prot · GE096 · 1990-10-10 00:00:00 — Nästa beslut i ärendet togs den 16augusti, och tillsattes en kvinnligchefstjänsteman, som inte sökt tjänsten mensärskilt ombetts att ta denna.Jag har försökt förmå såväl jämställdhetsministernsom arbetsmarknadsministern att förklaraprinciperna för tillsättningen, men de har barahänvisat till varandra.Jag frågar därför civilministern:På vilka grunder beslöt regeringen att förVärmlands del inställa tillsättningen för att enkvinna skulle ''uppletas'' till posten?Är det regeringens uppfattning att kvinnor resp.män i fortsättningen skall ha villkorslöst företrädevid tillsättning av vissa tjänster?På vilket sätt anser regeringen att ett dyliktförfarande främjar jämställdhet?1990/91:73 av --() tillutrikesministern om barn på institutioner iRumänien:Nyligen har vi i skakats av skrämmanderapporter och fruktansvärda bilder avinstitutionsbarnens situation i . Vi bliralla stumma av förskräckelse över att barn i dagensEuropa skall behöva leva under sådana vidriga ochomänskliga förhållanden.Rumänien har ratificerat FNsbarnkonvention. Konventionen innehållerbestämmelser avsedda att tillförsäkra barngrundläggande rättigheter och att bereda barnskydd mot övergrepp och utnyttjande.Rapporterna från pekar tydligt på inte efterlever konventionen om barnetsrättigheter.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser regeringen att inom FN aktualiseraRumäniens uppenbara brister att leva upp tillkonventionens krav om barnets rättigheter?1990/91:74 av () tillutrikesministern om de rumänska barnen påinstitutioner:När störtades i Rumänienavslöjades en rad ohyggligheter. Allra värst varavslöjandena om hur föräldralösa barn och barnmed olika slags handikapp hade behandlats. Vihoppades att dessa barn skulle får snabb hjälp ochatt de i fortsättningen skulle få all den kärlek,mänsklig värme och omvårdnad som ett barn måsteha för att leva och utvecklas.Av all den information som kommit fram stårdet klart att barnen fortfarande lever i sammaohyggliga misär och förnedring som före störtandetav diktatorn.Det som sker är fruktansvärt och heltoacceptabelt. Den inhumana behandlingen avbarnen är inte en intern rumänsk angelägenhet.Det måste vara det internationella samfundetsskyldighet och kollektiva ansvar att se till att debarn som spärrats in och behandlats på dettaavskyvärda sätt får den hjälp och mänskliga omsorgsom alla barn bör ha -- oavsett vilken del av världende lever i.Jag vill fråga utrikesministern:Vilka initiativ har regeringen vidtagit och vilkaytterligare initiativ tänker regeringen vidta för atthjälpa de utsatta rumänska barnen?1990/91:75 av () tillsocialministern om ett rabattsystem för p-piller:Tonårsaborterna fortsätter att öka i alarmerandetakt. har antalet ökat från 18 till 25per 1 000 flickor i åldrarna 15--18 år.På ungdomsmottagningen i har det bedrivitsen försöksverksamhet med subventionerade p-piller. Försöket har pågått , och minskade antalet aborter med 30 %.Projektet innebär att reglerna för utskrivning avläkemedel inte följs beträffande p-piller, utanflickorna har kunnat få en årsförbrukning till enkostnad av . mot tidigare församma summa.Jag vill fråga om socialministern kan tänka sig attinföra ett rabattsystem för p-piller.1990/91:76 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om praxis beträffande asylsökningarav iranska medborgare:Den fundamentalistiska regimen i torde i dagvara världens mest avskydda. Rapporter omavrättningar, tortyr och förföljelse av oliktänkandekommer i lika stor utsträckning nu som tidigare.Khomeinis efterträdare, nye ledareRafsanjani, för en liberal ekonomisk politik för attfå landet på fötter efter det långa kriget mot Irak.Men brotten mot de mänskliga rättigheterna harinte upphört, och den nya regimen begår ständigtnya brott.Direktiv och praxis vid behandling av iranskaasylärenden har varit generösa, och deflesta som kunnat peka på förföljelse har fått stannai . har praxisändrats så att de flesta kommer att avvisas.Min fråga är:På vilket sätt bedömer invandrarministern attsituationen, vad gäller mänskliga rättigheter i ,har förändrats som motiverar en ändring av praxis ihandläggningen av irakiers asylärenden?1990/91:77 av () tilljordbruksministern om handläggningen aversättningsärende om nödutfodring av renar:Den 8 maj ställde jag en fråga tilljordbruksministern om i Norrbottenslän begäran om inlämnandet av fullständigrenlängd för att ersättning för nödutfodring avrenar skulle betalas ut.Jordbruksministern ansåg sig då förhindrad attsvara på vad han ansåg om detta regelvidriga tilltageftersom ärendet bereddes i regeringsrätten ochinte var avgjort. Han sade också att ''beredningenkommer att gå så snabbt som det överhuvudtaget ärmöjligt''. Det har gått mer än ochärendet är ännu inte avgjort. Frågan kan inte varaså komplicerad. Det gäller bara att rätten tarställning i fråga om handlande iärendet är förenligt med förordningen ochlantbruksstyrelsens föreskrift om ersättning vidnödutfodring.Min fråga är:När kommer och samebyar attfå sitt överklagande prövat av regeringsrätten?1990/91:78 av () tilljordbruksministern om spannmålsöverskottet:Årets skörd av spannmål är rekordstor.Överskottet beräknas till . Påexportmarknaden inbringar spannmålen i dagunder /kg, vilket leder till stora förluster,eftersom beslut innebar ettspannmålspris på /kg till producentenoavsett var spannmålen avsätts.Vänsterpartiets förslag, som ej vann gehör, innebaren radikal sänkning av spannmålspriset, vilket hadegjort dagens problem mindre. Det är nu angelägetatt snabbt få klarhet i hur regeringen avserfinansiera kostnaderna för spannmålsöverskottet.Det kan inte vara rimligt att finansiera kostnadernavia höjda slaktdjursavgifter. Det motverkar ju isjälva verket en del av målet med beslut.I stället måste möjligheter till överlagring ochbiobränsleproduktion analyseras. Jag vill frågajordbruksministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attfinansiera kostnaderna för spannmålsöverskottet?1990/91:79 av () tilljordbruksministern om dispenser från skyldighetenatt ha kor på bete:Den nya djursskyddslagen innebär attdjurhållningen skall baseras på ett störrehänsynstagande till husdjurens behov.Mjölkkor skall släppas ut på bete om inte särskildaskäl föreligger för dispens. För nystartare är detsällsynt med dispenser, men för jordbruk som fannsföre lagens tillkomst beviljas dispenser mergeneröst. Det tycks särskilt gälla stora gårdar medhög grad av rationalisering och effektivisering iproduktionen, t. ex. Harpsund.Ett alltför flitigt och slentrianmässigtdispensgivande förtar den nya lagens effekter. Jagvill därför fråga jordbruksministern:Avser regeringen vidta åtgärder för att minskaantalet dispenser från djurskyddslagen?den 10 oktober1990/91:80 avSten i (m) tillsocialministern om aids:Nyligen presenterades chockerande siffror överantalet aids-fall i , och den stora nyheten varen alarmerande ökning bland de heterosexuella.Det är t.o.m. så att antalet heterosexuelltnysmittade dominerar.Enligt uppgifter är det i huvudsak frågan om delsmänniskor från s.k. högriskområden, dels svenskarsom smittats på utlandsresan.Det är därför allvarligt att ansvariga myndigheterinte informerar om detta faktum.I dag upplever många situationen att det ärviktigare att dölja var den ökande aids-smittankommer ifrån, än att hindra spridning.Vilka initiativ är statsrådet beredd ta medanledning av uppgifterna avseende nya aids-fall?11 § Kammaren åtskildes .