prot · GE0920 · 1990-11-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1990/91:20Torsdagen den 8 novemberKl. 12.001 § Anmälan om kompletteringsval tilltrafikutskottetTalmannen meddelade att folkpartietsriksdagsgrupp som suppleant i trafikutskottetunder ledighet anmält hansersättare förklarade utsedd tillsuppleant i trafikutskottetMariana ()2 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 1 anordnas ingetarbetsplenum. Kammaren sammanträder dennadag för interpellationssvar . Informationfrån regeringen lämnas eventuellt kl. 14.30.Måndagen den 19 november sammanträderkammaren för bordläggningsplenum kl. 15.00.3 § Svar på interpellation 1990/91:53 omZambiaAnf. 2 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig ombiståndsmedel kan användas för att stödja denframväxande pluralismen i på liknande sättsom görs i t.ex. de baltiska staterna.Jag har i ett interpellationssvar till Jan-ErikWikström principiellt diskuterat stöd till politiskpluralism och flerpartisystem i den svenskabiståndspolitiken. Jag fick då möjlighet att klargörahur viktigt demokratimålet är i svenskbiståndspolitik.Sverige har, via biståndet, arbetat och kommer attarbeta för att uppmuntra till en demokratisksamhällsutveckling i våra samarbetsländer. För engenerell beskrivning av detta arbete, ber jag att fåhänvisa till interpellationsdebatten den 22 oktoberi år.I bidrar det svenska biståndet till enutveckling mot ökad pluralism, bl.a. har stödlämnats till den zambiska kooperationen under tvådecennier.Huvudinriktningen har varit att ge småböndernaekonomiskt stöd genom en demokratisk ocheffektivt fungerande kooperativ struktur. Detsvenska biståndet har bidragit till framväxten avbärkraftiga kooperativa föreningar.Biståndet till är i övrigt inriktat påsektorerna jordbruk, undervisning och hälsovård. Iinsatserna finns ett stort element avkunskapsuppbyggnad, stöd till utsatta grupper samtstöd till självhjälpsprogram, alltså sådant somskapar förutsättningar för en demokratiprocess.Vikten av en samhällsutveckling mot ökaddemokrati och politisk mångfald framhållsregelbundet i biståndsdialogen med Zambia.Denna dialog förs med regeringsföreträdare, menockså med andra grupper i det zambiska samhället.Det är glädjande att konstatera att det finns ettstort intresse för svenskt statsskick och samhällslivi . Sålunda har både en delegation från detzambiska enhetspartiet (UNIP) och den zambiskafackföreningsrörelsen (ZCTU), som utgör enbetydande del av oppositionen i landet, besöktSverige under detta år för att studera svenskdemokrati och konstitution, de politiska partierna,förhållandet mellan stat och parti,fackföreningsrörelsen m.m. Jag välkomnar ettfortsatt utbyte med berörda parter så att samtalenhålls vid liv.I september i år beslutade president att låtaskriva om konstitutionen så att flerpartisystem kanåterinföras i . Presidenten har utlovat attfria val med flera partier skall hållas senast oktober1991.Den välkomnar dessa beslutoch förväntar sig att valprocessen genomförs på ettdemokratiskt och rättvist sätt. Det är viktigt att allapartier får tillfälle att föra fram sina budskap ivalrörelsen. Oppositionspartier är ännu inteetablerade men tillåts fr.o.m. november i år.Än så länge finns heller ingen oberoende institutionsom skall övervaka valet. Den oberoende kommittésom tillsattes för att övervaka den tidigareplanerade folkomröstningen om flerparti kontraenpartisystem, förväntas nu ersättas av enoberoende valkommitté.Den är, vid förfrågan från enoberoende valförrättningskommitté, beredd att gestöd till själva valprocessen. Sådant stöd, t.ex.utformning av röstlängder och röstsedlar,utbildning av valfunktionärer samt valövervakning,har tidigare inte givits till och Namibia.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är medglädje jag konstaterar att statsrådet poängterar hurviktigt demokratimålet är i svensk biståndspolitik.Det är bara att hoppas att biståndsverksamhetenockså kommer att kopplas till krav på endemokratisk utveckling i t.ex. många afrikanskamottagarländer. Då kan svenskt bistånd ocksåkraftigt medverka till att en demokratisk utvecklingsker.Statsrådet konstaterar att det finns ett stort intressei för svenskt statsskick och samhällsliv. Endelegation från UNIP, enhetspartiet -- KennethKaundas parti -- och från fackföreningsrörelsenZCTU, har besökt för att studera detta.Det kan väl i och för sig vara bra. Men vad det nugäller är att främst göra ordentliga insatser iZambia och för de zambier som försöker att arbetaför en pluralistisk och demokratisk utveckling.Att lära ut föreningskunskap, ekonomi,marknadsekonomi, demokratiskt styrelseskick,förvaltning, organisation, ledarskap,samhällsplanering, socialpolitik är faktorer somkan vara väsentliga för att demokrati skall kunnafungera. Det är bråttom -- om mindre än skalldet hållas val i Zambia.Kan biståndsministern lova att så snart som möjligtge så många zambier som möjligt utbildning isådana kunskaper som är väsentliga för att de skallkunna klara att leva och fungera i en framväxandedemokrati?Är den också beredd att ge stödtill valprocessen? Det var väldigt bra om så kundeske. Kan statsrådet också tänka sig att ge stöd oberoende valförrättningskommitté?Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! Även om svenskt bistånd till Zambiaär viktigt, skall vi inte förhäva oss och tro att detsvenska biståndet kan ge utbildning åt alla. Vi kaninte ordna och dona med förhållandena i Zambiaså att vi skapar demokrati. Det är en process i dezambiska samhället.Det är glädjande att kunna konstatera att deområden som räknar upp är just sådanasom vi, med hjälp av det svenska biståndet, hararbetat med tillverka. Det är alltsåingenting som har börjat nu.Hela vårt bistånd har varit starkt inriktat påkunskapsutveckling: t.ex. på att lära bönder inomkooperationen mer om eget ansvarstagande ochsjälvhjälpsprogram av olika slag -- processer som isig leder fram till demokrati.Vad vi dessutom i nuvarande läge kan göra är det,jag redan har sagt i svaret som nämligen att avvaktaen begäran från en oberoende kommitté som skallsköta om valet i . Om vi får en sådanbegäran är vi beredda att stödja självavalproceduren i . Däremot vill vi inte gestöd till enskilda partier. Det är inte det statligabiståndets sak. Där får i så fall partier i gåin med stöd.Anf. 5 ():Herr talman! Jag förväntar mig naturligtvis inte attalla zambier skall utbildas. Det vore ju en utopiskönskan! Jag tycker dock att så många som möjligtav dem som har börjat att arbeta med denpluralistiska och demokratiska utvecklingen skallkunna få ta del av t.ex. den typ av utbildning somvi i nu ger till de baltiska staterna. På detviset kan man stödja och underlätta arbetet dessamänniskor att lära sig att sköta en demokrati ochklara en valrörelse fram till . Det äralldeles utmärkt att ställer upp och hjälpertill vid valet. Det visade sig ju den process iNamibia, med FN och olika stater som deltog somvalövervakare, var mycket bra. Men jag undrarockså om kan hjälpa den här valkommitténi det arbete som pågår fram till valet.Anf. 6 Statsrådet ():Herr talman! Det tycks som om och jaghar precis samma syn på vad vi faktiskt kan göra.Det ena är det breda arbetet att stimulerademokratiprocesser i det zambiska samhället och iandra samhällen där den här utvecklingen är pågång. Det andra som vi kan göra är mer direktinriktat på valet i , nämligen att medbiståndsmedel stödja själva valmaskineriet. Dethandlar om utbildning av valfunktionärer,valövervakning, tekniskt stöd, utformning avröstlängder och röstsedlar, osv. Jag har sagtatt vi är beredda att gå in med ett sådant stöd om vifår en förfrågan av en oberoende kommitté.Anf. 7 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern fördetta. Jag ser fram emot att det inom en ganska snarframtid kommer att hända väsentliga saker iZambia för att underlätta den här processen och attdet ges ett ordentligt stöd även till dennavalförrättningskommitté när den nu formellt harkommit till stånd.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1990/91:43 om enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringenAnf. 8 Socialminister ():Herr talman! Margó har ställt ettantal frågor till mig angående förslaget omarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen.Regeringen kommer inte att förelägga riksdagennågot förslag om införande av en arbetsgivarperiodi sjukförsäkringen.Anf. 9 MARGÓ ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detvar kort men bra. När jag ställde interpellationenvågade jag knappast hoppas på ett sådant svar. Jagtycker att det är hoppfullt att regeringen har tagitintryck av det massiva motståndet mot enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen och dragittillbaka förslaget.När jag läste den socialdemokratiskareservationen, undertecknad av socialdemokratenDoris , till sjukpenningkommitté,som också behandlade denna fråga, kunde jaginstämma helt och fullt i den socialdemokratiskauppfattningen.1981 ansåg socialdemokraterna att det inte fannsnågra fördelar med en arbetsgivarperiod. Däremotskulle den innebära en hårdare sortering bland dearbetssökande, de anställdas beroende avarbetsgivaren skulle öka, och den skulle leda till eningående kontroll av de anställda, sadesocialdemokraterna. Klämmen i reservationen löd:''Vi kan inte heller ställa oss bakom uppfattningenatt införande av ett sjuklönesystem skulle stimuleraarbetsgivarna till förbättringar av arbetsmiljön föratt på detta sätt nedbringa sjukfrånvaron ochkostnaderna. ''Jag utgår från att regeringen nu för gott strukitförslaget om en arbetsgivarperiod isjukförsäkringen från den lista man har påkommande ingrepp i den offentliga sektorn. Menmin fråga till statsrådet är: Vad har vi att vänta ossi stället? Skall den ökade självrisken isjukförsäkringen heltoch hållet ersätta det här förslaget om enarbetsgivarperiod?Inom parentes kan jag inte låta bli att citera vadsocialdemokraterna skrev om ett sådant förslag i1981 års sjukpenningkommitté:''Vi vill här eftertryckligt avvisa åtgärder som kanbeskära den fria avtalsrätten men avvisar också enform av samhällskontrakt för att uppnå sammaeffekt. -- -- -- Ett oeftergivligt villkor enligt vårmening är emellertid att besparingarna intedrabbar på ett orättvist sätt utan påverkar olikagrupper på i princip likartat sätt. Då ett sådantvillkor inte kan uppfyllas vid införande avsjälvrisken i sjukförsäkringen måste tanken påbesparingar genom sådana åtgärder bestämtavvisas. ''Även de här synpunkterna är undertecknade avsocialdemokraten , och det är hon somnu förmodligen kommer att underteckna beslutetom samma försämringar som hon tidigare var starkmotståndare till. Men den diskussionen får visäkerligen återkomma till.Jag vill veta vad som kommer att hända nu.Kommer regeringen att lägga fram förslag om enförsöksverksamhet med arbetsgivarinträde? Ettsådant förslag fanns ju innan förslaget omarbetsgivarperioden lades fram.Jag undrar också vad som kommer att hända medarbetet för kampen mot ohälsan? Ett avhuvudmotiven från regeringens sida för att införadenna arbetsgivarperiod var ju att man skullefrigöra 2 000 personer på försäkringskassorna föratt de aktivt skulle kunna arbeta mot den ökandeohälsan. Och de skulle också ersätta varandra så attde kunde gå på kurs och utbilda sig i fråga om enaktiv rehabilitering och arbetslinje i stället försjuklinjen. Vad kommer att hända med den delenav förslaget?Anf. 10 ():Herr talman! har en minoritetsregering.Även om många anser det önskvärt att ha enmajoritetsregering i , finns möjligheten attvi även kommer att haminoritetsregeringar i . För attminoritetsregeringar skall kunna klara svåraekonomiska lägen krävs det ofta samförstånd medandra partier.Folkpartiet deltog i en överenskommelsemed regeringen om en skärpning av denekonomiska politiken. Det var enöverenskommelse som innehöll ett stort antalimpopulära åtgärder. Vi ansåg att vi genom attdelta i den här överenskommelsen tog ansvar förlandets ekonomi. Vi blir därför bestörta när vifinner att socialdemokraterna ensidigt har gjortavsteg från en viktig del av dennaöverenskommelse.Jag skulle vilja ställa två frågor till socialministern.Den första frågan är: Varför harsocialdemokraterna ensidigt gjort avsteg från enviktig del av vårens ekonomisk-politiskauppgörelse med ?Den andra frågan är: Hur tror regeringen att vi ifolkpartiet skall kunna göraöverenskommelser med socialdemokraterna om viinte kan lita på att att dessa överenskommelser blirbestående?Anf. 11 ()Herr talman! Talmannen har ju efterlyst litet merspontana inlägg här i kammaren. kommer jagmed ett. Det lakoniska svaret var ju så intressant attjag tyckte att jag måste lägga mig i den härdebatten. Margó gjorde ett intressanthistoriskt inlägg. Det slutade litet tidigt, så jag skalldärför fortsätta.Regeringen sade att vi skall ha enarbetsgivarperiod, och vi moderater tyckte att detvar bra. Jag antar att man arbetade omsorgsfullt pådepartementet, men resultatet blev ett dåligtlagförslag som underkändes av lagrådet. Man sadeatt man skulle försöka göra det bättre. Förslagetblev försenat med . Men sedan sade tu tre: Vi skall inte alls ha en sådan lag. Jag antaratt det är detta som framgår av det svar som givits . Vad som sker vet vi inte.Vad har detta betytt? Jo, försäkringskassornaoch har arbetat intensivt föratt förbereda sig för ett nytt arbetssätt. Man skulleomskola människor till att syssla mer medrehabilitering och se till att de långtidssjuka fårrehabilitering osv. Det sades att detta skulle gå braoch att man t.o.m. inte skulle behöva göra sig avmed folk. Man skulle klara sig med den personalsom fanns.I går hörde jag vad chef sadehos revisorer. Det blev en uppräkningsom visade att man inte visste så mycket. Men somdet såg ut , med alla frågetecken, behövderiksförsäkringsverket nog 1 000 människor till.Företagen har naturligtvis förberett sig för att klaraav den föreslagna arbetsgivarperioden. Detta ärinte något som man snyter ur näsan från annan. Man måste planera för att kunna se hurman skall göra ett bra arbete, och så ett tu tre gällerinte förslaget längre.Regeringen har givit otydliga signaler, och signalersom går åt olika håll, och regeringen motiverar intesitt avhopp. Detta leder inte bara till ett dåligt rykteför regeringen, utan till skadeverkningar i hela vårsamhällsekonomi, och vi behöver inte flerskadeverkningar.Regeringens ledamöter har alltid sagt att det, är deverkligt regeringsfähiga här i landet. Jag villfaktiskt ifrågasätta detta.Nåväl, nu vet vi inte så mycket om framtiden. Jagvill verkligen fråga socialministern: Hur kommerförsäkringskassornas arbetssituation att se ut iframtiden? Kommer de att få de 1 000 nyaårsarbetare som de behöver om de skall uppnå allade mål som regeringen har satt upp? Eller kommerni att skära i målen när det gäller rehabiliteringosv.? Vilka är era planer för den kommandemånaden, antar jag att man inte kan frågaom?Anf. 12 Socialminister talman! I mitt interpellationssvar gick jag avnaturliga skäl inte in på de enskilda frågor somMargó hade ställt i sin interpellation,eftersom regeringen inte kommer att lämna någotförslag om en lagfäst sjuklön. Men efter MargóIngvardssons senare inlägg vill jag ändå säga, attskälet till att regeringen inte lägger fram ett förslagom en lagfäst sjuklön inte enbart är den diskussionsom har förts. Jag tror nämligen att en lagfästsjuklön i och för sig hade varit en mycket bra insats.Med det förslag som regeringen nu är på väg tillriksdagen med -- med de försämringar isjukförsäkringen och den konstruktion somregeringen kommer att presentera i enproposition -- kommer inte förslaget om en lagfästsjuklön att passa in i ett sådant avräkningssystemsom kommer att föreläggas. Jag skall inte gå in meri den diskussionen , eftersom vi får anledning attdiskutera själva propositionen när riksdagensledamöter har haft möjlighet att ta del av texten.När det gäller förslaget om förändringar i helasocialförsäkringen kommer regeringen att delslämna en proposition om någon dag, dels ta upp endel frågor i budgetpropositionen och i ett senareförslag om arbetsskadesjukförsäkringen. Jag kanförutskicka att hela socialförsäkringsutskottetkommer att få möjlighet att diskutera denna fråga.Daniel Tarschys uttryckte sin bestörtning över attsocialdemokraterna avviker från enöverenskommelse. Jag kan bara konstatera att i detekonomiska läge och finanspolitiska läge somlandet befinner sig i, har regeringen ansett det varahelt nödvändigt att gå utöver uppgörelsen när detgäller att minska skillnaderna i statsbudgetenutöver den som låg till underlag för ochsocialdemokraternas överenskommelse i våras.Därav de försämringar i sjukförsäkringssystemetsom nu kommer att föreslås.Som jag tidigare sade går enligt vår uppfattningförslaget om lagfäst sjuklön inte att kombinera meddet kommande förslaget. Jag har också i anslutningtill beredningen informerat den företrädare förfolkpartiet som jag har haft täta kontaktermed när det gäller förslaget om lagfäst sjuklön.Jag vill till säga att lagrådet inte allsunderkände förslaget om en lagfäst sjuklön. Manhade synpunkter på vissa hanteringsfrågor och villeatt förslaget skulle gå ut på remiss. Man hade ocksåsynpunkter på en del civilrättsliga frågor där manansåg att vi borde ha utfört en mer fördjupadanalys. Departementet har efter det att lagrådetfattat sitt beslut också gått igenom förslaget. Menmed hänsyn till de andra förändringarna, vilket jagredovisade, anser vi oss inte kunna gå fram meddetta förslag.Beträffande kommer mandär inte att få några tusen nya årsarbetare. Jagkommer att ha en ingåendeöverläggning med om det sättpå vilket verket bör kunna arbeta både medrehabilitering och arbetsskadefrågor och med detnya förslag om socialförsäkringen som kommer attpresenteras under denna vecka.Anf. 13 MARGÓ ():Herr talman! Aldrig får man vara riktigt glad,åtminstone inte någon längre stund. Jag tyckte attdet kändes hoppfullt att regeringen tagit intryck avden massiva kritiken mot arbetsgivarperioden isjukförsäkringen och insett att det inte var någotbra förslag. Regeringen ansåg inte att detta var ettbra förslag när de borgerliga framställdedet. Jag ansåg att det var hoppfullt att regeringennu hade återtagit sin gamla ståndpunkt, men så vardet alltså inte.Statsrådet sade att regeringen insett attförsämringarna i sjukförsäkringen inte gick ihopmed förslaget om arbetsgivarperioden. Det ärmöjligt att statsrådet hade avsett att säga''förändringarna'', men ibland går det varav hjärtatär fullt ut i talet. Det är möjligt att regeringen ändåär medveten om att det är försämringar isjukförsäkringen som man avser att införa. Dendiskussionen skall vi inte föra här . Vi kommeratt få fler tillfällen att diskutera vad detta kommeratt innebära reellt för olika människor. vill jagveta vad som kommer att hända därutöver. Hur blirdet med rehabiliteringsarbetet påförsäkringskassorna?När regeringen presenterade förslaget omarbetsgivarperioden sade man att detta var denenda möjligheten att frigöra anställda hosförsäkringskassorna för att arbeta medrehabiliteringen. Kommer försäkringskassorna nuatt få extra resurser? Det är väl inte så, attregeringen också överger de tankar man haft om enaktiv rehabilitering och ett förändrat arbetssätt förförsäkringskassorna? Vilka förslag har vi att väntaoss i den riktningen?Anf. 14 ():Herr talman! Förtroendet mellan de politiskapartierna är en mycket ömtålig planta. Det är lättatt förstöra vad som tagit attbygga upp. Vi i har i skattefrågan haftett utomordentligt gott samarbete medsocialdemokraterna. Jag har också i en del andrafrågor haft ett gott samarbete. Vi har kunnat lita påatt de överenskommelser som träffats har hållits.Det är därför utomordentligt allvarligt när vi i enviktig fråga kan notera att så inte sker närnågonting nytt dyker upp som är svårt att förenamed den överenskommelse som träffats. Så kan detinte vara i relationerna mellan människor och inteheller mellan partier, dvs. att när något nyttkommer upp som inte går ihop med det man sadeförut, kan man strunta i det man förut sade.Herr talman! Det är för övrigt inte så, attkonsekvenserna för statsbudgeten av det senasteförslaget är mindre än vad de skulle bli medsjuklöneförslaget. Det blir en större minskning avstatsbudgetens utgifter med sjuklöneförslaget änmed det förslag som regeringen nu avser att läggafram.Anf. 15 ():Herr talman! Jag sade, , attlagstiftningsarbetet var dåligt, inte detta medarbetsgivarperiod. Lagstiftningsarbetet skall varakorrekt och bra. Då säger lagrådet: Det här är enbra lag, för den fungerar i verkligheten. Men detfanns alltså skevheter, det var dåligt genomtänkt,det var dåligt underarbete, det var dåligaövergångsbestämmelser osv.Jag har alltid hållit på att det skall vara formellalagar. Att land skall med lag byggas -- det har jagalltid tyckt vara ett mycket bra begrepp förrättssamhället. Därför skulle jag aldrig, om jaghade suttit på taburett, ha lämnat ifrånmig ett dåligt lagstiftningsarbete. Jag tror också attdet är just den här fladdrigheten -- och faktisktbristande respekt för kunnighet -- som gör att mansedan inte kan hålla avtal.RFV sysslar med fördjupat budgetarbete. Dettahar jag tidigare diskuterat med . Detarbetet skulle ha varit klart för länge sedan. harman ett tu tre helt nya förutsättningar. Det gäller entreårsperiod. Jag fick höra att man nu kommer medförslag beträffande arbetsskadeförsäkringen. Ja,där fanns det stora frågetecknet. Hur kommer manatt göra härvidlag? Hur kommer det att påverkaarbetet och personalsituationen, ?Ni har alltid sagt att ni är planhushållare. Då bordeni i alla fall kunna göra någorlunda fasta planer frånen månad till en annan. Det kan ni inte, och därförborde vi nog satsa på ett helt annat system, ettmarknadssystem som är mer decentraliserat. Då fårman inte sådana här olyckshändelser.Anf. 16 Socialminister ():Herr talman! Till vill jag säga attjag bestämt avvisar att detta skulle vara ettschabbligt lagförslag. Det var inte alls så. Däremotfanns det synpunkter som vi på departementetsjälvfallet skulle ta till oss och bearbeta. Jag villockså i det sammanhanget säga att denna laghade -- om vi inte hade gjort någon annanförändring -- kunnat fungera mycket bra efter detarbete som vi har utfört. gör vi en meromfattande förändring i socialförsäkringssystemet,och då går det inte att kombinera den lagen meddenna mer omfattande förändring.Till vill jag säga att det faktiskt inteär så att den lagfästa sjuklönen -- såvida man interedan från början kunnat beräkna de dynamiskaeffekterna, vilket vi inte kunde göra i vare sig detena eller det andra förslaget -- skulle ha medförtavsevärt mindre kostnader för helasamhällsekonomin.Jag glömde att säga en sak till förragången. Hon sade att företagen har förberett sig förden lagfästa sjuklönen. Ja, , i så fallhar man gjort detta under yttersta tystnad. Desamtal vi har fört har tyvärr inte visat på någotstörre engagemang för den lagfästa sjuklönen.Till Margó : Det var inget förbiseendenär jag sade försämringar. När jag sadeförsämringar menade jag försämringar. Allt under100 % är . Det är inte alls så attjag på något sätt försöker slinka undan att det är enförsämring av ett sjukförsäkringssystem somtidigare gällde . Men detta är enligt minuppfattning nödvändigt för att tillförsäkrasamhället och löntagarna ettsocialförsäkringssystem som står sig över helaperioden. Det är en trängre finansiell port, det blirrakare vägar tillbaka till arbetet. Men det blirdefinitivt försämringar den . Systemetkommer däremot att ge de långtidssjuka ettstarkare skydd.När det gäller möjligheterhar vi ju för avsikt att lyfta upp frågan om ettarbetsgivarinträde. Men det kommer inte nu i detförsta förslaget som är på väg till . Somjag redovisade i min inledning kommer vi successivtmed de här förslagen för att så snabbtsom möjligt skall kunna ta del av dem.Beträffande frågan om arbetsskadeförsäkringenåterkommer vi i ett förslag, först till lagrådet ochsedan i en proposition efter årsskiftet.Anf. 17 MARGÓ ():Herr talman! Jag tycker att det är bra attregeringen inser att man håller på att försämrasjukförsäkringen.