigtsamhällsuppgift att underlätta en stabilhomosexuell samlevnad.Nu har presenterat ett lagförslagsom syftar till att rättslikhet mellan hetero- ochhomosexuella parförhållanden skall uppnås i fleraviktiga avseenden.Jag vill tacka justitieministern för svaret, men jagär besviken över att regeringen inte planerar attkomma med en proposition i den här frågan underdetta . Jag skulle vilja frågajustitieministern om regeringen har för avsikt attpresentera ett lagförslag om registrerat partnerskapför homosexuella eller om det här är ett försök attbegrava frågan. Såvitt jag är underrättad har ocksåden socialdemokratiska partikongressen uttalat sigpositivt i frågan och uttalat att frågan bör ges enskyndsam behandling av regeringen.Jag skulle också vilja fråga om anledningen till vill ha en parlamentarisk beredning. Det är jusällan ställer sig negativ till enparlamentarisk beredning av en fråga. Men på vilkapunkter finns det anledning att förankra den härfrågan i andra partier? Min övertygelse är att enganska bred majoritet av den här kammaren i dagskulle stödja ett förslag från regeringen ominförande av registrerat partnerskap förhomosexuella.Anf. 100 Justitieminister ():Herr talman! Det gläder mig att ärövertygad om att det i finns en bredenighet om att i den här frågan följa den riktningsom har presenterat i sitt förslag.Det torde underlätta det beredningsarbete somkvarstår innan regeringen har möjlighet att läggafram en proposition.Regeringen kommer att arbeta med den här fråganså skyndsamt som det över huvud taget är möjligt.Anf. 101 ():Herr talman! Det var välkommet att regeringenskall arbeta så skyndsamt som möjligt. Men jagskulle ändå vilja ställa en kompletterande fråga,eftersom jag tycker att det vore mycket olyckligtom frågan skulle behöva dras igenom valrörelsenoch inte kunde avgöras förrän efter det kommandevalet. förslag har ju i alla fall avsocialstyrelsen presenterats som ett lagförslag, ochdet har de fördelarna att det inte skulle innebäramånga ändringar i annan lagstiftning. På vilkapunkter betraktas detta förslag som skiss ellermodell?Anf. 102 Justitieminister ():Herr talman! Det vi talar om nu är ett helt nytträttsinstitut i svensk lagstiftning. När man inför ettsådant är det ganska viktigt att man har klart för sigvilka rättsverkningar som kan följa. Detta måstenaturligtvis beredas på ett noggrant sätt. Det voremycket olyckligt om vi genomförde en så passgenomgripande lagändring som detta innebär utanatt vara övertygade om att den kommer att fungeraoch vilka konsekvenser den över huvud taget får.Jag reagerar litet grand mot sättatt närma sig frågan. Vi har ett förslag frånsocialstyrelsen. Det kräver ytterligare beredning,bl.a. för att, som jag tidigare sade, inventera deolika rättsverkningar som kan bli en följd avinstitutet. Detta kräver en utredning i vanligordning, och jag bedömer det för närvarandeknappast som möjligt, ens om arbetet sker medstörsta skyndsamhet, att en proposition kanföreligga under innevarande . Det ärmöjligt att vi hinner med det, men jag bedömer detsom väldigt svårt att hinna med. Jag tycker att YlvaJohansson borde vara nöjd med ett sådant svar.Anf. 103 ():Herr talman! Jag har naturligtvis stort förtroendeför regeringens beredningsarbete. Jag är själv intejurist och kan inte avgöra frågan. Självfallet litarjag på att regeringen gör en riktig bedömning avhur man behöver förbereda andra rättsligaverkningar.Men vad jag frågade var på vilka punkter dettagällde och hur förslaget förhåller sig till det danskaförslaget, som redan är genomfört.Överläggningen var härmed avslutad.AjouneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera frågestunden till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.0020 § Svar på fråga 1990/91:116 omgrundvattnetAnf. 104 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att medverka till ett snabbtriksdagsbeslut i enlighet med naturvårdsverketsönskan i fråga om skydd av grundvattnet.Situationen beträffande grundvattnet är allvarlig.Regeringen uppdrog därför åtnaturvårdsverket att utarbeta underlag för ennationell strategi för god vattenkvalitet. Uppdragethar redovisats till regeringen i mitten av septemberi år i form av rapporten '90, ettaktionsprogram för en nationell strategi för godvattenkvalitet. Rapporten kompletterar de andraaktionsplanerna Hav '90, Luft '90 och Natur '90.Samtliga dessa aktionsplaner har tagits fram påuppdrag av regeringen som ett led i förberedelsernaför den miljöproposition som läggs fram förriksdagen . Regeringen kommer då attge sin helhetssyn på miljöpolitiken och ocksånärmare redogöra för sitt ställningstagande till deåtgärder som föreslås i Sötvatten '90.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attAnnika i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 105 ():Herr talman! är tyvärrförhindrad att närvara här i kammaren . Jagber att på hennes vägnar få tacka för svaret pådenna fråga.Gudrun har ställt frågan därför att honkänner stor oro, vilket ministerns svar bekräftar attvi alla gör, över situationen för grundvattnet. Vitycker naturligtvis att det är mycket bra attnaturvårdsverket har fått i uppgift att göra ensamlad utredning kring grundvatten och sötvatten iövrigt och att detta kommer till isamband med att vi behandlar den storamiljöpolitiska propositionen.Det kan ändå inte hjälpas att man ibland känner attdet finns delar i detta beslut som vi hade kunnat taupp tidigare och att ambitionen att behandlahelheten kan leda till att kanske förhållandevisenkla men viktiga beslut i onödan fördröjs. Jagtänker då särskilt på en del som berörs i dennafråga, nämligen saltvatteninträngningen speciellt iskärgårdsområden. Där har vi från vänsterpartiettidigare motionerat och krävt att man skullebelägga denna rätt att använda vattnet med någontyp av tillståndsplikt i syfte att göra människoruppmärksamma på vad som faktiskt håller på atthända och att det faktum att någon oansvarigtutnyttjar vatten på sin fritidstomt till sitt fritidshuskan leda till att man -- för hur långt fram till vet viinte -- ödelägger möjligheterna för alla att fåtillgång till färskvatten. Därför tycker vi nog attfrågan hade kunnat bli föremål för riksdagensbeslut . Därmed hade vikanske sluppit en del av de problem som vi har settföregående sommar men även denna sommar.Anf. 106 Miljöminister ():Herr talman! Det är i och för sig riktigt att vi genomatt ha ingripit på ett tidigare stadium, innan vi ficken så omfattande exploatering av vissa väldigtkänsliga skärgårdsområden, skulle ha kunnatförebygga denna situation. Det var för att få enmöjlighet att hantera dessa frågor somnaturvårdsverket fick uppdraget.Remissinstanserna yttrade sig över förslaget den 5november. Det har inte riktigt gått sedandess. Jag kan försäkra att vi inte kommer att dröjamed att vidta åtgärder nu.Det rör sig om bl.a. ganska komplicerade lagfrågoroch gammal sedvanerätt, som man måste angripa.Det är inte så enkelt, vilket ocksåhar påpekat. Jag vill dock säga att det finnsmöjligheter för kommuner och länsstyrelser attingripa även med stöd av nuvarande lagstiftning.Också detta är ganska komplicerat. Men jag skallge ett exempel.Det finns i vattenlagen en allmän aktsamhetsregel,som innebär att var och en måste iaktta aktsamhetså att icke vattentillgången skadas. För att förstärkaskyddet för en yttre grundvattentillgång fårlänsstyrelsen inrätta ett vattenskyddsområde kringdenna samt föreskriva de inskränkningar i rätten attförfoga över fastigheter och meddela de andraföreskrifter som behövs.Det finns alltså faktiskt möjligheter att ingripa medutnyttjande av nuvarande lagstiftning. Men jag troratt det kommer att vara till nytta att få en samladstrategi, som vi kan se till att alla tillämpar ifortsättningen.Anf. 107 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det är enfördel om vi kan få en samlad strategi. Enanledning till att enskilda kommuner ellerlänsstyrelser inte utnyttjar denna möjlighet kanvara att de tycker att det är mycket svårt att gå frampå egen hand och avvika i väsentliga avseenden frånhur likartade situationer blir behandlade i andradelar av landet. Jag tror också att det kan vara såatt man inte har uppmärksammat denna möjlighetoch att kommunerna kanske inte har upplevt att dehar fått tillräckligt stöd i att använda sig av dennamöjlighet. Regeringen borde kanske på etttydligare sätt ha markerat för de kommuner somhar starkt hotade områden att denna möjlighetredan finns och att kommunerna, om problemen ärmycket allvarliga, borde ha använt denna möjlighetredan tidigare.Anf. 108 Miljöminister ():Herr talman! Det syftet tjänar faktiskt självautredningen, som har kartlagt detta och på etttydligt sätt talat om att möjligheten finns.Naturvårdsverket håller nu på att förberedaföreskrifter till kommuner och länsstyrelser i dennafråga.Naturvårdsverket har framhållit att det skulle varabra att göra en smärre ändring i vattenlagen enligtvilken tillsynsmyndigheten kan vid vite förelägganågon som saknar tillstånd till vattenuttag attupphöra med sin verksamhet även under period dåbeslutet är överklagat. En sådan lagändringförbereds just nu i justitiedepartementet.Anf. 109 ():Herr talman! Även om vi nu har klagat över attdessa beslut har dröjt för länge, vill jag gärnaavsluta denna debatt med att säga att vi är mycketglada över att dessa frågor nu skall bli föremål förriksdagsbehandling. Jag är även glad över vadministern sade om att regeringen verkligen inteskall, när utredningen och remissomgången ärklara, dröja med att komma med förslag så att vikan i bästa möjliga mån reparera tidigare synder pådetta område.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1990/91:152 om åtgärder föratt stärka skyddet av älvarna enligtnaturresurslagenAnf. 110 Miljöminister ():Herr talman! har, med hänvisning bl.a.till pågående regeringsprövning av ettmarkavvattningsföretag vid Brattströmmen iÖsterdalälven, frågat mig vilka initiativ jag ärberedd att ta för att stärka älvarnas skydd inaturresurslagen.Låt mig först konstatera att de älvar och älvsträckorsom beslutat undanta frånvattenkraftsutbyggnad har ett lagligt skydd genombestämmelser i naturresurslagen 3 kap. 1 och 6 §§.Detta skydd innebär förbud mot vattenkraftverk,vattenreglering eller vattenöverledning förkraftändamål. Bestämmelserna innebär också attandra exploateringsföretag och ingrepp i miljön fårkomma till stånd inom de berörda områdena,endast om det kan ske på ett sätt som inte påtagligtskadar områdenas natur- och kulturvärden.Enligt min uppfattning är det av riksdagenbeslutade skyddet av älvarna så starkt att jag förnärvarande inte kan se att det skulle finnas någotatt vinna på att genomföra några ändringar inaturresurslagen i detta avseende.Beträffande Brattströmmen kan jag konstatera attden är belägen i en del av somåtnjuter skydd enligt bl.a. de bestämmelser inaturresurslagen som jag nu har nämnt.Markavvattningsärendet i det aktuellavattenområdet prövas avregeringen, varför jag givetvis inte nu kankommentera detta.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det gläder mig,men i och för sig är det ett självklart svar för enansvarsfull miljöminister. harbåde och senast slagit fast attföretaget i utan tvekan är ettmarkavvattningsföretag och att företaget stridermot naturresurslagen 3 kap. 1 och 6 §§.Varför har jag då ställt den här frågan tillmiljöministern? Jo, det är av följande anledning.Det går nämligen elaka rykten, , omatt ministern möjligen skulle vara beredd attkompromissa om NRL, därför att Älvdalenskommun har gått ut och gjort arbeten och harproblem. Jag vill ge miljöministern möjlighet atthär säga att det är elakt förtal, och att det aldrigskulle falla miljöministern in att förhandla omnågonting så viktigt som de saker som finnsupptagna i NRL.Anf. 112 Miljöminister ():Herr talman! Jag måste upprepa, , attjag inte ens efter sådana provokationer, indirektkan kommentera ett kommande beslut. Riktigt såenfaldig är jag inte. Jag vill inte avhända migmöjligheten att bevaka miljöintressena.Jag vill dock påminna om att regeringen i vårasförbjöd schaktningsarbetena. Jag har klart ochtydligt deklarerat att när det gällernaturresurslagen, och det vet , är justfrågan om älvarna, de undantagna älvarna, inteförhandlingsbar. Det är inte en prövning enligtnaturresurslagen som det är fråga om här. Det är enprövning i annan ordning som gäller just detta. Detbeslut som skall komma efter det att allainblandade har yttrat sig tänker jag redovisa när detbeslutet är fattat.Anf. 113 ():Herr talman! Jag måste be miljöministern förklarasig litet närmare. Jag förstod inte riktigt vadmiljöministern menade. Det skall väl prövas avregeringen om det är ett markavvattningsföretagoch om det strider mot NRL eller inte? Är detytterligare något som skall prövas som jag harmissat? I sådana fall ber jag miljöministern om enförklaring.Anf. 114 Miljöminister ():Herr talman! Ja, det är riktigt att det skall prövaspå det sättet.Anf. 115 ():Herr talman! Vi är många som tycker att det ärsjälvklart att det som är intaget i NRL inte i någonform skall vara förhandlingsbart. Jag vill passa påtillfället att understryka detta.Man har från olika håll påpekat att om en kommuninte inväntat att ett länsstyrelsebeslut har vunnitlaga kraft, utan satt i gång någonting som den sedaninte klarar av och får ekonomiska problem, får detvara dess egen huvudvärk. Det är myndigheternassjälvklara skyldighet att se till att de saker som ärundantagna och skyddade i NRL skall bevakas.Jag vill också passa på att säga till miljöministern attdet självfallet är problem med dessaöversvämningar. Men man klarar inte av det genomatt gå in i Brattströmmen. harvisat på en öppning. Man kan klara av detta genomatt förbättra de undermåliga avloppssystem somfinns uppe i området, i Idre.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:175 om EmånAnf. 116 Miljöminister ():Herr talman! har frågatmig om ansökningar om anslag inkommit förfortsatt arbete i , och hur jag anser att dettaskall utformas.Den ekonomiska ramen för det s.k. Emåprojektetfastställdes av . Enligt vad jag harfått veta föreligger ingen framställning om ändradeekonomiska förutsättningar för projektet.Lantbruksstyrelsen bemyndigades i anslutning tillriksdagsbeslutet att lämna statsbidrag för åtgärderinom projektet. Jag har inhämtat frånlantbruksstyrelsen att det utgårbidrag för prövningskostnader.Av mitt svar i till framgår att regeringennoggrant följer . förbehållit sig prövningen avtillåtligheten enligt vattenlagen av flera delföretaginom projektet. Yttranden från förättningsmännentill regeringen förväntas komma in . Låtmig också nämna att regeringen tillstörsta delen fastställt ett beslut som länsstyrelseni län fattat i egenskap av tillsynsmyndighetenligt miljöskyddslagen. Genom beslutetförhindrades åtgärder som gav upphov tillomfattande grumlingar i Emåns vatten.Regeringen har, så långt det är lagligen möjligt,skaffat sig inflytande över den prövning som skallföregå eventuella arbeten i . Jag kannaturligtvis inte uttala mig om utformningen avsådana arbeten, eftersom det då finns risk att jagföregriper framtida regeringsbeslut.Anf. 117 ():Herr talman! Tack för svaret, statsrådet . Jagfår också tacka för att regeringen noggrant följerEmåprojektet. Det är ju inte första gången vidiskuterade detta och kanske heller inte den sista.Jag tror nog att de kvarnar som tidigare fanns iEmån säkerligen snurrade betydligt snabbare ändagens byråkratiska. Jag vet att man väntar på envattendom. Men sedan dragit tillbaka sittförslag om vattenkraftsutbyggnad borde ärendetkunna behandlas snabbare.Vad som föranlett min fråga är uppgifter om attårensning planeras norrut genom Emådalen förbiMörlunda.Jag vill klart deklarera att debatten kring Emånmåste handla om både hur åns egenart ochsärpräglade flora och fauna kan bevaras och hurlantbrukets intressen skall beaktas. ligger endöd hand över ån, och ingenting händer för attstimulera en positiv utveckling, t.ex. för att fåökadturism med fiske som ett väsentligt inslag.För två år sedan, , lovade statsrådetDahl mig i ett frågesvar att ta initiativ till en översynav med syfte att hela företagetskulle omprövas av . Något sådantinitiativ har vi inte sett.Är det inte dags att, i samband med den nyajordbrukspolitiken, se över om man inte kankoppla samman stödet för det öppna landskapetmed ?Anf. 118 Miljöminister ():Herr talman! Det jag lovade, och det har jagverkligen följt, var att noggrant följaEmåprojektet. Regeringen har förbehållit sigprövning, och regeringen har efter besvär frånexploateringsintressena fastställt delänsstyrelsebeslut som skulle skydda Emån.Vi har även ändrat praxis och tagit beslut i ett antalenskilda ärenden som gäller våtmarker ochdikningsföretag, någonting som jag också lovadevid det tillfället. Detta är ju ett av många exempelpå företag som grundar sig på riksdagsbeslut sominte överensstämmer med nuvarande syn pånaturvården. Vi är inte färdiga med detta. I ettantal andra ärenden har vi tagit beslut som harstärkt skyddsintressena mot exploatörerna. Detallra tydligaste exemplet är . Jagkan lova att vi kommer att fullfölja det arbetet ochatt det kommer att återspegla sig i denmiljöpolitiska propositionen, i den aktionsplan förnaturvården och i den förnyade skärpta lagstiftningpå naturvårdsområdet som vi kommer att föreläggariksdagen. I detta arbete har jag ett mycket gottsamarbete med jordbruksministern.Anf. 119 ():Herr talman! Jag vill ändå återkomma medytterligare en fråga. Det står här att statsrådetDahl, från lantbruksstyrelsen, har inhämtat att detför närvarande utgår bidrag förprövningskostnader. Det vore intressant att vetaom man vet någonting om omfattningen av dekostnaderna. Det står vidare att yttrandet frånförrättningsmännen förväntas komma in tillregeringen . Förekommer det någonstyrning av detta t.ex. via naturvårdsenheten?Dessa förrättningsmän, arbetar de fullständigtfritt? Det var ju detta som ledde till den olyckligautvecklingen 1988.Anf. 120 Miljöminister ():Herr talman! För det första får regeringen inte,som vet, lägga sig i enstillsynsmyndigheternas handläggning av enskildaärenden. Vi följer däremot noggrant arbetet, ochlänsstyrelsen och regeringen har haft sammauppfattning i de här frågorna under de senaste åren.För det andra vill jag upplysa om att regeringensbemyndigande till lantbruksstyrelsen att lämnastatsbidrag för åtgärder mot översvämningar iEmån som gavs 1978 föreskriver som villkor förstatsbidraget att åtgärderna skall vara påbörjadeföre utgången av . Den tiden är alltsåpasserad.Anf. 121 ():Herr talman! Ja, statsrådet det ser nu ut att kunnabli majoritet i för att skall omfattasav naturresurslagen när frågan kommer upp nästagång. Det blir väl i vår som vanligt. Inför det undrarjag om inte miljöministern ändå kan fundera kringett handlingsprogram för . Ett lagskyddskulle kunna betyda utveckling för ett av Sverigesintressantaste vattendrag. Om man för in Emånunder naturresurslagen, är det inte för att hindrautvecklingen. Jag hoppas i stället att det skall ledatill ett ökat intresse och ökade resurser för Emån.Anf. 122 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan lova att det kommer attläggas fram förslag om förstärkt skydd förnaturvården, för våtmarker och motexploateringsintressen osv. Lagstiftningen skallskärpas, och det kommer att göras insatser för vårdav kulturlandskapet och värdefulla naturmiljöer.Som vet får vi inte haretroaktiv lagstiftning. Jag får inte heller ingripa istrid mot lagstiftningen i enskilda ärenden där detföreligger olika rättsintressen som måste vägasenligt lagens bokstav och anda. Jag kan emellertidlova att jag skall utnyttja alla möjligheter, det harregeringen gjort genom att förbehålla sigprövningen, att ta till vara naturvårdens intressennär det gäller Emån.Anf. 123 ():Herr talman! Jag får tacka för det här positivabeskedet. Jag kommer att ha det i åtanke, och jagvet att många med mig kommer att kontrollera attdet följs.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på frågorna 1990/91:153, 154, 158, 166och 168 om SJs persontågstrafikAnf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vad somkommer att hända med den spårburna trafikenmellan och samt hur det kommeratt gå med Kinnekullebanan när regeringen drartillbaka pengar för interregional tågtrafik. har frågat mig om regeringens s.k.krispaket innebär att tågtrafik i Norrlandslänenkommer att läggas ner. har frågatmig vilka åtgärder jag avser vidta för att invånarnai även fortsättningsvis skall hatillgång till goda kollektiva transporter på sträckanNässjö--. har frågat migom regeringen ämnar stå fast vid beslutet attminska anslagen till SJ och om det i så fall innebäratt persontrafiken i norr stoppas. Då frågorna berörsamma anslag, dvs. statens köp av interregionalpersontrafik på järnväg, väljer jag att besvara demi ett sammanhang.Statens kostnader avseende järnvägensinfrastruktur och järnvägstrafik uppgår förnärvarande till drygt 4 000 milj.kr. Av dessaanslås, under innevarande budgetår, 618 milj.kr. tillköp av interregional persontrafik på järnväg.Regeringen har ansett det nödvändigt att ikrispaketet föreslå en minskning av detta anslagmed 157 miljoner.Köpet av tågtrafik sker genom förhandling mellanregeringen, företrädd av transportrådet, och och SJ har i preliminärt avtal den 1oktober 1990 kommit överens om den statligaupphandlingen för /92. Detta avtalbehöver nu omförhandlas med hänsyn till den lägreanslagsnivån. Det är viktigt att dennaomförhandling sker då tidtabellerna för denlokala och regionala kollektivtrafiken i länen iflertalet fall är anpassade efter den interregionalatågtrafiken.Resultatet av förhandlingen kommer sedan attredovisas i regeringens budgetproposition tillriksdagen . Jag vill därför inte på dettastadium uttala mig om vilken tågtrafik som kommeratt köpas.