prot · GE0913 · 1990-10-23 00:00:00 — Men det är klart att omregeringspartiet hade velat, hade mixen i dennakompromiss kunnat ha en annan fördelning än dennu fick. Men vi skall inte ta upp tiden med attdiskutera det. Det här är ett beslut, som fem avriksdagens partier står bakom och som vi ivänsterpartiet fortsättningsvis kommer att hålla fastvid.Eftersom jag nu inte kan få något förtydligandesvar på min fråga, vill jag till den fortsattaberedningen i skicka med någrafunderingar kring dels om man kan hittamöjligheter till någon typ av större överlagring,dels om man redan på kort sikt kan finna någon typav avsättning för denna spannmål, t.ex.etanolframställning eller någon annan typ avbiobränsleproduktion.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1990/91:79 om dispenser frånskyldigheten att ha kor på beteAnf. 23 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser vidta åtgärder för att minskaantalet dispenser från djurskyddslagen.De dispenser tar upp i sin frågarör djurstallar som var i drift när beteskravetinfördes . I djurskyddslagenföreskrivs att livsmedelsproducerande djur skallhållas och skötas i en god djurmiljö och på ettsådant sätt att det främjar deras hälsa och ger demmöjligheter att bete sig naturligt. På grund häravföreskrev regeringen i djurskyddsförordningenbl.a. att nötkreatur som hålls för mjölkproduktionoch som är äldre än skallhållas på bete. gavs miljö- ochhälsoskyddsnämnderna möjlighet att ge undantagfrån beteskravet om särskilda skäl förelåg. I formav allmänna råd har lantbruksstyrelsen givitexempel på när särskilda skäl kan anses föreligga.Djurskyddslagen trädde i kraft den 1 juli 1988.Genom olika föreskrifter sköts ikraftträdandet avbeteskravet till för befintliga djurstallar.Skälet till detta var bl.a. att ge tid för att ändraväxtföljden och anlägga betesmarker. Generelltsett skall det inte behövas några dispenser efter den1 av det skälet att man inte har hunnitanlägga betesmarker. Undantag kan naturligtvisförekomma, men dessa dispenser fordrar att detfinns alldeles särskilda skäl och dispenserna skallsjälvfallet vara korta och tidsbegränsade. Endast iundantagsfall och då djurhållningen fanns närbeteskravet infördes och förhållandena är sådanaatt bete aldrig kan anläggas kan det bli fråga omicke tidsbegränsade dispenser, t.ex. då fastighetenär belägen vid en starkt trafikerad väg som gör detomöjligt att ta ut korna på bete.För djurägare som startade sin verksamhet efterlagens ikraftträdande är dock förutsättningarna förundantag annorlunda, eftersom dessa djurägarekände till kraven i lagstiftningen vid verksamhetensbörjan. För att förtydliga att undantag frånbeteskravet för nystartade djurägare förutsättermycket speciella omständigheter skärpteregeringen bestämmelserna från i år.Ändringen innebär att dispens för dessa djurägareendast kan medges om särskildaklimatförhållanden gör utevistelse olämplig fråndjurskyddssynpunkt eller om det är nödvändigtmed hänsyn till oförutsedda extraordinäraomständigheter.Vid ikraftträdandet av den nya djurskyddslagenberäknades att av landets besättningar inteuppfyllde kravet på betesgång. En avlantbruksstyrelsen genomfördstickprovsundersökning indikerar att huvuddelenav dessa nu löst frågan om betesgång, och attendast 1--av antalet mjölkproducerandebesättningar har medgetts undantag. Merparten avde beviljade dispenserna gäller besättningar iNorrland, vilket är betingat av de speciellaförutsättningar som råder där. Under våren 1991kommer en totalundersökning av dispensgivningenatt genomföras genom lantbruksstyrelsens försorg.De genomförda undersökningarna ger dockinte anledning att anta att antalet dispenser skullevara högt. Skulle det mot förmodan visa sig attdispensgivningen har varit alltför generös får enskärpning av reglerna för dispensgivningövervägas.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på frågan. Dennya djurskyddslagen upplevdes av de allra flestasom någonting mycket positivt. Den var egentligenockså ett steg i en kvalitativ utveckling där man såatt säga för hela samhällets räkning kommit framtill att människans förhållningssätt till djuren igrunden skall ha en annan inriktning än tidigare, dådjuren har varit till för oss människor att utnyttja.Nu har det genom en lag stadfästs en annan syn därdjur respekteras för deras egen skull.Inom en mycket stor del av jordbruket hade mannaturligtvis djuren på bete redan innan den härlagen kom till. får man en känsla av attdenna diskussion ger en något snedvriden bild avsituationen inom jordbruket.Det finns också en annan typ av diskussion som gårut på att det egentligen skulle vara bättre för kornaatt stå inne året om. Då skulle de slippa att blimyggbitna och att råka ut för annat elände. Manskulle kunna använda precis samma argument närdet gäller människor. Det är klart att om vi hålleross inne året runt, slipper vi myggbetten. Jag ärändå övertygad om att vi människor, liksom korna,föredrar att vara ute även om det innebär en delproblem.När jag ställde min fråga kände jag inte till denstickprovsundersökning som refereras i svaret. Detär mycket uppmuntrande att det nu visat sig atthuvuddelen av dem som fått dispens har löstproblemen. Detta är mycket glädjande.Om man stiftar en mycket bra lag, som får alla somkämpade för denna lag att tro att kampen avslutatsmed seger, och om man sedan förenar den här lagenmed mycket generösa dispensmöjligheter, finns deten risk dels för att man har urholkat respekten förlagen, dels för att de som har kämpat för lagen inteär tillräckligt uppmärksamma på att de egentligeninte har uppnått sitt mål. Men förefaller det somatt vi är på god väg att nå dit vi ville.Anf. 25 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar syn pådjurskyddslagen. Jag har också legat bakom bådebeslutet i och de restriktivadispensmöjligheter som gavs.Jag delar också syn på att om detfinns en känsla i samhället av att det pågår engenerös dispensgivning som leder till någontingannat än vad som var avsett med lagen, är dettanaturligtvis inte bra. Det var ett av skälen till att jagreagerade när man kunde ta delav uttalanden i pressen om att det när det gällernyproduktion minsann skulle räcka medcementplattor och annat. Vi skall inte sticka understol med att det, precis som sade,finns och har funnits ett motstånd mot lagen. Mennär dessa tidningsuppgifter spreds var det viktigt attmarkera att det inte förhöll sig så. Därför skärptesdispensreglerna för de nya djurstallarna, även omden ursprungliga innebörden var densamma.Skärpningen föranleddes av det skäl som AnnikaÅhnberg tog upp.Om det , i motsats till lantbruksstyrelsensundersökningar, visar sig att dispensgivningen ärför generös när det gäller de gamla stallarna, får viöverväga en skärpning där också. finns detingenting som visar att så skulle vara fallet.Anf. 26 ():Herr talman! Den undersökning somjordbruksministern refererade till var ju enstickprovsundersökning. Därför tycker jag ocksåatt det är glädjande att jordbruksministern i svaretsäger att man kommer att göra enmer genomgripande undersökning avdispensgivningen. Det gör det möjligt att utvärderadispensgivningen och se hur den har utfallit iverkligheten.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Meddelande om svar på interpellationerna1990/91:7 och 31Anf. 27 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill anmäla att jag på grund avarbetsbelastning inte kommer att besvara AnnikaÅhnbergs interpellation om matpriserna inomföreskriven tid, utan jag avser att besvara dennainterpellation . Detsamma gällerför interpellation om jordbruket inorra , som jag avser att besvara sammadag.8 § Svar på fråga 1990/91:106 om åtgärder föratt stärka domstolarnas oberoende m.m.Anf. 28 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd att -- efter ett slutligt avgörande i ettpågående mål vid -- tillsätta enutredning med företrädare för advokatsamfundetoch rättsvetenskapsmän med uppgift att föreslåsådana förändringar i rättegångsförfarandet sompåkallas för att stärka domstolarnas oberoende ochmålsägandebiträdenas ställning.Jag är angelägen om att inte kommenteradomstolarnas handläggning av pågående mål ochdomstolarnas rättstillämpning. Så mycket vill jagemellertid säga att vi inom justitiedepartementetfortlöpande bevakar eventuella reformbehov ifråga om den lagstiftning som hör tilldepartementets ansvarsområde. Om det visar sigatt domstolarnas eller myndigheternas praxisutvecklar sig i en riktning, som inte var avsedd vidlagstiftningens tillkomst eller som inteöverensstämmer med åtagandeninternationellt, kommer vi naturligtvis attuppmärksamma detta inom departementet ochvidta de åtgärder som behövs.Anf. 29 BO ():Herr talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret som jag är ganska nöjd med. Min avsikt medfrågan var inte heller att vi här skulle diskutera denpågående rättegången, hur domstolen handläggerdetta mål och andra frågor som har kommit upp.Min avsikt var i stället att det kanske finnsanledning att se över detta efter det att domstolenär klar med sitt avgörande. vetockså att det har kommit mycket hårda reaktionerfrån en rad av våra främsta rättsvetenskapsmän,m.fl. Det gällerpersonalkontrollen av nämndemännen, SÄPOsmedverkan vid rättegången och målsägarnasrättighet m.m. Vi skall naturligtvis inte diskutera defrågorna här, eftersom det är domstolens sak. Jagär dock nöjd med att justitieministern håller öppetför att det kan bli anledning att se över dessa frågorefter rättegången.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:84 omåsiktsregistreringAnf. 30 Civilminister ():Herr talman! har ställt en frågatill statsministern om säkerhetspolisenspersonregistrering. Arbetet inom regeringen ärfördelat så, att det är jag som skall svara på frågan.Annika fråga bygger påtidningsuppgifter om att man inomrikspolisstyrelsens styrelse skulle ha diskuterat enarbetskonflikt vid , ochfrågan gäller vad regeringen tänker göra medanledning därav.Det finns noggranna regler för säkerhetspolisensregister. Reglerna är bl.a. ett uttryck för det förbudmot åsiktsregistrering som gäller. Det är för mig ensjälvklarhet att säkerhetspolisen iakttarföreskrifterna. Att så är fallet bestyrks av denmycket grundliga och ingående utredning somjustitiekanslern på regeringens uppdrag gjort omifrågasatt otillåten åsiktsregistrering hossäkerhetspolisen.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Ministern sägeri sitt svar att min fråga grundar sig påtidningsuppgifter. Man kan ana något avinställningen att det skulle vara ett oseriöstunderlag för en fråga. Mitt problem är då att det idet här sammanhanget förmodligen aldrig kommeratt finnas någon annan typ av underlag som jag kanfå tillgång till, eftersom protokollen från SÄPO-styrelsens sammanträden inte är tillgängliga förmig.Jag finner det ganska självklart att det, när den härtypen av uppgifter förs fram i pressen, finnsanledning att reagera och fråga vad som egentligenligger bakom. Jag övervägde ändå länge innan jagställde denna fråga. Det berodde inte på någraprincipiella betänkligheter. Jag tycker att det är enviktig fråga att diskutera. Jag övervägde avpersonliga skäl, eftersom jag är gift med en av depersoner som i dessa tidningsuppgifter utpekassom säkerhetsrisk. Det är alltid olustigt att stå häroch personligen vara inblandad i sådana frågor somman tycker är principiellt viktiga och därför vill taupp.Den socialdemokratiske ledamot som enligttidningsuppgifterna har tagit upp dessa frågor harsjälv dementerat och sagt att han självfallet intetycker att strejkande arbetare skall registreras somsäkerhetsrisker. Frågan kvarstår likväl. Han harockså sagt att han tog upp detta. I samband med endiskussion om rikets inre säkerhet fann han detlämpligt att ta upp en diskussion om att detförekom fackliga oroligheter och strejker på Scaniai . Han måste väl ändå ha tyckt att detfaktum att det förekom fackliga stridigheter påScania hade någon relation till rikets inre säkerhet.Varför skulle han annars över huvud taget ta uppdenna fråga i det sammanhanget?För alla de arbetare på som är indragna idessa oroligheter är det mycket olustigt att få denhär stämpeln på hela affären, eftersom desjälvfallet drivs av en ambition att förbättra sinarbetsmiljö och sina löneförhållanden och ingetannat. Därför har jag i min fråga tyckt att det skullevara bra om man från regeringens sida fick ettklarläggande om att detta är självklara rättigheteroch inget som över huvud tagetbehöver diskutera.Anf. 32 Civilminister ():Herr talman! Jag varken kan eller vill lägga mig ivilka diskussioner som förs i en styrelse. För mig ärdet väsentliga att det inte får förekomma någonåsiktsregistrering. Genom de uppgifter som harkommit fram i detta sammanhang har det ocksåbekräftats att det inte var det som det var fråga omoch att det självfallet är både styrelsens ochverksledningens uppgift att säkerställa att någonåsiktsregistrering inte sker.Anf. 33 ():Herr talman! Något klargörande fråncivilministerns sida kan man uppenbarligen inte få.Det verkar snarare tvärtom som om civilministerntycker att det är självklart att man diskuterar justdenna typ av händelser i samhället på möten medSÄPO-styrelsen. Jag tycker att det är mycketupprörande.Jag har nämligen svårt att föreställa mig att mandiskuterar alla andra typer av fackliga situationer iSÄPOs styrelse. Varför skulle man utvälja justdenna typ av händelser där ett LO-kollektivprotesterar?Jag tycker att det är angeläget att en representantför arbetarrörelsen -- jag utgår ifrån att ministernbetraktar sig som en sådan -- klarlägger att mantycker att goda fackliga rättigheter är självklara ivårt samhälle och inte något som skall länkassamman med diskussioner om rikets inre säkerhet.Anf. 34 Civilminister ():Herr talman! Ja, , jag betraktarmig som en representant för arbetarrörelsen iSverige. Fackliga rättigheter skall självfalletrespekteras. Det är dock inte detta frågan gäller.Frågan gäller om krav på åsiktsregistrering harframställts eller om någon åsiktsregistrering harskett. I mitt svar sade jag att jag utgår ifrån att såinte sker, eftersom detta inte bara är lagbundet utandessutom ingår i den svenska regeringsformen.Anf. 35 ():Herr talman! Jag tillhör dem som anser att vibehöver en säkerhetspolis, och jag tillhör ocksådem som anser att vi bör ha en demokratisk insyn ioch kontroll av denna säkerhetspolis. Därför gördet mig så upprörd att de som är satta att utövadenna demokratiska insyn och kontroll görkopplingen mellan SÄPOs verksamhetsområdeoch fackliga oroligheter. Jag tycker att det bordeföranleda regeringen till en smula eftertanke. Manbör försöka fundera litet grand över om man intebehöver förstärka och utveckla den demokratiskakontrollen över SÄPO.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:110 om statsrådenslönerAnf. 36 Civilminister ():Herr talman! Kjell-ArneWelin har frågatstatsministern om han avser att verka för attstatsrådens löner återställs till nivå och attredan utbetalda lönehöjningar återbetalas.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Det är statsrådslönenämnden som fastställerstatsrådens arvoden. Nämnden har inrättats för denuppgiften genom ett beslut av riksdagen.Regeringen varken får eller vill lägga sig i vadnämnden beslutar. Jag vill dock tillägga attstatsråden för sin del inte önskar sig någrahöjningar i nuvarande läge och även uttryckt dettaoffentligt.Statsrådslönenämnden beslutade den 27 mars 1990om en höjning av statsrådens arvoden fr.o.m. den 1januari 1990. Enligt vad som sagts frånstatsrådslönenämnden motsvarade denna höjning ihuvudsak inflationen . Någon kompensationtill statsråden för andras löneökningar harnämnden inte beslutat om.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar civilministern för svaret.För statsrådens löner gäller samma sak som förriksdagsledamöternas löner, nämligen attutomstående fastställer vilken lönenivå som skallgälla. Riksdagsmännen, vilket civilministernmycket väl känner till, har beslutat att avstå frånden löneökning som skulle gälla från den 1 oktober.Min fråga till statsministern -- som besvaras avcivilministern -- gäller om statsråden är beredda attgöra samma avkall och avstå från redan gällandelöneökningar som riksdagsledamöterna.Civilministern svarar inte på detta. Svaret är i ochför sig viktigt, men det är inget svar på frågan. Minfråga gäller fortfarande: Är statsråden beredda atti likhet med riksdagsledamöterna avstålöneökningen ?Anf. 38 Civilminister ():Herr talman! Riksdagsarvodena justerades den 1oktober 1989 och . Densammanlagda justeringen uppgår till ca 7,5 %.Statsrådens arvoden justerades den 1 januari 1990med 7,0--7,. Man bör notera, herr talman, attdenna justering på 7,0--7,/90 skalljämföras med att statligt anställda har fått enjustering för avtalsperioden /90 på 17--18 %.Jag tycker att det är ganska jämförbart att bådestatsråden och riksdagsledamöterna på det sättetvisar sitt ansvar, argumenterar för och bestämmersig för att man inte vill ha några ytterligare ökningarunder 1990. Då tycker jag att båda parter har visatsamhällsansvar.Anf. 39 ():Herr talman! Civilministern,riksdagsledamöternas löner är frysta på 1989 årsnivå, medan regeringen har fått enlönekompensation 1990 -- jag tror att det är frånden -- på . Det ärlika mycket som riksdagsledamöternas löner skullehöjas. Jag tycker personligen att det skulle varamycket klädsamt och sannolikt också förstärkasymbolvärdet om statsråden, precis somriksdagsledamöterna, låter bli att ta ut någralöneökningar . Statsråden har alltså redanfått sina löneökningar den 1 april 1990.Anf. 40 Civilminister ():Herr talman! Jag är ledsen att lyssnar på vad jag säger. Jag säger attriksdagsledamöternas löner justerades den 1oktober 1989 och . Densammanlagda förändringen av löner är 7--7,5 %.Den 1 januari 1990 justerades ävenregeringsledamöternas löner med 7--7,. Jagtycker att båda parter på detta sätt har visat sittsamhällsansvar. Men det är fakta, Kjell-ArneWelin.Anf. 41 ():Herr talman! Det kan hända att man kan hävdadetta, eftersom riksdagsledamöterna fick enlöneökning på några , ochstatsråden fick en löneökning på 3 000--. Jag tycker inte att man kan säga att dettaär jämförbart. Den faktiska situationen,civilministern, är att statsråden detta år har fått enlöneökning på 3 000--, attriksdagsledamöterna har fått ett par hundra kronoroch att riksdagsledamöterna avstår vidarelöneökningar --1991. Jag tycker, som jagsade , att det skulle vara klädsamt omstatsråden valde samma väg.Anf. 42 Civilminister ():Herr talman! Både riksdagsledamöter ochregeringsledamöter fick på grundval av det systemsom gäller justering av sina löner den 1 januari1989. Därefter har en justering skett för statsrådenden med 7--7,. Förriksdagsledamöter har det på motsvarande sättskett en justering och den 1januari 1990, alltså på 7--7,. Då tycker jag inteatt har någon anledning att sökasak i den frågan utan att vi båda kan säga att 7--7,, med tanke på de justeringar som har skett iavtalsrörelsen --1990, som för statsanställdaoch för marknaden i övrigt rör sig om 17--, ärganska återhållsamt. Det kan vi väl ändå varaöverens om.Anf. 43 ():Herr talman! Just det kan vi vara överens om, mendet är ju inte det som frågan gäller, civilministern.Frågan gäller ju löneökningar 1990. Faktumkvarstår alltså att det är som jag har sagt, och jagtycker fortfarande att det skulle vara klädsamt omstatsråden avstod från sina löneökningar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:107 om dumpadelaster av kemiska stridsmedelAnf. 44 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatmiljöministern vad regeringen tänker göra åt dedumpade kemiska stridsmedlen från andravärldskriget.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Sedan slut har det vid ett flertaltillfällen bl.a. utefter de skandinaviska kusternapåträffats dumpade laster av olika stridsmedel. Dekemiska stridsmedel, enligt uppgift bl.a. senapsgas,som påträffats i Skagerak har dumpats efterandra världskrigets slut.Vid denna tidpunkt fanns inte de internationellakonventioner som existerar för att förhindradumpning av miljöfarligt avfall.Av föreliggande uppgifter att döma liggerdet miljöfarliga avfallet utanför den svenskaterritorialvattengränsen men med störstasannolikhet inom vår fiskezon och på den svenskadelen av kontinentalsockeln.Sjöfartsverket arbetar intensivt med att få fram fleruppgifter om det dumpade materialet. Verket harbedömt det som möjligt att inom de närmastedagarna kunna presentera dessa.Vilka åtgärder som kan och bör vidtas i dettakonkreta fall måste vara avhängigt avsjöfartsverkets redogörelse. Regeringen skallsedan den tagit del av rapportsnarast möjligt försäkra sig om att bästa lösning påproblemet kommer till stånd.Anf. 45 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga. Det är naturligtvis skrämmande attkonstatera att man efter tillät sigatt dumpa stora mängder miljöfarligt avfall ellerkemiska stridsmedel i haven. Tyvärr måste jagockså konstatera att det förekommer även gör det på sina håll.Det är glädjande att få till svar att nuarbetar intensivt med att få fram fler uppgifter. Menjag kan inte låta bli att påpeka att denna intensitetmåste vara hastigt och litet sent påkommen,eftersom denna dumpning skedde efter andravärldskriget och vi nu skriver . Men jag är ialla fall tacksam för att man räknar med att få framett resultat . Jag hoppasbara att regeringen sedan arbetar lika intensivt medatt hitta lösningar på dessa problem. Det är ju utantvivel problem, både miljömässigt för haven, ocharbetsmiljömässigt för yrkesfiskarna, eftersom dekan få upp något av dessa laster i sina nät eller garn.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1990/91:113 av omÖresundsbronAnf. 46 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jag avseratt genomföra den sorts beräkningar som gjorts förStora Bält-förbindelsen också för Öresundsbronvad avser vattenströmningar.Den refererade beräkningen avser vattenutbytet iLangelandssund mellan Langeland och Fyn.Vattentransporten genom Stora Bält omfördelasfrån Västerrännan till Österrännan genomförbindelsen. Detta medför viss förändring avvattentransporten genom Langelandssund. Dettasund har föga betydelse för vattentransporten tillÖstersjön.SMHI har i samarbete med bl.a. danskamyndigheter undersökt vattenströmningar iÖresund. Undersökningsmetoderna är jämförbaramed dem som använts för Stora Bält-förbindelsenoch visar att det är möjligt att åstadkomma enoförändrad vattenströmning, dvs. 47 ():Herr talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Anledningentill att jag har tagit upp denna fråga igen är att dethar gjorts nya beräkningar gjorda på den danskasidan, på Stora Bält. Vid dessa beräkningar harman fått en väsentligt större uppbromsning avinströmningen av vatten än man tidigare hade trott.Man hade räknat , men man talar omväsentligt mycket högre tal nu.Av svaret framgår att kommunikationsministernegentligen är nöjd med de gamla beräkningarnaoch inte är intresserad av att några nya görs. Jagtycker att det är dåligt att regeringen inte vill att denhär nya sortens beräkningar som har gjorts förStora Bält görs även för . ochDanmark har ju tillsammans ett strypgrepp påÖstersjön och dess ekologi. Redan små ändringaroch störningar i flödena kan ju äventyra torskensreproduktion och torskfisket . Det ärganska uppenbart att , dess ekologi,fisket och fiskarna är ganska ointressanta förregeringen när den resonerar på detta sätt. Detverkar som om regeringen är mer intresserad avkraftiga trafikökningar på broar och på land,oljeutvinning, osv. och att kortsiktiga vinster gårföre miljö, fiske och ekologi. Jag är i och för sig inteförvånad över det, eftersom det finns många teckensom tyder på att regeringen har den inställningen.Därför tycker vi i att det skall görasfullständigt nya beräkningar med den danskametoden före ett definitivt brobeslut. Det är ettrimligt krav att man har ett gott beslutsunderlag närman skall göra så långsiktiga investeringar som kanha ett sådant dramatiskt inflytande på ett stortsjöområdes framtid.Anf. 48 Kommunikationsminister ():Herr talman!