prot · GE0912 · 1990-10-22 00:00:00 — Nästa årkommer läkarbesök att kosta . Kanske måsteman också hämta ut medicin, och den kostar 75 kr.Det blir . För den som bor i och sommåste åka till för att besöka en läkare blirdet ofta fråga om en resa som sträcker sig över heladagen. Då måste pensionären ha någonting att äta.Det räcker inte med några smörgåsar i handväskan.Om maten kostar . Och det är en orimlig summa.Resan ingår ju inte heller i högkostnadsskyddet.Det hjälper inte de här pensionärerna att man avseratt höja högkostnadsskyddet från nuvarande ca 900kr. Bara höjningen avhögkostnadsskyddet innebär ju en fördyring per årmed , dvs. , och det är ingen dålighöjning. Man måste också göra jämförelser medvad pensionärerna kommer att få för skattehöjningen -- . ,som skall betala hela kalaset. Men det är inte baradet att pensionärerna inte kommer att ha råd att gåtill doktorn. Sjukvårdens avgiftshöjningar måsteväl med regeringens sätt att räkna vara precis likainflationshöjande som andra prishöjningar. Vianser att det behövs en samlad översyn avsjukvårdens möjligheter att finansiera sinverksamhet.Är socialministern beredd att tillse att vi får ensådan utredning?Anf. 47 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag säga att det finns enutredning som tittar på det samlade stödet tillkommuner och landsting med anledning avskatteomläggningen. När det gäller finansieringenav kommunernas och landstingens verksamhetfinns det således redan en utredning.Margó säger att det saknas 8miljarder vid ingången till budgetbehandlingenavseende nästa års budget. Det är en oerhört storsumma -- på många sätt är den nästan ofattbart stor.Men att säga att förklaringen till detta skulle varaden politik som regeringen bedriver gentemotlandsting och kommuner tycker jag faktiskt är attnågot förenkla det hela. Förklaringen är ju denonormalt stora kostnadsökningen inom landstingoch kommuner samt inom produktion, service ochtillverkning över huvud taget i landet. Framför alltär vår tillväxt så låg att det inte går att ha dennastora kostnadsökning. Att, som sagt, bara säga attförklaringen här är regeringens politik gentemotkommuner och landsting tycker jag är ett förenklatresonemang.Sedan måste jag säga att det är en förskräcklig bildsom Margó här ger av pensionärersom inte kan ta sig till doktorn. I detta land harfaktiskt ännu aldrig någon gammal människanekats sjukvård av ekonomiska skäl vare sig hosdistriktssköterska, hos läkare eller på sjukhus. Istället finns det andra bekymmer som hängersamman med köer och med brister i organisationoch effektivitet. Men vi nekar alltså inte någonsjukvård av ekonomiska skäl. I en så svår debattsom den om hälso- och sjukvårdens utvecklingtycker jag inte att man skall anföra den typen avargumentation.Vidare finns det, Margó ,utvecklingsmöjligheter inom landstingen. Tack ochlov, skulle jag vilja säga, inser också landstingendetta. Inte minst gäller det ,som i sin vägvalsutredning tar mycket stora krafttagnär det gäller att ta reda på hur landstingensverksamhet skall organiseras och struktureras införframtiden. Jag ser med stort intresse fram emotbl.a. 48 MARGÓ ():Herr talman! Socialministern förnekar att det ärregeringens politik som har försatt landstingen inuvarande situation. Innebär det attsocialministern också förnekar att landstingen harblivit av med 15,5 miljarder ? Menarsocialministern att far medosanning vid presentationen av siffror?Landstingsförbundet visar också på att man inte harkunnat kompensera sig för förlorade inkomster,eftersom man av olika skäl har kunnat höja skattenmed bara . Deförlorade statsbidragen motsvarar alltså enskatteökning om 4--. Det är detta som harförsatt landstingen i nuvarande situation.Sedan säger socialministern: har vi aldrignekat någon pensionär av ekonomiska skäl att fåkomma till sjukvården. Nej, det är måhändariktigt. Vi har en socialtjänst som kan träda in. Menjag kan inte inse att en pensionär skall behöva varahänvisad till för att ha råd medsjukvård. Det finns faktiskt en gräns för hur storautgifter pensionärerna orkar med. Frågan är omman inte har nått gränsen vid . för ettläkarbesök.Var anser socialministern att taket går här för skall börja göra ekonomiska överväganden föratt se om man har råd eller inte? Om det inte är vid100 kr., är det då vid . ?Dessutom svarade socialministern inte på min frågaom inte prishöjningarna inom sjukvården får någraeffekter beträffande inflationen. Det måste de välfå. Om man säger att det är viktigt att hålla tillbakaprisökningarna på andra områden, måste välprisökningarna inom sjukvården ha precis sammaeffekt. I så fall måste det vara av intresse förregeringen att hålla tillbaka prisökningarna äveninom sjukvården.Till slut: Socialministern hänvisade till pågåendeutredning beträffande kommunernas ochlandstingens ekonomi. Men det var inte en sådanutredning som jag tänkte på. Vad jag avsåg var enparlamentarisk utredning, som för resonemang föratt se om det går att komma fram till förslag, somskulle ge en möjlighet för landstingen att skaffa signya inkomster nu då både statsbidragsvägen ochskattevägen är stängda.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1990/91:22 omlegitimation av naprapaterAnf. 49 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att lägga fram förslag omlegitimation av Doctors of , som lade fram ettförslag om legitimation för vissa kiropraktorer i ettdelbetänkande (SOU 1987:12) och i övrigtlade fram förslag om alternativmedicin i etthuvudbetänkande (SOU 1989:60) , harutförligt diskuterat frågan om legitimation avnaprapater.I delbetänkandet om kiropraktiken framhöllkommittén, att behörighetsfrågorna måste ses ibelysningen av hälso- och sjukvårdslagens(1982:763) krav, att hälso- och sjukvården skallvara av god kvalitet och tillgodose patienternasbehov av trygghet i vården och behandlingen. I detperspektivet blir utövarnas allmänna medicinskakompetens, kunskaper i diagnostik och insikter omterapins begränsningar minst lika viktiga som självabehandlingsmetodiken.Kommittén framhöll att legitimationsfrågan måsteavgöras på sakliga grunder och inte efter någonsorts rättviseresonemang. Kommittén påpekadeockså att naprapaterna utgör en betydligt yngregrupp än Doctors of Chiropractic, som funnits iSverige . Internationelltsett är naprapaterna en nästan okänd grupp och harföljaktligen inte heller kommit i fråga förlegitimation i något annat land.Mot denna bakgrund ansågalternativmedicinkommittén att det för närvarandeinte förelåg förutsättningar för legitimation avnaprapater.Då emellertid naprapaterna har en lång utbildningoch deras kunskaper och kompetens är allmäntvitsordade förordade kommittén att regeringenprövar frågan om deras legitimation närnaprapaterna kan uppvisa studier som konfirmerareffekten av sina metoder.Alternativmedicinkommitténs betänkande harremissbehandlats och dess förslag bereds iregeringskansliet. Någon ny vetenskapligdokumentation om effekten avnaprapatbehandling har inte framkommit. Det är iförsta hand som skall bevaka dennafråga.Jag är beredd att ta upp frågan om en eventuelllegitimation för gruppen Doctors of Naprapathyom ett tillräckligt underlag presenteras avsocialstyrelsen, vilket visar att det finns skäl attföreslå en sådan legitimation.Martin anser att beslut i vårasom ett breddat underlag för mervärdeskatt(SkU31) innebär en orättvisa mellan olikabehandlingsformer och fördyrar alternativsjukvård.Av regeringens proposition 1989/90:111 omreformerad mervärdeskatt m.m. framgår attutgångspunkten vid utformningen av undantagetfrån mervärdeskatteplikt för sjukvård var attundantaget skall omfatta sådan vårdverksamhetsom ligger inom de allmänpolitiska ramarna förvilka typer av vård som bör ha stöd från samhället.Undantaget från skatteplikt enligt lagen (1968:430)om mervärdeskatt omfattar i huvudsak sådan vårdsom kan berättiga till sjukvårdsersättning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring och vårdsom tillhandahålles av någon med särskildlegitimation att utöva yrke inom sjukvården.Genom denna utformning av bestämmelserna skeren kontinuerlig anpassning av det skattefriaområdet till de nya behandlingsformer somsamhället kan komma att stödja. I den mån ettlandsting väljer att sluta vårdavtal med naprapaterinnefattas dessa också av skattefriheten.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill tacka socialministern försvaret på min interpellation, även om det inte varnågot egentligt svar på min fråga om huruvidaregeringen avser att lägga fram förslag omlegitimation av Doctors of Naprapathy. I stället föratt ange en viljeinriktning är svaret närmast enredovisning av alternativmedicinkommitténsnärmast negativa syn på frågan om legitimation avnaprapater.I tider av stora ekonomiska problem i allmänhet,och för sjukvården i synnerhet, borde det varaviktigt att på olika sätt ta till vara de resurser somfinns inom sjuk- och hälsovården. är detsjälvklart viktigt att olika typer av sjukvård blirmöjlig att få, allt efter människors efterfrågan ochbehov. Det är bl.a. mot denna bakgrund som jagoch många andra här i har arbetat för attäven naprapaterna skall kunna få legitimation.I vårt land är ca 350 naprapaterverksamma. ger de ca200 000 patienter ungefär 1 miljon behandlingar.Antalet patienter, liksom antalet behandlingar,visar att tilltron till och intresset för behandling avnaprapat är mycket stort i vårt land. Men tyvärr kannaprapaterna ännu inte bli legitimerade.Socialministern redovisar i sitt svar vadalternativmedicinkommittén har anfört omlegitimation, nämligen att hälso- ochsjukvårdslagen kräver att sjukvården skall vara avgod kvalitet och tillgodose patienternas behov avtrygghet i vården och behandlingen. Det framhöllsvidare i interpellationssvaret att ''I det perspektivetblir utövarnas allmänna medicinska kompetens,kunskaper i diagnostik och insikter om terapinsbegränsningar minst lika viktiga som självabehandlingsmetodiken. ''Mot bakgrund av detta vill jag erinra om attnaprapatutbildningen i vårt land ligger på enmycket hög nivå. Inträdeskravet är godagymnasiebetyg, eftersom det är många sökande.Doktorsexamen kan avläggas efter fyra årsheltidsstudier. Lärare vid deras skola är läkare,varav flera är medicine doktorer och några ävendocenter.Anledningen till att alternativmedicinkommitténinte arbetade fram ett underlag som kan möjliggörabeslut om legitimation och inte själv föresloglegitimation var enligt interpellationssvaret främstatt gruppen naprapater utgör en betydligt yngregrupp än kiropraktorerna, vilka fått legitimation,och att naprapaterna internationellt sett är ''ennästan okänd grupp. ''I anledning av regeringens proposition omlegitimation av kiropraktorer, och dessutom underden allmänna motionstiden , var vi många somväckte motioner med krav på att skulleuttala sig för att även naprapater skulle kunna fålegitimation. På socialutskottets förslag beslötriksdagen enhälligt att uttala sittinstämmande i motionärernas bedömningar att detinom naprapatin bedrivs ett seriöst arbete, och,sade socialutskottet och därmed ''Såsnart tillräckligt underlag för ställningstagandeföreligger beträffande naprapaterna bör regeringenpröva frågan om deras legitimation. ''Eftersom inga initiativ tycktes ha tagits avregeringen i anledning av detta riksdagsuttalande,väckte jag och flera andra på nytt motioner i fråganunder årets allmänna motionstid. Dessa motioneravstyrktes av socialistiskamajoritet, som hänvisade till fjolåretsriksdagsuttalande och attalternativmedicinkommittén framlagt sittslutbetänkande.I våras inträffade något som har speciell betydelseför naprapaterna. Då beslöt nämligen denriksdagsmajoritet som står bakom skattereformenatt sjukvårdstjänster av icke legitimeradyrkesgrupp skall momsbeläggas fr.o.m. årsskiftet.Bl.a. vi i reserverade oss motmomsbeläggningen av alternativmedicinensutövare i den mån de är kompetenta. Utöver attden trygghet saknas som en legitimation ger bådepatienter och utövare, kommer dessutom alla desom vill utnyttja naprapaterna att få en kraftig extrafördyring fr.o.m. årsskiftet på grund avmomsbeläggningen. Socialministern tar inte dettaförhållande med särskilt stort allvar, utan hänvisartill att landsting kan välja att sluta vårdavtal mednaprapater och därigenom ge dem momsbefrielse.Att momsbeläggningen är ett nytt argument för attsnabbt få fram förslag om legitimation avnaprapater är klart. Sedan jag skrevdenna interpellation har i skrivelse tillsocialdepartementet , , framhållitvikten av att beslut om moms på naprapattjänsterrivs upp och att tillräckligt underlag för beslut omlegitimation för naprapater tas fram omgående.Jag har ställt min interpellation för att vi alla somanser att naprapater bör få legitimation skall få vetaom regeringen avser att arbeta för det. Som jag harnämnt saknas det i svaret en viljeinriktning. I svaretsäger statsrådet att hon är beredd att ta upp frågan,om tillräckligt underlag presenteras avsocialstyrelsen.Mot den bakgrunden vill jag fråga socialministern:1. Strävar regeringen efter att få fram ett underlagsom kan möjliggöra ett beslut om legitimation avnaprapater?2. Kommer regeringen att uppdra åtsocialministern att arbeta fram ett sådantbeslutsunderlag?Anf. 51 Socialminister ():Herr talman! Jag har träffat företrädare förnaprapaterna. Med min lekmannamässigautgångspunkt har jag blivit mycket imponerad överutbildningens kvalitet och omfattning. Men jagvidhåller att en av de väsentliga grunderna för attutfärda legitimation är att också denna grupp skallvetenskapligt dokumentera sitt arbete. Det ärsocialstyrelsens uppgift att se till att sådanvetenskaplig dokumentation tas fram. När denfinns är jag beredd att pröva frågan omlegitimation. Mitt svar på den punkten är alltså utantvekan ja.Anf. 52 ():Herr talman! Jag tackar för de uppgifterna. Meninte heller i det sista anförandet visade statsrådetnågon viljeinriktning. Man avvaktar snällt attsocialstyrelsen skall komma med ett lämpligtbeslutsunderlag.I denna liksom i så många andra frågor är det viktigtatt vi politiker visar i vilken riktning vi vill attutvecklingen skall gå och att resurser sätts in för skall få det erforderliga beslutsunderlaget.Jag vädjar till socialministern att vara aktivare idenna fråga för att tillgodose önskemålen från demånga som anlitar naprapater -- jag nämnde att detårligen är 200 000 personer -- och frånnaprapaterna själva. Ge uppdrag attskaffa fram det underlag som saknades ialternativmedelskommittén.Tilltron till naprapaterna i vårt land är mycket stor.Det visar det stora antal människor som utnyttjarnaprapaternas tjänster. Naprapaterna utnyttjasockså i stor utsträckning av företag, och LO ochTCO har inom sin rehabiliteringsverksamhetgenom en särskild försäkring gjort det möjligt förmedlemmarna att lättare få hjälp av naprapater.Jag skulle kunna anföra många fler exempel. Det äralltså inget tvivel om att tilltron till naprapaternahos det svenska folket är mycket stor.Som jag sade i mitt första inlägg har naprapaternaen god utbildning. Den utbildningen kanmyndigheterna kontrollera och ha synpunkter på,så att den håller den nivå som vi kräver för att enyrkesgrupp skall få legitimation.Den orättvisa som på grund av momsbeläggningendrabbar de människor som vill utnyttjanaprapaterna har statsrådet inte kommenterat. Jagtycker att det är viktigt att socialministern bevakarpatienternas intressen och inte ser skattefråganenbart ur skrivbordssynpunkt. Vi måste hajämställdhet mellan människorna, oavsett vilkentyp av vård de söker.Jag vädjar till socialministern att ta ett initiativ äveni det fallet.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation om biståndspolitikenoch demokratimåletAnf. 53 Statsrådet ():Herr talman! har eninterpellation ställt tre frågor till mig ombiståndspolitiken och demokratimålet.För det första om regeringen anser attdemokratimålet för svensk biståndspolitik ocksåinnebär ett åtagande att verka för flerpartisystem iu-länder och, om svaret på fråga är ja, vilka medelregeringen använder i detta syfte.För det andra om regeringen avser vidta någraåtgärder inom ramen för svensk biståndspolitikmed anledning av det ökade intresset för och deväxande kraven på politisk pluralism ochflerpartisystem i en rad afrikanska stater.För det tredje om regeringen har några planer påbiståndssamarbete med nya länder därutvecklingen mot politisk demokrat bedömslöftesrik.Demokratimålet för svenskt bistånd är ett åtagandesom innebär att tagit ställning förmänniskors kamp mot alla former av politisktförtryck. Det är ett åtagande för det mödosammaarbetet att bygga upp samhällen som ger denenskilde möjligheter att delta aktivt i både denpolitiska och ekonomiska utvecklingen. I dessaåtaganden gäller det att arbeta på flera plan. Fördet första skall vi vid kontakter medmottagarländer fortsätta att framföra hur vi ser pådemokrati och mänskliga rättigheter. Genom ettkonsekvent agerande på alla nivåer har företrädareför svenskt bistånd stora möjligheter att påverka idemokratisk riktning.För det andra är biståndets långsiktiga ochvardagliga arbete för att bygga upp kunskap,ansvarstagande och självtillit en mycket värdefulldemokratiinvestering för framtiden. Detta handlarom utvecklingssamarbetet i sin helhet och dearbetsmetoder vi valt att prioritera. När människorfår utbildning och vana att organisera sig idemokratiska former får de också verktygen attpåverka sin framtid och göra sina röster hörda.För det tredje har biståndet till speciellademokratiinsatser i ökat kraftigt undersenare år. Regeringen avser att ytterligare öka detdirekta demokratibiståndet i kommande budget.Arbetet med att främja demokrati i måstesättas in i sitt sammanhang med en u-landsverklighet som präglas av fattigdom samtekonomiska och politiska orättvisor. Endast få har ett demokratiskt statsskick. Detta harofta historiska skäl. Många av de industriländersom nu pekar på och utvecklingen därsom ett exempel för , ägnade sig,historiskt sett, ganska åt förtryck ochdiktatur i sina kolonier. Omsorgen om derasdemokratiska utveckling har uttryckts i ord snarareän handling. I stället har ofta fått spelarollen av brickor i dessa länders säkerhetspolitik.De forna kolonialmakterna har i u-landssammanhang inte erbjudit några godaförebilder.Efter planekonomiernas sammanbrott i ,som så tydligt visat hur centralstyrning och brist pådemokrati lett bl.a. till ekonomisk ineffektivitet,betonar allt fler både givare och mottagare avbistånd demokratin som en drivkraft förutveckling, ekonomisk effektivitet och fördelning.Exempel på en ökad insikt om demokratinsdrivkraft för utveckling är kommunikén från detsenaste högnivåmötet med , kommunikén från deaftikanska staternas senaste möte med OAU iAddis Abeba samt den gemensamma nordiskakommunikén vid biståndsministermötet i många av samarbetsländer pågår en alltintensivare debatt, där demokratin, medyttrandefrihet, medbestämmande, insyn,pluralism, och fria val diskuteras allt mer öppet. IAfrika sprider sig i frågasättandet av enpartisystemfrån land till land. I har den enamilitärdiktaturen efter den andra ersatts med civila,demokratiskt valda regeringar. Även på många hålli har reformprocesser inletts, med sikte på enutveckling mot demokrati och mångfald.Den hälsar denna utvecklingmed största tillfredsställelse och är beredd attytterligare stärka arbetet för att stimulerademokratiprocessen. I biståndsverksamhetenmärks dynamiken bl.a. genom en snabbt växandeefterfrågan på speciella demokratiinsatser, därsvenska erfarenheter är av särskilt värde.Svaret på första fråga är alltsåja.Utvecklandet av flerpartisystem är för mångaländer en komplicerad process. Vi måste haförståelse för historia, där nationellenhet och samling var nödvändig för frigörelsenfrån kolonialmakterna. I många länder är krig,svält och stormaktstryck fortfarande den verkligheti vilken man har att verka. Det riktade stödet tilldemokratiinsatser är en biståndsform för stöd till deprocesser som leder till demokrati. När en sådanprocess kommit i gång utvecklas ofta kraven påflerpartisystem. I dessa fall anser jag att vi börlämna särskilt stöd. Reformer pålagstiftningsområdet och arrangerandet avallmänna val hör till de insatser vi redan harerfarenhet av. Båda kan bidra till att ettflerpartisystem växer fram. Stöd till enskildapolitiska partier är ett område där partier ochenskilda organisationer i kan göra viktigainsatser.Bland de åtgärder regeringen ämnar vidta medanledning av den ökande betoningen av pluralismoch flerpartisystem vill jag nämna följande. Underde har bidragen tilldemokratiinsatser ökat kraftigt. Ett högtutnyttjande av dessa medel avspeglar ett allt störreintresse från att ta del av svenskakunskaper och erfarenheter. har det rört sigom stöd till reformarbete vad gäller lagstiftning iländer som , , ,och . I de två senare ländernakombinerades arbetet med nya grundlagar ocksåmed stöd till de allmänna valen. Den typen av stödlämnades också till de demokratiska krafterna iChile när folkomröstningen och sedan de allmännavalen genomfördes som en slutpunkt fördiktaturen.För drygt en månad sedan fattades ett beslut om attstödja de demokratiska valen på . KapVerde har hunnit förhållandevis långt i sitt politiskareformarbete. För presidentämbetet planerasredan i november i år direkta, universella ochhemliga val. Parlamentsval, med deltagande avflera partier, äger rum . Det svenskastödet uppgår till 2 milj.kr. och inbegriper bl.a.studiebesök av valförrättare i ochkonsultstöd i Kap Verde.Moçambique har, just , tagit initiativ diskussion om hur på bästa sätt kanstödja demokratiseringsprocessen där. Bakgrundenär att konstitutionen kommer att revideras redan ihöst, vilket bl.a. innebär att flerpartisystem införs.De allmänna valen planeras för år 1991.Moçambique saknar demokratisk tradition ocherfarenheter. Såväl tekniskt som materiellt stödkommer att behövas när dessa planer skallförverkligas. har redan relevantaerfarenheter från andra länder som skulle kunnautnyttjas i Moçambique.Kraven på flerpartisystem hörs också starkt frånandra . I har det lett tillatt president för två veckor sedantillkännagav att konstitutionen skall revideras ochflerpartisystem införas. Vidare skall fria val, därflera partier tillåts delta, hållas senast i oktober1991. I har debatten om enpartisystem ellerflerpartisystem varit livlig. Presidenten har därtillsatt en kommission som utreder de politiskareformbehoven i landet.Det ekonomiska reformprogram som inletts iZimbabwe innebär ökad ekonomisk liberaliseringoch marknadsorientering. Kraven på en efterföljd iform av politiska reformer mot ökad pluralism blirallt starkare. Kanske är president om att inte lagfästaenpartistaten ett första steg på vägen mot ettöppnare samhälle.Då dessa länder tar steget från ord till handling ärvi självfallet beredda att lämna politiskt ochekonomiskt stöd.Sammanfattningsvis är regeringen beredd att göramycket omfattande insatser för att stödja endemokratisk utveckling. Biståndet skall även ifortsättningen vara en kombination av långsiktigautvecklingsinsatser och riktat stöd som harnyckeleffekt för den politiska utvecklingen. Detfinns redan erfarenheter att bygga på, från de merpraktiska insatserna som bidrag till att genomföraallmänna val till mer övergripande utbyte averfarenheter kring demokrati ochsamhällsplanering. Jag vill nämna ett par exempelpå den senare typen av insatser.I övergångsskedet mellan diktatur och demokrati iChile genomfördes ett brett upplagt seminariumdär svenska erfarenheter av demokratisksamhällsuppbyggnad på en rad områdendiskuterades med den samlade chilenskademokratiska oppositionen.Denna vecka genomförs en unik demokratiinsats iSydafrika, där representanter för svenskt samhälleoch näringsliv diskuterar demokrati,samhällsplanering och välfärd med representanterför de krafter som kan komma att styra samhälletnär det blir majoritetsstyre.Till detta kommer planer på att stödjaerfarenhetsutbyte mellan de afrikanska stater somnu befinner sig i början av processer mot ökaddemokrati.Därmed har andra frågabesvarats.Den tredje frågan rör eventuella nyasamarbetsländer.