prot · GE0913 · 1990-10-23 00:00:00 — Vi skall självfallet ha ett gottunderlag för det beslut vi fattar. har detgjorts utomordentligt ingående undersökningar. Vikommer naturligtvis även att titta ingående på nyaberäkningar och rapporter som lämnas. Men jagtror att vi får vara medvetna om att det i olikasammanhang framöver kommerrapporter av olika slag i vilka de bedömningar somär gjorda kommer att ifrågasättas. Det tillhörliksom ärendets gång framöver. Men vi skall medöppna ögon titta på de rapporter som lämnas. Dethar redan riktats invändningar mot den senasterapporten i vilken det åberopas vattenströmningari Langelandssund.Det avgörande i denna fråga är attvattenströmningarna i Langelandssund inte ärrepresentativa för vad som kan komma att inträffai . Som jag redovisar i mitt svar är vad somhänder i Langelandssund inte jämförbart med vadsom händer vid ett eventuellt brobygge i Öresund.Anf. 49 ():Herr talman! Om man på den danska sidan, enligtdessa beräkningsmetoder, kommer fram till attuppbromsningen är väsentligt större än vad manhar trott, tycker jag att det är rimligt att använda sigav dessa metoder också för för att se vaddet kan ge för resultat. Visar det sig att man fårväsentligt mycket starkare uppbromsning, är det ettallvarligt skäl att överväga hur vi faktiskt skall görai fråga om den fasta förbindelsen över sundet. Detfinns ju alternativ som inte stör vattenföringen.Jag tycker att det vore lämpligt med tanke på attSverige och faktiskt har detta strypgreppöver hela framtid. Vi har ettinternationellt ansvar för att inte förstöra framtidenför och alla de människor som bor runtomkring. Detta är alltså ett väldigt tungt ansvarsom vi tar på oss om vi hanterar den här frågan illa.Jag är rädd för att vi faktiskt håller på att göra det.Det är väsentligt att regeringen tar sitt ansvar ochser till att använda sig av de nyaberäkningsmetoderna för att se vad som faktiskthänder.Anf. 50 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill erinra om det jag sade i mittförsta anförande, att förhållandena iLangelandsund har föga betydelse förvattentransporten in till . Det är det vitalar om när vi talar om effekterna av förbindelsenöver . Därför är det oegentligt att riktainvändningar mot en bro över medanledning av den rapport som har lämnats gällandeLangelandssund.Anf. 51 ():Herr talman! Jag har inte tagit upp frågan omsjälva brobygget utan de beräkningar som hargjorts på det ena resp. det andra stället. Där harman funnit att vi kan räkna med mycket sämregenomvattströmning. Då är det rimligt att man görlikartade beräkningar för för attsäkerställa vad som verkligen kan hända.Jag vill gärna återge en liten vers:''Hur lite vatten skall det rinna under bron överÖresundför att våran stat skall sig besinna och tänka till enliten stund?Hur lite vatten skall det strömma,hur mycket vattenliv skall döför att vårt land skall sluta drömmaom kravlöst självklart god miljö? ''Slutpunkten i det hela är att vi faktiskt har ettlångsiktigt ansvar för att inte förstöra Östersjönssamlade ekologi. Det finns stor risk för att vi gördet genom att bygga en klumpig bro i stället förnågonting annat.Anf. 52 Kommunikationsminister ():Herr talman! Avslutningsvis: Utgångspunkten äratt hitta en nollösning i samband med byggandet aven bro över . Det är det avgörande i dennadiskussion.Anf. 53 ():Herr talman! I just denna lilla diskussion är fråganom nollösning det avgörande. Men det finns mångaandra problem förknippade med en bro men sominte är aktuella i fråga om vattenströmningar. Denallra bästa nollösningen måste rimligtvis vara att setill att vi över huvud taget inte stör vattenflöden ochbrukar en massa konstiga tekniska metoder ochtror sig kunna muddra och dona. Om vi skall ha enfast förbindelse är det bättre att den går undermarken så att vi över huvud taget slipper den härtypen av diskussioner.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:3 om uttaget avinvesteringavgiftenAnf. 54 Statsrådet ():Herr talman! har frågatfinansministern om han är beredd att tainitiativ till att investeringsskatten påbyggnadsarbeten inte längre skall omfattaNynäshamns kommun.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Investeringsskatten på oprioriteradebyggnadsarbeten gäller för arbeten som påbörjasföre utgången av . Skattesatsen är 30 %.Syftet med lagstiftningen är bl.a. att dämpaaktiviteten på byggmarknaden.Från sida har framhållits att regeringennoga bör följa utvecklingen i de områden somberörs av skatten, så att åtgärder kan vidtas om deförhållanden som motiverar att skatten ändras.Fr.o.m. har skatten tagits bort iGöteborgsområdet.Som redovisats i propositionen om riktlinjer förden ekonomiska politiken på medellång sikt finnsdet inte längre skäl att behålla investeringsskatten iNynäshamns kommun. Regeringen avser därför attföreslå att investeringsskatten i Nynäshamnskommun upphör vid årsskiftet 1990--1991.Anf. 55 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagväckte frågan i samband med att beslutet omnedläggning av offentliggjordes.Det beslutet innebar en mycket svår förlust förNynäshamns kommun. Det handlar om åtskilligahundra arbetstillfällen plus en del kommunalainvesteringar.Jag ställde då frågan om regeringen var beredd attskyndsamt se till att investeringsavgiften på 30 %skulle tas bort. Jag har fått ett mycket positivtbesked om att regeringen kommer att föreslå attavgiften skall tas bort . Det är ett braoch snabbt besked. Det är betydelsefullt förNynäshamns kommun, som har brist påarbetsplatser. Det har exempelvis verifierats i dagav en SCB-undersökning som visade att avdragenför arbetsresor är betydligt högre i änvad de exempelvis är i Östersund.Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Skatten infördes för att dämpa denöverhettning som har rått och råder på byggsektorninom vissa delar av landet. Självfallet skall vi varaberedda att ändra på skatten eller ta bort den i dedelar där förhållandena har förändrats. Vi har nuvisat att vi är beredda att göra detta i ochNynäshamn. Man skall naturligtvis rätta till sådantså fort det går. Det är avsikten bakom förslaget.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:8 omlöntagarfondernas aktieplaceringarAnf. 57 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag vidtagit med anledning av att tvålöntagarfondsstyrelser köpt aktier i ettinvestmentbolag som huvudsakligen avser att köpautländska aktier.I regeringens skrivelse 1989/90:137 med enredovisning av allmänna pensionsfondensverksamhet har regeringen för riksdagenredovisat bl.a. ()granskning av fjärde och femte fondstyrelsernassamt löntagarfondsstyrelsernas förvaltning avmedel. RRVs bedömning i den aktuella frågan äratt placeringar i ett svenskt investmentbolag, somtill huvuddel avser att investera i utländska aktier,inte är förenliga med bestämmelserna i lagen medreglemente för allmänna pensionsfonden eller dessförarbeten. RRV uttalar bl.a. därför att det är avvikt att en översyn sker avplaceringsbestämmelserna, så att reglerna blir såentydiga som möjligt.Mot bakgrund av bl.a. det av RRV påpekadebehovet av en översyn avplaceringsbestämmelserna uttalade föredragandenatt han hade för avsikt att föreslå en teknisköversyn av samtliga fondstyrelsersplaceringsbestämmelser samt att han avsåg attåterkomma till regeringen i dessa frågor.En teknisk översyn har därefter påbörjats inomregeringskansliet. Översynen beräknas vara klarkring --1991. Efter sedvanligberedning räknar jag med att kunna lämna ettförslag rörande placeringsbestämmelserna tillregeringen under våren 1991.Anf. 58 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret på min fråga.Den här frågan har RRV och utskottet behandlatbåde och , och nog också.Anledningen till att jag tar upp frågan ärnaturligtvis att det är otillfredsställande attplaceringsreglerna för bl.a. löntagarfonderna idetta avseende är oklara i så måtto attlöntagarfonderna tolkar reglerna helt olika. Jag villdärför göra statsrådet uppmärksam på att det ärolika syn från finansens och utskottets sida.Finansministern sade i sin skrivelse till ivåras: ''Det är av vikt att placeringsreglerna intelägger oönskade hinder i vägen för fondstyrelsensverksamhet. ''Jag vill göra statsrådet uppmärksam påatt ett enigt utskott vid sin behandling av ärendetinte sade att det är självklart att fonderna skall fårätt att placera i utlandet utan i stället anförde: ''Ienlighet med vad utskottet framhöll börgränserna för fondstyrelsernas befogenheter i olikaavseenden komma till otvetydigt uttryck i APR ---- --'', alltså reglementet för allmännapensionsfonden. Jag vill fråga statsrådet: om bestämmelser för utökadplaceringsrätt att läggas fram som förslagom utökning av placeringsrätten för AP-fonderna?Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Det rör sig om två helt skilda saker.Vad jag har anledning att uppehålla mig vid i dagär den begränsade frågan om en teknisk översyn avlöntagarfondernas placeringsreglemente. Vi harstartat översynen med anledning av RRVsbedömning och de skrivningar som återfinns iutskottets betänkande . Jag tror att vikan vara överens om att placeringsreglerna äroklara, möjligen beroende på att utvecklingen påkapitalmarknaden nu är så snabb att det redan avden anledningen är nödvändigt att se överplaceringsreglementet i syfte att få både klarare ochmodernare bestämmelser.Jag föreställer mig inte att det här leder till någrastörre och omvälvande förändringar utan tillpreciseringar och moderniseringar. Beträffande detsenare anser jag att man särskilt bör beakta denomständigheten att frågan om vad som är svensktoch vad som är utländskt blir alltmera flytande påden moderna kapitalmarknaden. Vi har ju mångaföretag som är verksamma såväl i som iutlandet. Vi har aktiefonder, investmentbolag ochandra placerare som placerar både i svenska och iutländska tillgångar. När reglementet skrevs trorjag inte att den omständigheten var lika tydlig somi dag och den återspeglas därför inte i reglementet.Nu finns det anledning att se över detta, bl.a. föratt med tanke undanröja missförståndoch oklarheter. Det är det som är avsikten med denhär begränsade tekniska översynen.Anf. 60 ():Herr talman! Jag tror att vi kan vara överens om attdagens reglemente är otillfredsställande, eftersomdet tolkas så olika. Jag förstår också att de som arbetar på kapitalmarknaden misströstar, t.ex.direktörerna i löntagarfonderna, när de ser hurdålig utvecklingen har varit på den svenskaaktiemarknaden. Det som är värt att notera i dennadebatt är trots allt att när nu löntagarfonderna gördet här rasar något av fundamentet. Utvecklingenhar här gått ifrån löntagarfonderna, och det gällernog också i andra avseenden. Argumentet, attlöntagarfonderna skall vara en stabilkapitalplacerare och kunna lösa konflikten mellanden solidariska lönepolitiken och överbryggningennär det gäller vinsterna i företagen, känns litetmalplacerat. Jag hoppas att den den härfrågestunden inte får någon att misstolka mingrundläggande inställning till löntagarfonderna.Men jag tycker att det är värt att beakta det som nuhar framhållits.Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Jag tänker inte gå in på den debattenvid detta tillfälle utan vill bara konstatera att detborde vara ett allmänt intresse attplaceringsreglerna är klara, entydiga och moderna,anpassade till kapitalmarknaden som den ser ut . Jag utgår ifrån att vi när ett förslag kan läggasfram, och det bör bli , kan komma framtill förnuftiga beslut, så att alla oklarheter på dethär området kan undanröjas.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på frågorna 1990/91:42 och 71 omändrat räkenskapsårAnf. 62 Statsrådet ():Herr talman! och harfrågat mig vad jag vill göra för att lindralikviditetseffekterna för de enskilda näringsidkaresom övergår från brutet räkenskapsår tillkalenderår som räkenskapsår.I det nya skattesystemet är huvudregeln attenskilda näringsidkare skall ha kalenderår somräkenskapsår. Brutna räkenskapsår, som börjarföre , skall avkortas så att de slutarden . Brutna räkenskapsår, sombörjar eller senare, skall antingenavkortas så att de slutar ellerförlängas så att de slutar den 31 december 1991.Näringsidkare med som bokslutsdagskall alltså till ledning taxering redovisasåväl inkomst för räkenskapsåret --som inkomst för räkenskapsåret den 1maj--. Uppbördsreglernatillämpas så att preliminär B-skatt ett uppbördsårdebiteras för det räkenskapsår då bokslutsdageninfaller. Preliminär B-skatt som debiterats förinnevarande uppbördsår avser därför i regel endastdet räkenskapsår som avslutats den 30 april 1990.Detta innebär att slutlig skatt för perioden den 1maj--i många fall kommer attbetalas utan att någon preliminär inbetalning avskatt har gjorts. Man kan något förenklat säga attnäringsidkare med bokslut som gåröver till kalenderår haft en åttamånadersskattekredit och att denna skattekredit nu förfallertill betalning.Det är ofrånkomligt att den beslutade övergångenfrån brutet räkenskapsår till kalenderår medför entillfällig likviditetspåfrestning. Inomfinansdepartementet pågår ett arbete medinriktningen att försöka mildra denna effekt.Avsikten är att skall föreläggasförslag i frågan.Anf. 63 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret och hoppas att statsrådet haruppmärksammat att jag med min fråga inte harvarit ute för att ändra beslutet om övergång tillkalenderår. Vid en så omfattande reform som dendet nu gäller finns det ju många tekniska problem.Man borde nog ha arbetat med just uppbördsfrågorsjälv för att förstå detta. När skattereformengenomfördes uppmärksammades ju inte självaövergången tillräckligt. haremellertid konstaterat att det finns skäl att se påproblemen i samband med likviditetspåfrestningen.Jag håller med om att det är en skattekredit somförsvinner, men detsamma gäller ju t.ex.lagernedskrivningar som skett tidigare men därlagerreserver skall lösas upp. Det blir långaövergångsperioder, och större företag har isamband med den här skattereformen kanskebättre möjligheter att klara problemen än mindreföretag.Jag lyssnade till debatten i den förra frågan. Dettalades om anpassning till kapitalmarknad ochinstitut på området. Det är ju viktigt att man när detgäller näringslivet anpassar reglerna till företagen.Inte minst gäller detta de små företagen som jutidigare har varit mycket mer skattebelastade än destörre. Dessa har ändå haft bättre möjligheter än demindre att få skattekrediter.Jag tycker att svaret var mycket positivt. Jag antaratt förslag läggs fram i samband med andra förslagbeträffande skattereformen. Om jag inte blir nöjdmed den proposition som väntas får jag välåterkomma.Anf. 64 ():Herr talman! Sent skall syndaren vakna, heter det.Här ser vi ju ett exempel på attfinansdepartementet har tagit den effekt somuppstår för framför allt de företagare som har haftden som bokslutsdag på allvar. Det äregentligen ingen överraskning att det skulle blistora bekymmer i samband med omläggningen.Remissinstanserna var ju kritiska, och detta var enav anledningarna till att vi moderater bestämtmotsatte oss ändringen.Jag tycker emellertid att det är mycket bra att ErikÅsbrink klart deklarerar att det blir en ändring somskall mildra effekterna. Jag vill understryka att dethär är ett mycket allvarligt problem för många småföretagare. Sedan frågan uppmärksammats har jagfått många samtal. Det är många som med storförväntan ser fram mot vad som skall komma. Jagtror inte att man kommer att ändra på beslutet,men jag tror att det vore bra, om man kundebestämma sig för en längre övergångstid. Då skulleföretagarna kunna vara bättre förberedda.Dels är det fråga om likviditetsbekymmer, delsmedför omläggningen till förkortning avräkenskapsåret stora bekymmer för en viss kategoriföretagare. Jag återkommer till detta senare om jagfår chansen.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag känner mig inte som någonsyndare, i varje fall inte iskattereformsammanhang. Det här är en braskattereform. Vi behöver följa upp den ochkomplettera den med vissa åtgärder, som vi intehann med i vårens reformarbete. Det är därför vihar aviserat en proposition till i början avnovember. Min avsikt är att där föreslå en lösningpå de likviditetsproblem som finns. Jag har godaförhoppningar att vi skall finna en bra lösning på deproblemen.Anf. 66 ():Herr talman! Om våra frågor får så här positivaeffekter inför den proposition som skall framläggasi november, finns det naturligtvis all anledning attställa fler frågor angående genomförandet avreformen. Vi kan därför kanske se fram emot en heldel frågestunder.Anf. 67 ():Herr talman! Det sista vågar jag helt instämma i.När det nu ändå skall framläggas en proposition villjag peka på en effekt som skatteomläggningen fårför de jordbrukare som har ett förkortaträkenskapsår, --. har jordbrukarna, specielltspannmålsodlarna, mycket stora inkomster. De fåremellertid inte tillgodoräkna sig den sämre delen avåret, dvs. tiden januari--april, som är en dysterperiod för jordbrukarna, framför allt förspannmålsodlarna. Det är också en effekt avomläggningen. Jag hoppas att man har möjlighetatt beakta detta i den aviserade propositionen.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1990/91:112 om idrotten ochskatteomläggningenAnf. 68 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen kommer att kompenseraidrotten för de kostnadsökningar skattereformenförorsakat.I propositionen om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning (prop. 1989/90:110) uttalas attskattereformens effekter för folkrörelserna skallföljas med särskild uppmärksamhet. Skulle det viden sådan genomgång visa sig att icke avseddaeffekter uppkommer bör enligt propositionenmotverkande åtgärder vidtas och dessa börredovisas senast i budgetpropositionen. Riksdagenhar inte haft någon annan mening i frågan.Skattereformen påverkar givetvis folkrörelserna,liksom alla andra delar av samhällslivet. Vissainslag, bl.a. den breddade mervärdeskatten,kommer onekligen att medföra ökade kostnaderför folkrörelserna. Men skattereformen kommeräven att ha positiva effekter, bl.a. genom attmedborgarna får högre disponibel inkomst ochdärigenom kan antas vara beredda att t.ex. betalahögre medlemsavgifter och inträdesavgifter tillolika evenemang. Man måste således se tillhelhetsbilden när man bedömer utfallet för olikasektorer.Frågan om eventuell kompensation tillidrottsrörelsen och andra folkrörelser medanledning av skattereformen bereds inomregeringskansliet, och jag är därför för dagen inteberedd att ytterligare kommentera frågan.Anf. 69 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Utgångspunkten för min fråga till finansministernvar en undersökning som gjorts av om hur skatteomläggningenpåverkar idrotten. Skatteomläggningen påverkarall ideell verksamhet och alla föreningar, varförfrågan är generell.Referatet av den undersökning som gjort har rubriken:'', ett dråpslag motVästgötaidrotten''. I rapporten visas att för de1 540 idrottsföreningarna i kommerskattereformen att medföra en kostnadsökning pådrygt 45 miljoner . För detta fårföreningarna inte någon kompensation.Åsbrink säger att föreningarna kan ta ut högremedlemsavgifter och högre inträdesavgifter. Menså enkelt är det ju inte. Sådana höjningar skulledrabba även de många människor som inte allstjänar någonting på skatteomläggningen utansnarare förlorar på den. De skulle också få betaladessa högre avgifter.Det är tusentals ideellt arbetande människor somkämpar för att få ekonomin att gå ihop. De har detnog krångligt utan dessa nya besvär.Till detta kommer ändrade regler för socialavgifteroch uppgiftsskyldighet angående idrottspriser. Alltdetta krånglar till tillvaron. Jag tror inte attmänniskor tål riktigt hur mycket som helst.Jag vill fråga vad det är för motverkandeåtgärder som han tänker föreslå om det uppträder''icke avsedda effekter'', som det står i svaret.Sådana effekter kommer utan tvivel att uppstå.Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! Påståendet i frågan att de flesta skulleförlora på skattereformen är felaktig. Sanningen ärden motsatta: de flesta vinner på skattereformen.Påståendet att de flesta skulle förlora står i stridmed alla beräkningar som vi och andra har gjort.Dessa beräkningar visar att det stora flertaletskattebetalare vinner och att skattereformen nästaår medför en ökning av köpkraften med igenomsnitt 2 %.Nästa år kommer inkomstskatten att sänkas,barnbidragen att höjas och en rad andra åtgärderatt vidtas, vilket allt sammantaget sätter 70miljarder kronor i händerna på svenska hushåll.Detta är utgångspunkten när vi diskuterarmöjligheterna för idrottsrörelsen och andra att tamer betalt för sina evenemang. Jag är fullständigtövertygad om att idrottsrörelsen och andraorganisationer kommer att anstränga sig för att dranytta av den köpkraftsökning som skattereformenmedför.Vi är också alldeles övertygade om attskattereformen har positiva effekter på svensktsamhälle och svensk ekonomi. Svensk idrott är endel av detta samhälle, och svensk idrott kommerockså att kunna dra nytta av skattereformen.De beräkningar som jag har sett , bl.a. dennafrån , om de ofantliga belopp somidrottsrörelsen skulle förlora på reformen har ettmycket svagt underlag. Jag skulle vilja ge det godarådet att man i detta liksom i andra sammanhang ärmycket kritisk när man tar del av den här typen avuppgifter. De har naturligtvis lagts fram för att manskall få maximal utdelning av skattebetalarna i formav höjda bidrag.Anf. 71 ():Herr talman! Det är klart att vi skall vara kritiskamot de uppgifter som kommer från olikaintresseorganisationer. Men vi måste också varamycket kritiska mot allt vad som sägs av regeringenoch finansdepartementet.Ministern säger att alla kommer att tjäna påskatteomläggningen. Det är fråga om enomfördelning av skatterna, och vissa kommer atttjäna på omläggningen, medan andra kommer attförlora på den. Det är möjligt att köpkraften ökarmed , men allt det där man skall köpa kommersäkerligen att stiga med . Pengarnakommer alltså att räcka till mindre.Många människor jobbar ideellt väldigt hårt för attfå verksamheten att gå runt. De gör det av intresseoch för att verksamheten skall fungera. Manarbetar inte i första hand för att samla in pengar --det är inte det väsentliga. Men drivs dessamänniskor till att mer och mer satsa sina krafter påatt samla in pengar till verksamheten, eftersomskattemasen vill ha mer och mer och allting blirdyrare och dyrare.Jag skulle vilja veta vad det är för åtgärder ErikÅsbrink tänker föreslå för att kompensera idrotten.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Får jag be attlyssna på vad jag säger. Jag sade inte att alla tjänarpå skattereformen, utan jag sade att de flesta tjänarpå den. Det är ett korrekt påstående till skillnadfrån det påstående som görs i frågan, att de flestaförlorar på omläggningen. Det påståendet är gripetur luften, och det står i strid med alla beräkningarsom både och andra har gjort.Vidare ber jag att läsa på bättreom de effekter som skattereformen kommer att få.När jag säger att köpkraften kommer att öka med2 % har alla effekter, inkl. de prisökningar som blirföljden av finansieringen av reformen, räknats in.2 % i ökad köpkraft är vad som blir kvar när alltingär betalt. Detta innebär rimligtvis ett ökat utrymmeför folk att satsa bl.a. på idrotten, om man såönskar.Till sist än en gång: Låt oss vara väldigt försiktigamed att lova ut stora bidrag till olika intressentersom ställer anspråk på vad ytterst de svenskaskattebetalarna skall bidra med. De pengarna kaninte tas ur tomma intet -- de tas från svenskaskattebetalare.Anf. 73 ():Herr talman! Om nu skatteomläggningen får dessapositiva effekter måste väl också de som gör vinsterpå den, det svenska samhället och staten, ha råd attse till att de som arbetar ideellt för att skapasysselsättning för ungdomar inte förlorar påomläggningen. De facto förlorar just ideellaorganisationer ganska mycket på detta, eftersom debara får ta kostnader och inte har någoninkomstskatt som sänks. De kommer att förlora påomläggningen, oavsett vad som sägs i olikasammanhang.Det är nu viktigt att vi får ett system som gör detmöjligt att hjälpa dessa organisationer så att de intetvingas att gå ned i sin verksamhet på grund av attpengarna inte räcker till.