prot · GE0911 · 1990-10-17 00:00:00 — Jag skullevilja höra litet mer om hur polisen skall klara detta.Jag skulle kunna tänka mig att de flesta av landetspolischefer hamnar i betydande bryderi när de skallförsöka knäcka den här ekvationen.Jag vill också tacka civilministern för avviseringenom att distriktsindelningen kommer att ses över.Här finns många effektivitetsvinster att hämta, somjag sade i mitt huvudanförande. Inte minst finns detrelativt stora besparingar för statskassan att göragenom en reformerad distriktsindelning.Anf. 19 ()replik:Herr talman! Vi var överens om grundprincipernasade civilministern. I stort sett tycker jag att vi ärdet. Men vi har i våra reservationer framförtsynpunkter som utskottets talesman inte ville ta sigtid att bemöta. Det gällde just prioritering av enutredning även av vardagsbrottslighet därungdomsbrottslingar är inblandade. Därför skullejag önska att civilministern tog sig ochsvarade på hur vår reservation skiljer sig frånmajoritetens och regeringens syn på denna fråga.Vi ser så allvarligt på ungdomsbrottsligheten att vianser att snabba ingripanden måste göras. Dåmåste även de här brotten utredas och vara ettprioriterat område. Vi är tyvärr ensamma om att sedet så.Jag fick heller inte något svar på om administrativatjänster skulle kunna tillföras även de distrikt sominte har vakanta polistjänster. Mot bakgrund av attcivilministern i sitt inledningsanförande framfördeatt det var viktigt att föra över icke polisiärauppgifter på andra personalkategorier, skulle detvara viktigt med ett klargörande på den härpunkten.Tillbaka till det jag anförde i mittinledningsanförande: Finns det planer iregeringskansliet på förändringar i någotlagutrymme, som gör det möjligt att på ett tidigarestadium omhänderta berusade personer på allmänplats?Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag fick inget svar på frågan omnödvändigheten av att vi har polismän stationeradepå flygplatser i andra länder. Jag håller med om attvi behöver ett samarbete när det gällernarkotikabekämpning och terrorism. Men jag harsvårt att se nödvändigheten av det s.k. samarbetetbeträffande flyktingars möjligheter att ta sig till ettasylland.Jag skulle också vilja höra litet grand om vadcivilministern anser om möjligheten till en ökadintagning av kvinnor till utbildningen. På denhearing vi hade kom det upp frågor angåendekvinnliga poliser. De frågorna besvarades litetklämkäckt av . Civilministern sadeatt vi nu ger möjligheter för kvinnor att bli poliser.För att det skall bli fler kvinnliga poliser, behövs detfler kvinnliga aspiranter. För att det skall bli flerkvinnliga aspiranter tror vi att antagningskravenoch innehållet i polisutbildningen behöver ses överutifrån ett kvinnligt perspektiv.Anf. 21 Civilminister talman! Eftersom jag inte gjorde det i mittinledningsanförande, skall jag nu försöka att ta uppen del av de här frågorna och mer konkret bemötade frågor som har ställts.Jag har litet svårt att förstå vad menarmed att det är säreget att vi inte ägnar oss åt en raddetaljer i propositionen, utan mer åt principerna.Det bör vara uppgift att diskuteraprinciperna. Många av dessa detaljfrågor liggerantingen på regeringen, på ellerpå polismyndigheterna själva. Jag tycker att detskulle vara fel om vi här hade gett oss in på attdiskutera och kräva uppfattning i en raddetaljfrågor och på det sättet låsa fast ting somnödvändigtvis måste förändras. Detskulle inte bli mycket av förnyelse om vi skulle låsafast allt på det sättet. Det är möjligt att jag uttrycktemig litet oklart om detta, men hoppas jag att jagskapat klarhet för . Detta är ting vi börhålla fast vid. Det vi har önskat av justitieutskottetoch är just en redovisning av principernaoch utvecklingslinjerna för att vi senare skall kunnaarbeta vidare enligt dessa. Detta innehåller ocksåen rad olika utredningar och detaljfrågor som visedan skall jobba vidare med mer konkret.Göran säger att han är förbryllad över attpolisens resurser skulle användas mer för preventivverksamhet. Det går inte ihop med att man måsteutreda brott. är inne på enliknande frågeställning med sin fråga huruvida manskall utreda vardagsbrottslighet eller inte. Jagtycker att det är ett felaktigt synsätt om man tror genom att angripa alla detaljerna skall kunnakomma åt det som är det stora problemet, nämligenatt vi har fått en mycket kraftig ökning av den s.k.vardagsbrottsligheten, stölder och liknande.Rikspolisstyrelsen framhåller i sina utredningar ochmanifest, som har varit utomordentliga -- och ävenjag säger det -- att det effektivaste sättet attbearbeta denna brottslighet, att komma bort frånden eller att minska effekterna av den är att arbetamer förebyggande, att gå igenom och se hur mycketav denna brottslighet som beror på ungdomsgängsom växer fram, på yrkesmässig brottslighet och pånarkotikamissbruk. Vi vet numera att en väldigtstor del av det vi kallar vardagsbrottslighet just harsamband med detta. Då skall man inte förlora sig ivarje enskild detalj, i varje enstaka brott, och lägganed all sin kraft på det, utan man skall se mönstret.Det är det som många polisdistrikt har lyckats medoch visat att de kan nå resultat. Polisen kan kommaåt och nysta upp kanske 600, 700, ibland 800 brott,när man har kommit åt en del av kedjorna.Jag tycker att man bör se det som ett mönster ompolisen förmår att ägna sig mer åt förebyggandeverksamhet. Med det menar jag även sådanainsatser som allmänt har att göra medungdomspolitiken såsom samarbete med socialamyndigheter, skola etc. Då kan man nå mycketbättre resultat än om man bara sitter alldeles för sigsjälv och utreder de brott som har begåtts.Jag tror att och jag har sammauppfattning när det gäller distriktsindelningen. Vadjag möjligen kunde tillfoga är att jag menar att härmåste spela en stor roll. Jag tror inteatt det blir hanterligt om man börjar säga att vi nuskall lägga ned det och det polisdistriktet. Däremotkan väldigt mycket göras genom ett samarbetemellan olika polisdistrikt. kanske någraav de polisdistrikt vi har försvinner. Men jagtror inte att vi skall bygga upp någon sorts militärorganisation för polisen, vilket jag uppfattade attdet finns tankar på.Ingbritt Irhammar frågade också om administrativatjänster. Jag såg det som viktigt att markera att denorganisation som finns, där varje disktrikt har ettantal polistjänster, i stället skall få förfoga överresurserna och kunna använda andra resurser somfinns tillgängliga -- i första hand administrativpersonal. Om resurserna hade delats ut till andrapolisdistrikt, tror jag att vi hade fått en mycketstark reaktion och att man hade sagt att det är därman har vakanserna när det gäller poliser somresurserna måste fyllas på i första hand. Jag kan jusäga att när man ser på polisverksamheten ,framför allt i där de flestavakanserna finns, är det också påfallande vilkenförstärkning som skett genom att denadministrativa personalen där har kunnat fyllas påoch att vi därigenom har kunnat öka polisinsatsernadär avgången varit störst. Mitt svar till IngbrittIrhammar är att jag tycker att det är rimligt attresurserna skall sättas in där polisen har vakanser.Om vi hade sett detta i pengar, vilket är det nyasystem som jag ser framför mig, hade de fåttbehålla pengarna för den organisation som finnsformad och använda dem för nya resursinsatser. Jagvill inte så nära inpå en förestående förändring avbudgetarbetet bryta principen genom att dela utpengar mer allmänt.Berith har tagit upp frågorna omkvinnorna, utbildningen och utländsk stationering.När det gäller kvinnorna och utbildningen tyckerjag inte att det finns anledning till någon pessimism.Utvecklingen är enorm både när det gäller antaletsökande till och när det gällerintagningen. Vi står nog utan konkurrens blandpolisorganisationer när det gäller att ta in kvinnligapoliser. Man kan se att det nu gradvis blir flerkvinnliga poliser i landet. Det tror jag är mycketbra. Jag tror också att det framkom vid hearingenatt det finns arbetsuppgifter som är särskiltlämpade för kvinnor, eller rättare sagt, det ärlättare för kvinnliga poliser att hantera en del avbrottsligheten; naturligtvis våldsbrott med kvinnorinblandade t.ex. våldtäkt men också annanbrottslighet.Enligt alla omdömen hävdar sig dekvinnliga poliserna oerhört väl i jämförelsen medsina manliga kamrater. Jag kan inte se att detnumera finns några motsättningar mellan manligaoch kvinnliga poliser när det gäller hur manfungerar i polisdistriktet.Så till frågan som rör vårt internationellasamarbete. Med detta vänder jag mig även till CarlFrick. Jag tror att det är oerhört betydelsefullt attvi har ett utvecklat samarbete. Vi har sedan lång tidtillbaka ett system, där vi tillsammans med denordiska länderna försöker finna och kartläggavägarna framför allt när det gällernarkotikahandeln. Det har varit en stor fördel förSverige att vi haft det systemet. I detsammanhanget har vi haft poliser stationeradeutomlands och det har fungerat utmärkt. Vi byggernu ut det systemet till att omfatta även ochPolen. Jag tror också att det samarbete som vi ärmed om att ta del av i TREVI har stor betydelse föratt vi bättre skall kunna följa den terrorism och dennarkotikahantering och organiserade brottslighetsom finns. Inte minst med tanke på vad som händermed gränserna i framöver måste vi arbetamycket med detta.Sedan vänder jag mig till . Depersoner som finns stationerade utomlands är uteför att biträda de svenska utlandsmyndigheternanär det gäller hanteringen av frågor som rörasylinvandringen till . De finns där för attbl.a klara ut vad som krävs för att få asyl i Sverigeoch fungera som rådgivare. Det är en förstärkningav de svenska utlandsmyndigheterna som jag trorär effektiv om vi skall kunna behålla och få eninvandring sådan den skall vara enligt reglerna iSverige.Anf. 22 () replik:Herr talman! Civilministern säger att han inteförstår vad jag menar när jag talar om diskussioner.Då kan jag tala om vad jag menar. När mankommer till med en propositio, där mansäger att man skall utreda fråga efter fråga, tyckerjag att det hade varit ganska naturligt om man hadeutrett flera av de frågorna först och därmed ipropositionen kunnat redovisa vad utredningenkom fram till, och på så sätt ge ett underlag somkanske hade varit något klarare som underlag fördiskussionen i dag.När det gäller polisens arbete tycker jag att detfinns områden som man inte har diskuterat såmycket i utredningen som jag hade önskat. Vi vetatt det finns mängder av människor, framförallt äldre människor, som inte törs gå ut. De tror attdet förekommer mer brottslighet i än vaddet faktiskt gör. De tror att de skall skadas om deåker tunnelbana. Det är då polisens skyldighet attmed hjälp av civilministern och andra dra uppsådana riktlinjer för arbetet att trygghetenåterställs för de människor som frivilligt stannarinne därför att de inte törs gå ut.Jag tycker att man i den här propositionen merborde ha diskuterat kvarterspolisverksamheten.Man borde ha diskuterat mer om var polisensarbete kunde överföras till andra myndigheter ochvad som mer konkret borde göras åt det. Manborde också ha tagit upp mer av polisens yttrearbete kontra det inre arbetet. Det finns juundersökningar som tyder på att där polisensresurser tryter förändras knappast det inre arbetet.Däremot drar man in på det yttre arbetet, vilket juär det som återspeglar ett slags trygghet förmänniskor på stan. Jag tycker att polisen bordevara mer synlig än i dag.Jag återgår till vårt förslag om hur den regionalaindelningen borde vara. Jag förstår att vi valde ettolyckligt exempel. Eftersom jag nu försöker talaom hur har det, vill man användasådana uttryck som militär verksamhet för attåterspegla att vi folkpartister skulle ha något slagsmilitant syn på hur vi tycker att polisen skall vara.Det är tredje eller fjärde gången jag säger att denverksamhet vi vill ha inte innebär större regioner.Jag kanske kan få läsa innantill eftersom dettydligen är så svårt att förstå. Vi har skrivit i vårmotion att man skulle kunna tänka sig enorganisation med något som påminner om ensammanhållande ÖB och med få men starka ochsjälvbeslutande regionala chefer. Jag vet inte hurnågon annan tolkar det, men det står: starka ochsjälvbeslutande regionala chefer. Det enda vimenar är att regionerna måste bli större. Det voreintressant att få höra om civilministern har någonuppfattning på det området. Jag drog slutsatsen kanske måste ändra på polisdistrikten, menfrågan är hur den regionala indelningen skall se ut.Skall det finnas län ?Anf. 23 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag hänvisar till de debattregler som gäller. Denmedgivna repliktiden är för länge sedanöverskriden.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag förlorar mig inte i detaljer när jagtar upp resurserna till diskussion.Först har ni socialdemokrater sett till att antaletpoliser i landet har minskat, så att rikspolisstyrelsenbedömer läget som allvarligt. Det är det ena.Sedan skriver föredragande statsrådet, som juockså sitter här i kammaren, i propositionen skall ha en ordningspolis som skall försvaramänniskor till liv, hälsa och egendom. Allt detta ärvi överens om. I samma proposition säger ocksåstatsrådet att vi även i fortsättningen skall ha en godutredningsresurs när det gäller brott som hör underallmänt åtal. Därefter skriver statsrådet: En störreandel av de totala polisresurserna bör således tas ianspråk för den preventiva verksamheten.Då säger jag att den ekvationen inte går ihop, varpåstatsrådet säger att jag förlorar mig i detaljer. Detgör jag visst inte! Det är nämligen så, att om man ipropositionen skriver att någonting skallprioriteras, bör också resurser anvisas. Jag kan geett exempel. Till kommer ca 20 000båtresenärer -- med Finlandsfärjor,färjor från osv. I polisdistriktfinns det en person som skall sköta detta. Kom inteoch säg att inte saker och ting har en effekt påverksamheten! Någonstans i organisationen blir detkaos och elände. Jag frågade hur landetspolischefer skall göra när de skall försöka lösaekvationen. Det kunde, fru talman, vara bra om vifick antecknat till kammarens protokoll hurstatsrådet, som är ansvarig för polisverksamheten,anser att ekvationen skall lösas.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att det finnsmycket som vi är överens om -- jag håller medcivilministern om det. Vi är överens om att detbehövs administrativ personal i polisdistrikten, omatt de distrikt som saknar poliser i första hand börfå en förstärkning och om att man skall föra borticke-polisiära uppgifter till andrapersonalkategorier.Men det finns områden där våra åsikter inteöverensstämmer. Vi inom vill att även dedistrikt som inte har vakanser skall fåadministrativa tjänster, eftersom enligt vår åsiktäven dessa distrikt har ett behov. Egentligen sägercivilministern detsamma när han framhåller atticke-polisiära uppgifter bör föras bort. Det är detdär som jag inte får att gå ihop.Vi är också överens om att ungdomskriminalitetskall bekämpas genom förebyggande arbete. Enligtvår åsikt når man mycket långt på den vägen ochdärför vill vi satsa mera på detta område. Vidare ärvi överens om att prioritera spaning och utredningnär det gäller narkotikabrottslighet ochvåldsbrottslighet, liksom också beträffandeekonomisk brottslighet. Men vi är inte överens omatt det även gäller att prioritera utredning avungdomsbrottsligheten. Vi betonar detta så mycketmot bakgrund av att ungdomar står för så mångabrott. Därför måste brotten utredas snabbt ochkonsekvent. Och åtgärder måste sättas in. Ävenutredning måste vara ett prioriterat område sålänge som ungdomar svarar för en så stor del avbrotten . Tyvärr räcker det inte medförebyggande åtgärder. Med dem uppnår vi bara enhalvering, och då kvarstår en oändlig mängd brottsom ungdomar står för.Min sista punkt: Eftersom berusade personersvarar för så mycket bråk på allmän plats --missbruk ligger bakom så mycket av våld ochmisshandel -- tycker vi att man inte tillräckligtsnabbt kan ingripa mot berusade personer. Dennainställning har vi fått förankrad vid de polisdistriktsom vi har besökt. Därför behövs det en skärpningpå detta område. Här har jag alltså inte fått någraförtydliganden av statsrådet.Anf. 26 () replik:Fru talman! Civilministern säger att de härpolismännen finns för att biträda svenskbeskickning i länderna i fråga, men i propositionenstår det att svenska polismän sedan början av 1986finns stationerade vid . Detvar också där som jag träffade en polisman. Mankan läsa att uppgiften är att biträda den danskapolisen i fråga om resandet i . När jagpersonligen upplevde det där var mannen i frågaensam. Man kan också läsa att poliserna finns vidde internationella flygplatserna ,, , och . Jagifrågasätter om det verkligen skall finnas svenskapolismän på internationella flygplatser. Vilkenuppgift har de? Skall poliserna hindra attmänniskor tar sig till svensk gräns om de saknarpass och visum? Kommer någon till svensk gränskan vederbörande enligt svensk lag få sin sakprövad, även om pass och visum saknas eller om detbara finns falska handlingar. Här skulle det alltsåkunna röra sig om ett sätt att kringgåGenèvekonventionen.Jag har lyssnat på debatten om resursbrist ochprioriteringar. Det känns mycket bra attcivilministern poängterar det brottsförebyggandearbetet. är ju ett litet land och har därförinte råd att splittra resurserna på olikaspecialgrenar. gick emot skapandetav en specialstyrka, eftersom vi inte ansåg att vi typ av brott här i landet som kräver enspecialstyrka. I likhet med anservi att vi behöver en all-round-polis och inte någonspecialstyrka. Resurserna hade vi kunnat användaför t.ex. det brottsförebyggande arbetet.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är helt uppenbart att vi är överensom att vi måste ha ett internationelltpolissamarbete, eftersom brottsligheten ärgränsöverskridande. Därför tycker vi inom vårtparti att det är mycket viktigt att regeringen faktisktordentligt redogör för hur TREVI-samarbetet serut. Det är ändå utrikespolitiska konsekvenser sombehandlas i en regeringspromemoria om de härfrågorna. Det kan väl inte vara så svårt att redogöraför hur regeringen ser på det här arbetet, tala omvilka målen är och hur man ser på arbetet medtanke på framtiden.Till sist vill jag ansluta mig till de synpunkter somBerith anlagt på poliserna vid de olikaflygplatserna. Det är oroväckande att man så attsäga flyttar gränsen så bort från ,så att flyktingar och asylsökande inte kan få denkorrekta behandling som vi brukar vara vana vid.Anf. 28 Civilminister talman! Får jag först säga att det är polisen somhar hand om asylsökande som kommer direkt tillSverige. Hade en annan organisation hand omsaken, funnes det inget som helst intresse förpolisen att sköta den uppgiften, som normalt är enuppgift för utlandsstationerade, dvs. för depersoner som arbetar vid de svenskaambassaderna. är det polisen som besitterkunskap och handhar denna sak. Det utförs ingapolisoperativa uppgifter i den funktionen, utanman ger de råd som finns att ge beträffandeasylrätt.Till : Det är kanske jag som har svårtatt fatta, men jag tycker att det den här gången ärlika svårt att riktigt förstå . Vi kombåde för tidigt och hade för många synpunkter påolika saker när det gäller propositionen. Vidaremenar att vi inte har gått in på en radfrågor som hon räknade upp och där det kan finnasytterligare synpunkter. Jag har massor avsynpunkter utöver dem som finns i propositionen,men man bör ju sortera fram, , vadsom är de större frågorna, vad som är riktlinjer ochvad som är ting som vi kan hantera iregeringskansliet och i polisverksamheten somsådan och vad vi kan diskutera så att säga meraöppet.Jag är utomordentligt intresserad av attkvarterspolisen både byggs ut och fås att fungerainom ramen för det polisarbete som finns. Det ärbara det att här har vi uttalat oss massor av gånger,och det finns inte så mycket mer att säga än vad vihar sagt i propositionen. Vi har tagit upp det också,minsann.När det gäller den regionala indelningen gör BrittaBjelle det bara värre, tycker jag, genom att hålla påoch diskutera den fram och tillbaka. Det verkarsom om det finns en klyfta mellan det sätt att se somBritta Bjelle har, nämligen att här skall det finnasen stark organisation som kan ta överpolisuppgifterna, och principen att vi skall hamånga lokala polisdistrikt som handhar deoperativa uppgifterna.Min uppfattning är att vi har en organisation ilänsstyrelsen som vi bör hålla fast vid men att dethar visat sig att länspolismästarfunktionen är densom vi bör bygga på. Då får man så att säga ensådan auktoritet hos det största polisdistriktet kan göra de omdisponeringar som krävs avpolisresursernas lokalisering i distrikten, både isärskilda lägen och mera permanent.När man har fått till stånd ett samspel mellanpoliserna ute på fältet, ordningspolisen ochkriminalpoliserna som utreder serierna avvardagsbrott, och ungdomsinsatserna --föreningsliv och socialtjänst som fungerar -- harman kunnat bryta brottskurvan och åstadkommaen minskning av ungdomskriminaliteten. Jag tyckeratt man skall ta lärdom av detta, nämligen att det äreffektiv brottsbekämpning att jobbaförebyggande,särskilt när det gällerungdomsbrottsligheten och när det gäller den typav brottslighet som är en effekt av bl.a.narkotikamissbruk.Fru talman! Låt mig sluta med att säga att jag ärglad att vi med propositionen och utskottetsbetänkande har kunnat lägga en plattform förpolisarbetet och arbetet inom kriminalpolitikenunder 90-talet. Det visar, som jag sade, att det finnsen stor samstämmighet när det gäller hurutvecklingen skall gå vidare. Det tror jag är av storbetydelse för alla poliser och för de polisledningarsom nu skall ta initiativ till och utnyttja demöjligheter som finns att med de resurser som vihar få polisarbetet att bli ännu effektivare. Därförtycker jag att det har varit en viktigpositionsbestämning det som har gjorts i form avden här princippropositionen.Förste vice talmannen anmälde att ,, och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker.Anf. 29 ():Fru talman! Det gläder mig och säkert mångaandra också att vår civilminister, tillikapolisminister, är här. Det är i och för sig som det börvara. Jag hoppas att han inte går , innan han fårytterligare några ord med på vägen och möjlighetatt besvara ett par väldigt enkla frågor.Det handlar om ett par motionsyrkanden som harrubriken ''Seniorpoliser''. Det finns en enkelutgångspunkt för dessa motionsyrkanden,nämligen att det dess värre råder brist på poliser. Vivet alla att det är en stor polisbrist, somfriska och krya polismän går i pension och gärna villfortsätta att engagera sig i det yrke de har och medden erfarenhet och den klokskap som de besitter.För att skall få möjlighet attsärskilt läsa de här motionerna -- de är båda frånmoderat håll -- ber jag att civildepartementetsföreträdare noterar motionsnumren, som är1989/90:Ju209 och 1989/90:Ju826. Den sistnämndaär en moderat kommittémotion.Motionerna refereras på s. 27 i det betänkande somnu föreligger, 1990/91:JuU1. Jag är glad över denrubricering som utskottets kansli har gjort. Undermellanrubriken ''Seniorpoliser'' står det: ''I tvåmotioner -- -- -- förordas att den resurs sompensionerade polismän utgör bör tas till vara ipolisens arbete. ''I betänkandet redovisas det faktum att polisfacketsledning med ordföranden i spetsen liksomföreträdare för har besöktjustitieutskottet och fått tillfälle att dels lyssna påoss, dels ge sina synpunkter. Emellertid -- det står ibetänkandet -- hade man från polisfackets sida enviss skepsis gentemot förslaget om att sätta det isystem som vi föreslår, nämligen att pensioneradepoliser får gå in i arbetet i större eller mindreutsträckning och framför allt ägna sig åt brottsoffer.Jag vill särskilt erinra om att det föreligger en totalenighet i -- åtminstone har det hittillsvarit så -- beträffande behovet av, nödvändighetenav rent av, att brottsoffren får en central plats. Manär t.o.m. överens om att man har glömtbort dem. Intresset har varit koncentrerat tillförövarna av brott och förvisso naturligtvispåföljderna.