prot · GE0918 · 1990-11-06 00:00:00 — Det förstasom tog upp gällde den kampanjsom ÖB stod i spetsen för. Jag vill minnas att en avrubrikerna var: Varje land har en armé, sin egeneller någon annans. kommersäkert ihåg det svar som redovisades här ikammaren angående detta. Såvitt jag kan erinramig har den myndigheten inte gjort något liknandepå nytt.När det gäller det nu inträffade har jag här ikammaren redovisat min ståndpunkt. Det rådernog inget tvivel någonstans om vad det svaretinnebär.Fru talman! Låt mig sedan säga att jag tror attGudrun bör försöka sätta sig in iVärnpliktsrådets situation. Man känner sig därmycket tveksam till det förslag som finns från högaofficerare om en värnpliktsutbildning på 2,5månader. Denna kampanj skall ses mot bakgrundav att de värnpliktiga själva inte är övertygade omatt är tillräcklig utbildning för attfullgöra olika uppdrag inom försvarsmakten.Varför annonskampanjen sedan har fått dennautformning har jag redan svarat på. Jag hoppas attGudrun och jag ändå kan säga att om devärnpliktigas organisation hyser oro inför en alltförkort utbildningstid, måste vi förstå att devärnpliktigas organisation vill ge detta till känna,men metoderna kanske inte var de allra bästa.Anf. 51 ():Fru talman! Försvarsministern och jag är överensom att metoderna inte var de allra bästa. Jag troratt dessa metoder t.o.m. har skadat intresset för attbedriva en seriös diskussion om den allmännavärnplikten. Många har uppfattat detta som mycketoseriöst och att Centrala är ute ochdriver politik på ett sätt som inte är rådets uppgift.Det handlar om en organisation som är stadd att setill de värnpliktigas intressen. Organisationen fårstatliga bidrag för att fullgöra sina uppgifter. Det ärhelt riktigt. Rådet skall verka som enintresseorganisation. Men här har rådet givit sig inpå säkerhetspolitikens område, dessutom utan attha särskilt väl underbyggda argument. Detta tillförju inte någonting till debatten. Det är tråkigt. Jagtycker absolut att vi skall ha en seriös diskussion omden allmänna värnplikten, hur den skall utformasoch framför allt vilka förändringar som krävsutifrån den nya säkerhetspolitiska situation sområder. Men det är knappast Värnpliktsrådetsuppgift att föra den säkerhetspolitiska debatten.Anf. 52 Försvarsminister ():Fru talman! Jag uppfattade inte annonskampanjensom ett inlägg i den säkerhetspolitiska debatten.Jag ser aktivitet på detta områderiktad framför allt mot de höga officerare som harföreslagit och har talat sig varma för två och en halvmånads utbildningstid. Detta kan mötas på olikasätt, och den metod som har valtlämnar en del övrigt att önska. Men jag känner endjup respekt när de värnpliktiga varnar för attsänka utbildningstid , ochdetta vill jag här ge till känna. Det överensstämmerju också med vad har beslutat i den härfrågan. har uttalat sig för att det bedrivsförsöksverksamhet med fem månaders utbildning.Anf. 53 ():Fru talman! Jag kan förstå försvarsministernssympatier för Centrala och dessarbete, och jag delar den sympatin. Men när mananvänder rubriker som ''Yttre fienden ger inresamhörighet'', och ''Vad händer när den yttrefienden blir otydlig, när rasat och närGorbatjov sluter pakt med Bush? ''.Värnpliktsrådet gett sig in i en säkerhetspolitiskdebatt, och då måste man kunna använda sig avseriösa argument i den debatten. Jag anser att detinte är Centrala uppgift. Ocksåarméstaben borde dela den åsikten, att detta ärpolitik och politik är inte Centrala Värnpliktsrådetsuppgift. Det skall man inte stödja.Jag lägger ansvaret på arméns tjänstemän somtydligen anser sig ha befogenhet att göra detta ochockså anser det vara riktigt. Då undrar jag: Vad ärdet som hindrar att de inte åter kommer att anse detvara riktigt? Jag måste säga att jag tycker att det rörsig om svåra felbedömningar av höga tjänstemänsom borde ha ett större ansvar, framför allt förvärnpliktsfrågan.Anf. 54 Försvarsminister ():Fru talman! Arméstaben har icke lagt sig i texteni denna annonskampanj. Den står Värnpliktsrådetför. Arméstaben och arméchefen har handlatfelaktigt när man tagit pengar från armén ochlämnat till . Vi måste hålla i särdessa frågor.Anf. 55 ():Fru talman! Det är bra att jag har fått reda på attde har handlat fel. När de nu handlade fel, var detsynd att de inte också lade sig i texten, för dåkanske skadan hade varit mindre. Vi kan kanskevara överens om att detta i alla fall är fel.Anf. 56 Försvarsminister ():Fru talman! Det var bra att arméstaben icke lade sigi texten. Det är det goda i den här saken.Anf. 57 ():Fru talman! Detta finner jag vara ett mycketmärkligt uttalande. Det måste innebära att ocksåförsvarsministern delar uppfattningen att annonseninnehållsmässigt var bra och att den på ett bra sätthar understött den seriösa debatten omvärnpliktens utformning.Anf. 58 Försvarsminister ():Fru talman! Jag ber att få hänvisa till det svar somjag här har läst upp för . 59 ():Fru talman! Jag inser att det inte blir någon merdebatt efter det senaste inlägget. Jag tycker ändå attjag har kommit väldigt långt . Jag får tacka föröverläggningen.Överläggningen var härmed avslutad.Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna frågorna, 1990/91:125, 130, 132 och 143,hade som tidigare anmälts socialminister meddelat att hon inte kunde besvara dessafrågor vid dagens sammanträde.8 § Svar på fråga 1990/91:90 omvindkraftsutbyggnad i privat och kooperativformAnf. 60 Industriminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaekonomiska styrmedel som regeringen är bereddatt utnyttja för att stimulera envindkraftsutbyggnad i privat och kooperativ form.Inom förbereds efter ettomfattande utredningsarbete en energipolitiskproposition. Viktiga delar av propositionensinnehåll är föremål föröverläggningar mellan regeringen och folkpartietoch centerpartiet.Jag är därför inte nu beredd att svara på GunhildBolanders fråga.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.9 § Svar på fråga 1990/91:129 om det statligavillkorslånet till SaabAnf. 61 Industriminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att kräva att omedelbartåterbetalar villkorslånet.Företrädare för har informerat mig omatt varken det företaget eller pågrund av nuvarande marknadsläge för närvarandeanser det möjligt att fatta beslut om någonnyetablering i . En sådan etableringingick som ett åtagande från i det avtalmed staten som träffades . 1989 omflygplansprojektet 2000.Jag avser att ta initiativ tillöverläggningar med om detta ienlighet med vad som har överenskommits iavtalet.Anf. 62 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Det var av naturliga skäl magert. Avsikten med minfråga var ju inte att beslut om indragning av dettalån skall fattas utan överläggningar med . Jag vill då fråga : Finns detenligt industriministerns bedömning några utsikteratt avviker från sin offentligt deklareradeavsikt att man inte tänker eller inte kan uppfylladen här delen av avtalet? Min uppfattning är att detär en klar och tydlig markering. Det är svårt att såhär utifrån hitta några öppningar.Om man ser på den proposition och det betänkandesom har ställt sig bakom, är det för migtveksamt om någonsin haft verkligt seriösaavsikter att uppfylla den här delen av avtalet. Omman skulle komma fram till denna slutsats, står detklart att avtalets formulering gör det möjligt attkräva tillbaka pengarna. Jag vill då ställa ett parföljdfrågor: Vad betyder ''''? Vad harindustriministern i bakfickan om skullefortsätta att vägra?Anf. 63 Industriminister ():Fru talman! undrade vad jag menademed ''''. Först vill jag skaffa miginformation om hur man ser på saker och ting iBlekinge, framför allt i . Deninformationen har jag fått . Det innebär att vikan börja diskutera tidpunkt för överläggningarna.Överläggningar kommer äga rum inom kort.Grunden för de överläggningarna är det avtal vihar. I det avtalet sägs att om omständigheter ochförhållanden inträffar som i väsentlig mån berörSaab-Scanias möjligheter och förutsättningar attfullfölja projektet enligt projektplanen ellerfullgöra sina övriga åtaganden enligt detta avtal,såsom t.ex. att avsättning ej finns för företagetsprodukter, skall anmäla dettatill staten. Det har man gjort. Parterna förklaradesig beredda att i sådant fall förhandla om sådanajämkningar eller åtgärder som med hänsyn till detinträffade i möjligaste mån tillgodoser såväl Saab-Scanias behov av jämkning av åtagandena somstatens bevekelsegrunder för att delta i projektet.Detta är grunden för de överläggningar som jagskall uppta.Vilka preciseringar jag kommer att göra beror pådiskussionerna och den inställning som Saab-Scaniakommer att ha i vissa frågor. Längre är jag inteberedd att gå när det gäller att svara på dennafråga.Anf. 64 ():Fru talman! Jag har noterat besök iKarlskrona. Det är bra att regeringen genom RuneMolin så klart ger besked om att regeringen står försina åtaganden när det gäller Blekingepaketet. Detta är dock en sak.En annan sak är frågan vad kommeratt företa sig. har väl i likhet med mignoterat den upprördhet som har funnits både blandutredare om bilindustrins framtid och hos politikeri över vad man uppenbart upplever somett svek från Saab-Scania.Frågan om uppkomna händelser är intressant. Devikande marknadsandelarna och bekymren medSaab-Scanias personbilsförsäljning kan knappastha varit okända för Saab-Scanias ledning näravtalet ingicks eller förhandlades fram.Anf. 65 Industriminister ():Fru talman! Jag vet inte vad som var bekant vid dettillfället. Jag deltog inte i de överläggningarna, såjag kan inte svara på det.Jag tycker dock att det är ganska rimligt att jagdirekt med och inte här i kammaren tarupp de krav som vi från staten vill bevaka.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill ändock ställa en fråga. Finns iRune Molins arsenal alternativet att återkallalånet?Jag har, vilket säkert också har gjort,konstaterat att det finns många idéer i omhur man skall kunna göra en satsning på utvecklingav landskapet och Karlskronaregionet. Det finnsockså en skrivning av avtalet som säger att Saabssatsning nödvändigtvis inte behöver ske i form aven bensinmotorsfabrik utan att det kan röra sig omannan industriell verksamhet. Jag hoppas att detfinns öppningar i den änden.Anf. 67 Industriminister ():Fru talman! Den arsenal som jag har till mittförfogande finns beskrivet i det avtal som staten harträffat.Anf. 68 ():Fru talman! Det tolkar jag som att återkallande avlånet också finns med.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1990/91:127 om investeringari BlekingeAnf. 69 Statsrådet ():Fru talman! har frågatindustriministern om han omgående kommer attsläppa medel i allmänna investeringsfonder ochinvesteringsreserver fria för investeringar iBlekinge.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Den 16 oktober besvarade jag en fråga av om utnyttjande avinvesteringsfonder i . I detsammanhanget upplystes omatt jag avsåg att ta upp frågan om enförlängning av frisläppsförordningen.Mitt svar på nya fråga är attregeringen ännu inte tagit ställning till den fortsattafrisläppspolitiken. Ett offentliggörande kommer attske på sedvanligt sätt.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Menjag finner det märkligt att statsrådet inte har någrabesked att ge i denna fråga som är så viktig förlänet.Av regeringens skrivelse till angåendedet s.k. krispaket framgår att nyetablering ochtillväxt är av stor betydelse för de mindre företagen.Man skriver att det därför är angeläget att särskildhänsyn tas till behovet av att främja de livskraftigaföretagens investeringar.Vad gör regeringen för att leva upp till det här fagratalet? har man inte gjort något, enligt minmening. Man har i stället handlat tvärtom. Undertiden och harregeringen bedrivit en småföretagarfientlig politik,åtminstone när det gäller . 28 företaghar ansökt om att få använda sina egnainvesteringsfondsmedel. Det har man avslagit. 26av dessa företag har mindre än 20 anställda. Det äranmärkningsvärt att man gör det i ett län medbetydande arbetslöshet, särskilt bland ungdomaroch kvinnor. Då man går mot en stigandearbetslöshet, har man från regeringens sidauppenbarligen motarbetat småföretagensmöjligheter att göra nya investeringar och därmedskapa nya arbetstillfällen i länet. Jag upprepar attdet rör sig om så många som 28 mindre företag iBlekinge län som har drabbats av det här.Avslutningsvis vill jag ställa följandekompletterande fråga till statsrådet. Varför haringet hänt under de som har gått sedanjag ställde min förra fråga beträffande ett annatspecifikt företag? Det är hög tid att vi får ett beskedom att företagen kan få använda sina egnainvesteringsmedel.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1990/91:135 om avdrag förkostnader avseende barntillsynAnf. 71 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvarför avdrag för fackföreningsavgifter är viktigareän avdrag för barntillsynskostnader.Det huvudsakliga skälet att medge skattereduktionför fackföreningsavgifter är att skapa skattemässigjämställdhet mellan arbetsgivares och löntagareskostnader för resp. organisationsverksamhet.Enligt nuvarande regler har arbetsgivare rätt tillavdrag för medlemsavgift till arbetsgivarförening.Konfliktbidrag från arbetsgivarförening är ienlighet härmed skattepliktiga. Konfliktunderstödfrån fackföreningar är däremot skattefria. Därförbör inte fackföreningsavgiften vara avdragsgill iden del som avsätts till konfliktåtgärder. I arbetetmed skattereformen har man utgått från att ca 70 %av avgiften används till allmänfacklig verksamhetoch till konfliktåtgärder. Den maximalaskattereduktionen är års taxeringdärför av , dvs. 500 kr.Enligt reglerna i kommunalskattelagen medges inteavdrag för privata levnadskostnader. Kostnader förbarntillsyn anses som en privat levnadskostnad.Stödet till barnfamiljerna utgår i stället i andraformer. Barnbidraget höjs från 6 720 kr.per år och barn till . Dessutom utgårett omfattande statligt stöd till barnomsorgen.Anf. 72 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det var ganskaförväntat. Statsrådet undvek själva sakfrågan,nämligen prioriteringen av fack framför barn.Faktum är att socialdemokraterna har lovat byggaut föräldraförsäkringen. Med det beslut som harfattats har väljarna svikits. Avdragsrätten för fackfinns kvar och man diskuterar t.o.m. enfördubbling. Det finns tydligen pengar till det.Frågan gällde inte förhållandet mellanarbetsgivaravgiftavdraget och fackavdraget utanden socialdemokratiska värderingen att prioriterafackföreningsavdrag framför barntillsyn när detgäller nödvändiga kostnader för arbetstagarna.SAF-avdraget är inte individuellt somfackföreningsavdraget är. Det handlar om enprioritering mellan avdrag med direkt betydelse förindividen.Det är inte nog med att man har prioriterat defackliga avdragen och därmed visar människor attmedlemskap i facket är mer betydelsefullt försocialdemokraterna än tillsyn av barn. Därtill harman i skatteomläggningen passat på att öka värdetav avdragen. Det har visserligen bara gjorts med 20kr., men det är ändå tvärtemotskatteomläggningens grundprincip, som är lägreinkomstskatter och färre och minskade avdrag. Närdet gäller facket tillämpas tydligen andra principer.Det gäller tydligen att vissa människor är merjämlika än andra.Den socialdemokratiska kongressen har dessutommed stor majoritet beslutat att fördubblafackföreningsavgiften. Stödet till facket begränsarsig dock inte bara till en avdragsrätt som kostarskattebetalarna över 1 miljard och som mandiskuterar att öka med ytterligare 1,5 miljard.Därtill har facket fått ett par extra miljarder enligtRRV för information om MBL, pengar som hargått till resor, konferenser och videofilmer, t.ex.Facket i och Facket i vinterland.Ett års skatt från 30 000 personer har använtsineffektivt och lett till onödig administration, enligtRRV.Det kostar att få valstöd från facket. Barn ger ingapengar till det socialdemokratiska partiet, men detgör fackpampar.Jag vill avsluta med en följdfråga. Varifrån avserstatsrådet att ta de 1,5 miljarder det kostar attfördubbla de fackliga avdragen? Är det barnen somskall få betala?Jag vill också upprepa huvudfrågan som jag intefick svar på: Varför är det viktigare försocialdemokraterna att satsa på fackföreningar änpå barn?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Vi värderar avdragsrätt förfackföreningsavgifter lika högt eller lika lågt sommotsvarande avdragsrätt som arbetsgivaren har försina avgifter. När en jämförelse nu görs i frågan ochi inlägget mellan å ena sidan avdrag förbarntillsynskostnader och å andra sidan avdrag förfackföreningsavgifter, kan jag inte låta bli att ställaföljande fråga: Varför är det barafackföreningsavgifter som lyfts fram och intearbetsgivaravgifter? Kan det möjligen vara så attCharlotte och villavskaffa avdragsrätten för avgifter till fackligaorganisationer men behålla den för avgifter tillarbetsgivarorganisationer, dvs. att vi skall införa endiskriminering, olika behandling, som skulle gynnaden ena parten i detta förhållande? Det voreintressant att få den frågan belyst.Frågan om barntillsynskostnader har jag redansvarat på, nämligen att detta aldrig har ansetts varaavdragsgilla kostnader i skattesammanhang, utande har setts och ses som en privat levnadskostnad,och då skall någon avdragsrätt inte medges.Att vi på andra sätt hjälper barnfamiljerna är välkänt. Det sker genom mycket omfattande insatsergenom barnbidragen, som kommer att höjaskraftigt och 1992, genom bidragen tillbarnomsorgen och genom en omfattandeföräldraförsäkring. Vi har alltså valt former som vitror är de bästa för att gynna barnen ochbarnfamiljerna.Anf. 74 ():Fru talman! Det handlar ju i politik omatt prioritera. Socialdemokraterna har redanprioriterat att inte bygga ut föräldraförsäkringen.Det är kanske inte den modell som vi moderaterförordar i första hand, men det var den modell somsocialdemokraterna lovade sina väljare.Avdragsrätten för fackföreningsavgifter finns alltsåkvar, och socialdemokraterna diskuterar enfördubbling. Statsrådet har inte svarat på fråganvarifrån dessa pengar skall tas, dvs. de 1,5 miljardersom en fördubbling skulle kosta. Vi moderaterförordar en avdragsrätt för barntillsynskostnader.Jag undrar om inte denna politik i förlängningenleder till att socialdemokraterna gynnar män påkvinnors och barns bekostnad. Faktum är ju attavdragsrätten för barntillsynskostnader är oerhörtviktig för kvinnor och barn i ett samhälle därbarnomsorgen inte alls fungerar.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Jag fick ingen kommentar till fråganvarför man skall göra skillnad mellan avgifter tillfackliga organisationer och avgifter tillarbetsgivarorganisationer. Hela frågan och defortsatta kommentarerna från CharlotteCederschiöld kan knappast tolkas på annat sätt änatt vi skall behandla dessa olika, dvs. att ni är uteefter att ta bort avdragsrätten förfackföreningsavgifter men behålla den förarbetsgivaravgifter. Rätta mig om jag har fel pådenna punkt, men det är svårt att tolka det på någotannat sätt.Vi har sagt att utrymmet i svensk ekonomi förnärvarande är noll när det gäller nya reformer. Detär därför som vi har skjutit olika reformer påframtiden. Reformer, vare sig de handlar om olikatyper av avdrag i skattesystemet eller utbyggd socialservice, får vi genomföra när de ekonomiskaresurserna för detta har skapats. Däremot har jagsvårare att förstå hur man skall kunna klara devåldsamma underskott som har i sittförslag till skattereform och på många andraområden.Anf. 76 ():Fru talman! De socialdemokratiskakongressdeltagarna har då fått ett slags besked omatt de inte skall hoppas så mycket på att de får sittbeslut effektuerat.Vad vi är ute efter är just omsorgen om barnen.Och där tycker vi att det brister. Det handlar ju omden enskilda individen och om den enskildaindividens plånbok och kassa. Hur skall hon ellerhan få dagen, veckan eller månaden att gå ihop? Dåhandlar det om de pengar som människor har kvari fickan. Om statsrådet tycker att det är svårt medmin pedagogik, föreslår jag att statsrådet läser detsenaste numret av , där TommyOlsson, tidigare ordförande i klubbstyrelsen påRörteknik i och hans 24 arbetskamrateroch dessutom 30 000 andra metallare, har lyckatsstärka sin ekonomi. De beskriver hur de gör:Genom att gå ur facket fick jag mitt bästa lönelyftpå åratal.Tommy hade inte gärna med hedern i behåll. . .Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Det är tydligen helt omöjligt att fånågon kommentar till den fråga som jag har ställtflera gånger. Finns det någon anledning attsärbehandla fackliga organisationer jämfört medarbetsgivarorganisationer? kom det nyaantifackliga utfall från . Jagtolkar det som att vill införa ensärbehandling som innebär att ni vill haskattefavörer för arbetsgivarna men inte för defackliga organisationerna. Och så länge jag inte fårnågon korrigering på den punkten är det denslutsats jag drar. För mig är detta totalt främmande.Det är både orättvist och olikformigt iskattesammanhang.När det gäller barntillsynen låter det naturligtvisbra att medge avdrag för kostnader för denna. Menman bör då kanske även nämna att villavveckla samhällets stöd till den barnomsorg som vihar . Det innebär ju att ett stort antal avlandets kvinnor med barn skulle tvingas tillbaka ini hemmen, därför att de skulle förlora ekonomisktpå att förvärvsarbeta, såvida de inte har myckethöga inkomster. Detta är negativt inte bara förbarnfamiljerna, utan det är också en storkvinnofälla, eftersom det gör det mindre lönsamtför kvinnor att arbeta.Anf. 78 ():Fru talman! Det handlar ju om en prioritering.Alla politiska beslut handlar om prioriteringar. Vimåste ställa frågorna: Vad har vi råd med, och vadhar vi inte råd med? Hur prioriterar vi, och vad ärviktigast? Det är fullständigt felaktigt att påstå attvi moderater vill avveckla samhällets stöd tillbarnomsorgen. Men vi har en annan modell förvåra familjepolitiska åtgärder, som ger människorstörre frihet och inte låter pengarna gå till barakommunala daghem. Men det är en annan fråga,som inte inbegrips i den här debatten.Men när det gäller att hjälpa till med prioriteringenvill jag återgå till . Han hadenämligen inte med hedern i behåll kunnat säga atthan kliver ur betalningsansvaret för sina barn. Menhan kunde komma ifrån kostnaderna för facket.Slutsatsen av detta är att utgifterna för barntillsyninte går att komma ifrån, men utgifterna för facketgår faktiskt att komma ifrån. Det borde statsrådetta lärdom av och prioritera barnen framför facket.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Den svenska arbetsmarknaden byggerpå ett samspel mellan två parter som vi i olikaavseenden försöker behandla på ett neutralt ochlikaberättigat sätt. Jag konstaterar nu att CharlotteCederschiöld har en annan uppfattning. Hon anseratt det är riktigt att man tar bort avdragsrätten förmedlemmar i fackliga organisationer men behållerden för medlemmar i arbetsgivarorganisationer. Viskall alltså använda skattesystemet för attsystematiskt gynna den ena parten i ettmotsatsförhållande av denna art.Jag tycker att det är fullständigt oacceptabelt, ochjag är förvånad över att få höra sådana åsikterframföras.Anf. 80 ():Fru talman! Då är väl statsrådet även förvånadöver kvinnorna i sin egen organisation. Jag harnämligen en annan syn än dessa kvinnor på hurpengarna till barnen skall ges, vilken familjepolitiksom skall föras, men vi har samma syn när det gällerprioriteringen, nämligen att det är viktigare attpengarna går till barnen och barnfamiljerna än tillfacket.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Detta var fullständigt felaktigtåtergivet. Jag har inte hört någon representant fördet socialdemokratiska kvinnoförbundet kräva attavdragsrätten för medlemsavgifter till fackligaorganisationer skall avskaffas.Anf. 82 ():Fru talman! Vad jag talar om är fördubblingen avavdraget, det som statsrådet försöker undvika atttala om. På den socialdemokratiska kongressenfattades beslut om att avdraget förfackföreningsavgifter skulle fördubblas. Det är judetta man kan ställa mot framtida förändringarinom barnomsorgen, och där vill vi moderater alltsåha avdragsrätt för barntillsynskostnader.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman!