prot · GE0918 · 1990-11-06 00:00:00 — Dessasiffror kan tyckas vara relativt låga, men skall sesmot bakgrund av att resultaten avprojektverksamheten ännu inte har slagit igenomfullt ut samt att tillgängliga resurser i vissa fall sattgränser för kursutbud och genomströmningstakt.För närvarande pågår en utvärdering, somberäknas vara klar , av deerfarenheter som vunnits av verksamheten hittills.Avsikten med utvärderingen, som initierats avLandstingsförbundet, ,, ochstatens invandrarverk, är att få kunskaper om hurprojekten initierats, förankrats och genomförtslokalt. Dessutom förväntas utvärderingen ge ettunderlag för att bedöma om metoden kan utvecklasinom andra yrkesområden och huransvarsfördelningen i så fall bör se ut.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.22 § Svar på fråga 1990/91:147 om tidpunktenför förslag om förändrad egenavgift iarbetslöshetsförsäkringenAnf. 132 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig närregeringen avser att lägga fram förslag om enförändrad egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen.I den mellan regeringen och i vårasträffade överenskommelsen om ekonomisk-politisk åtstramning ingick som ett inslag ensänkning av statsbidraget tillarbetslöshetskassorna. I 1990 årskompletteringsproposition (prop. 1989/90:150bil. 1) angav regeringen därefter etthandlingsprogram i tio punkter för att komma tillrätta med den överhettade ekonomin. Underpunkten åtta i handlingsprogrammet finns åtgärderför att dämpa den privata konsumtionen. Därangavs att, som ett led i finansieringen avarbetslöshetsförsäkringssystemet, egenavgiften,dvs. den del av medlemsavgiften som skall bidra tillfinansieringen av just arbetslöshetsförsäkringen,borde höjas. Det slås fast att avgifternas andel avfinansieringen bör öka från till 10 %.Utformningen och konsekvenserna av en höjningav egenavgiften visade sig emellertid merkomplicerade än vad som angavs ikompletteringspropositionen. Efter kontakter medfolkpartiet blev det klart att det var nödvändigt attnärmare utreda saken. Det gällde inte bara attutreda formerna för en höjning av egenavgiftenutan också analysera konsekvenserna av en sådanhöjning.Jag kan nu meddela att jag inom denärmaste dagarna har för avsikt att föreslåregeringen att tillkalla en särskild utredare meduppgift att bl.a. analysera konsekvenserna av ochföreslå formerna för en höjning av egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen. Jag vill ocksåavslutningsvis meddela att jag i alladessa delar har samrått med folkpartiet.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Minfråga var närmast en efterlysning. Det har, precissom arbetsmarknadsministern säger, träffats enöverenskommelse som fastlagts av riksdagen.Sedan har det gått nästan och ingentinghar hänt.Nu säger att detta inte är så enkelt,och det är naturligtvis riktigt. Frågan behöver bådeanalyseras och utredas. Men jag tycker att det ärmärkligt att regeringen har väntat i flera månadermed att sätta i gång ett arbete. kan man ju inte,fru talman, iscensätta någonting om det inte görs ettutredningsarbete som kan vara färdigt , och det skulle förvåna mig.Den överenskommelse som har träffats är bra.Inom parentes sagt blir de uppgörelser somregeringen träffar med i regel bra. Mendet räcker inte att göra upp och säga: har visamrått och är överens. Det är handling somefterlyses. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern:När vi nu är överens om vad som i sak bör göras ochvad detta bör leda fram till, kan man då förväntasig att regeringen i sina direktiv också anger att ettförslag skall komma fram mycket snabbt? Vi har jutappat . Det skulle vara välgörandeom arbetsmarknadsministern kunde kompletteramed löftet att hålla högsta möjliga fart inte bara in iriksdagens kammare utan också i regeringsarbetet.Anf. 134 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Socialdemokraterna brukar stå försina överenskommelser. Det skall vi självfallet göraockså i detta fall. Jag vill betona att det var mycketviktigt både för oss och att detta förslagvar ett led i en ekonomisk åtstramning. Dethandlade om att få ner den privata konsumtionen.Det är därför mycket viktigt att höjningen utformasså att det är den enskildes avgift som höjs.Det var detta som visade sig mer komplicerat. Omman nu genomförde en höjning rakt av skulle detsnarare bli de fackliga organisationernas kassorsom dränerades genom denna åtstramning och ickeden enskilde. Vi har varit överens om att hitta ensmidig väg att genomföra detta.Jag kan lova att de utredningar som jag tillsätter,och så också denna, kommer att arbeta såskyndsamt och effektivt som kan krävas.Anf. 135 ():Fru talman! Jag är tacksam för denkompletteringen, och jag tar påorden. Jag har svårt att se vad den nuvarandearbetsmarknadsministern inte skulle ha uppfyllt närdet gäller löften. Problemet har varit att det funnitsgamla försummelser och försyndelser.Socialdemokraterna lättade i opposition frånverkligheten och kom med en överbudspolitik, somlade grunden för väldigt många av de svåra problemsom vi har . Därför är tillnyktringen hosregeringen på dessa punkter välgörande, och det ärbra att vill ta sig an dessa frågor ochsätta högsta fart framåt. Detta är en angelägenförändring och dessutom en förbättring också förarbetstagarna. Jag vill önska lycka till så att visnabbt får ett förslag framlagt här i riksdagen.Anf. 136 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Vi skall väl inte analysera hela denförda politiken i den här debatten. Jag önskar ocksåfolkpartiet tillnyktring när det gäller att väljapartner i överenskommelser. Jag hoppas att demycket framgångsrika åtgärder som vi vidtog ivåras dels skall fullföljas, dels skall få effekt. Jaghoppas också att det betyder att ni kan övervägasamarbetspartner även när det gäller andra frågorän den här.Anf. 137 ():Fru talman! Jag vill inte undanhålla att jag gärnaser uppgörelser mellan skilda partier. Det viktiga ärresultatet, arbetsmarknadsministern, och resultateti våras för de ekonomisk-politiska åtgärder somfolkpartiet och regeringen kom överens om blevgott. Vi kan gärna fortsätta att träffaöverenskommelser, men vi skall inte i förväg dömaut sällskapet, utan det gäller att se till vad riksdagenkan åstadkomma till fördel för arbetstagare och förhela arbetsmarknaden. Får vi inte en godsamhällsekonomi, blir det mycket bekymmersamtpå arbetsmarknaden. Så här långt är vi överens ochjag vill återigen säga att det är mycket angeläget attförslaget kommer snabbt.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1990/91:51 till socialförsäkringsutskottetSkrivelse1990/91:15 till konstitutionsutskottetFörslag1990/91:10 till konstitutionsutskottetRedogörelse1990/91:1 till konstitutionsutskottetMotionerna1990/91:Fi4--Fi6 till finansutskottet1990/91:N7 till näringsutskottet1990/91:So9--So23 till socialutskottet1990/91:Ub1--Ub39 till utbildningsutskottet1990/91:N8--N10 till näringsutskottet1990/91:Sk13 till skatteutskottet1990/91:Bo1--Bo10 till bostadsutskottet1990/91:Sk14 till skatteutskottet1990/91:K5--K10 till konstitutionsutskottet1990/91:N11 till näringsutskottet24 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /91:JuU2--betänkanden /91:FöU1--betänkande 1990/91:TU4Näringsutskottets betänkanden /91:NU3 ochNU5Bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU325 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /911990/91:53 Lag om folkbokföringsregister, m.m.1990/91:57 Upphävande av lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan och TyskaDemokratiska Republiken m.m.Motionernamed anledning av prop 1990/91:16 Svensktmedlemskap i banken föråteruppbyggnad och utveckling1990/91:U1 av m.fl. (v)1990/91:U2 av Per m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:27 Vissalagstiftningsåtgärder till följd av beslutet om nyregional statlig förvaltning1990/91:Bo11 av m.fl. (m)1990/91:Bo12 av m.fl. (c)1990/91:Bo13 av m.fl. (fp)1990/91:Bo14 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1990/91:39 Denekonomiska politiken på medellång sikt1990/91:Fi7 av m.fl. (fp)1990/91:Fi8 av m.fl. (v)1990/91:Fi9 av m.fl. (mp)1990/91:Fi 10 av m.fl. (m)1990/91:Fi11 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1990/91:40 Ändradekapitaltäckningsregler med anledning avskattereformen, m.m.1990/91:N12 av ()med anledning av prop. 1990/91:43 Ändring i lagen(1985:193) om internationell järnvägstrafik:1990/91:L15 av m.fl. (mp)26 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 5 november1990/91:77 av () tilljustitieministern om brott med rasistiska inslag:Under våren, sommaren och hösten har vi medjämna mellanrum läst i tidningar och sett på TV hurden ena flyktingförläggningen efter den andrautsatts för olika våldshandlingar riktade mot deasylsökande som bor där.Hemmagjorda bomber har slängts in genomfönster, korsbränning har förekommit och deasylsökande har utsatts för hot, både muntligt ochskriftligt.Efter att ha besökt ett antal förläggningar har jagockså erfarit att man på flera håll inte velat anmälaalla tillbud för att inte ge för mycketuppmärksamhet åt dem.Dessa tillbud har ett klart rasistiskt förtecken.Hur många brott med rasistiska förtecken somförekommer ute i samhället, har jag inte kunnat fåfram siffror på.Rasistiska organisationer har inte berörts avnågot föreningsförbud, något som degröna anser blir mer och mer aktuellt.Med anledning av ovanstående vill jag fråga omjustitieministern är beredd1. att ta initiativ för att få fram statistik över hurmånga invandrare--flyktingar som ute i samhälletutsätts för brott som kan anses rasistiska,2. att verka för ett förbud mot organisationer, somhar etnisk diskriminering på sitt program eller utförrasistiska handlingar,3. att verka för att regeringen och/ellerjustitieministern kraftfullt fördömer de brott, somunder förekommit påflyktingförläggningar och i närheten av dem samt4. att arbeta för att dessa brott utreds ochmotverkas.1990/91:78 av () tillmiljöministern om Dalälven:Socialdemokraterna i länet tog 1985 initiativ till enkampanj för en ren Dalälv, en kampanj sommiljöpartiet i hälsade medtillfredsställelse.Miljöministern och Dalälvsdelegationen sade 1988:''Med hänsyn till den stora förekomsten av giftigametaller i och det stadigt ökade påslagetav dessa i anser vi att varje möjligreduktion av metallutsläpp till skalleftersträvas. ''har delegationen uppenbarligen backat fråndenna sin målsättning. De planerade åtgärderna förtäckning av gruvavfall, rening av lakvatten ochåtervinning av metall ur gruvvarpar skärs ned frånden 90-procentsnivå som är möjlig och somriksdagen sedermera beslutat om till enläckageminskning på . Delegationensordförande har låtit meddela att hantycker att det blir för dyrt och att pengarna medfördel i stället kan placeras i Polen.Under de här åren har olika alster och utredningarom älven avlöst varandra, såsom t.ex. Dalälvensvatten ISSN 0283/3867, en miljösatsningSOU 1988:34 och Utsläpp till 1990-09-11.Hälften av länets reningsverk fungerarotillfredsställande och fortfarande läckergruvvarpar och avfallshögar. Halva tiden fram till1995 har gått och de gröna undrar omlöftet kommer att hållas på andra områden än närdet gäller tungmetaller.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1. Kommer miljöministern att reagera på den lägreambitionen när det gäller tungmetallutsläpp ochverka för att ''varje möjlig reduktion avmetallutsläpp till '' också i fortsättningenav målet?2. Kommer miljöministern att motverka eventuelltförslag att sända pengar av Dalälvsdelegationensanslag till ?3. Kommer miljöministern att påskyndaåtgärderna så, att åtminstone några delar avplanerna är verkställda till det som avsågs varaslutåret, nämligen 1995?1990/91:79 av Margó () tillsocialministern om rättssäkerheten för patientersom felbehandlats:Sedan mitten av 70-talet tecknar samtliga landstingsamt , och kommuneravtal om patientförsäkring med konsortiet förPatientförsäkring. Konsortiet består avförsäkringsbolagen . Konsortiettecknar även patientförsäkring för den hälso- ochsjukvård som bedrivs av staten, kommuner samtprivata vårdgivare.Nuvarande försäkringsbestämmelser innehåller enrad reservationer. Exempelvis ersätts inte enkomplikation som inte kan undvikas ombehandlingen eller undersökningens risktagande ärmedicinskt motiverat.Detta förbehåll är givetvis inte möjligt för patientensjälv att kontrollera riktigheten av. För att kunnagöra en bedömning krävs att man själv harspecialistkunskaper inom det medicinska området.Förbehållet drabbar orättvist den lilla grupp --av patientskadorna -- som fårsällsynta komplikationer. I vissa fall ärkomplikationerna så sällsynta att patienten inteupplysts om risken för skada av behandling ellerundersökning.Det finns också patienter som inte fått korrektinformation om möjligheten att få en skada prövad.Enligt ersättningsbestämmelserna förpatientförsäkringen skall en skada anmälas tillförsäkringsgivaren från den tidpunkt dåskadan först visade sig och inte senare än frånden tidpunkt då den åtgärd som orsakade skadanföretogs.Dessa patienter är praktiskt taget rättslösa.De har en skada som förorsakar livslång invaliditet,men patientförsäkringen avsäger sig ansvaret förderas skador. Sjukvårdshuvudmännen avsäger sigockså ansvaret med hänvisning till att de tecknatavtal med patientförsäkringen och att desammanlagt betalar ca 75 milj.kr.per år för patienternas skydd. De vill inte skapanågra prejudikat genom att i vissa fall, hurbehjärtansvärda de än kan vara, utge extraskadebelopp.Med hänvisning till det anförda frågar jagsocialministern:1. Kommer regeringen att medverka till attbestämmelserna i patientförsäkringen ändras?2. Kommer regeringen att föreslå andra åtgärderför att öka patienternas rättssäkerhet, såsominrättande av patientombudsman eller visstskadeansvar för sjukvårdshuvudmännen?1990/91:80 av () tillkommunikationsministern om utredningenFinansiering av vägar och järnvägar:I oktober presenterade televerkschefen snabbutredningen av vägaroch järnvägar (SOU 1990:86), den s.k. . Redan innan den var klar gjordeverkschefen ett utspel om förvandling avteleverkskoncernen.Tony vill att koncernen skallgenomgå en privatisering, där av aktierna idet nya bolaget säljs ut på börsen för ca 20 miljarderkronor. Utspelet/förslaget är kopplat till genom att de 20 miljarderna skullekunna användas till finansiering av vägar ochjärnvägar. Förslaget återfinns också i den färdigautredningens avsnitt Finansiering genom aktivförvaltning av statens tillgångar.I utredningen finns också ett förslag om att göra detstatliga vägnätet helt marknadsfinansierat samt attvägverket skall bilda ett dotterbolag,, med detta syfte. Genom enviss konstruktion där vägavgifter bakas in ibensinpriset räknar med att det inteskall behöva innebära ökade kostnader förkonsumenterna men att statsbudgeten trots dettainte skall belastas.Jag vill därför fråga statsrådet:1. Skall direktiven till (dir.1990:36) tolkas så att de innebar ett formelltuppdrag till utredaren att studera eventuellbolagisering, börsintroduktion och liknandeomvandlingar av statliga verk?2. Vilken principiell inställning har regeringen tilldet konkreta förslaget om bolagisering,utförsäljning och börsintroduktion avteleverkskoncernen?3. Anser statsrådet att förslag omatt bilavgifter inbakade i bensinpriset skall lösavägarnas finansieringsproblem utan att de belastarstatsbudgeten är realistiskt?27 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställts den 5november1990/90:153 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafikenFalköping-Nässjö:I samband med regeringens krispaket nämndes deti pressmeddelandet att bidragen till köp avinterregional trafik skall minskas. Den spårburnatrafiken mellan och har varithotad i omgångar. Vad händer nu med en viktigförbindelselänk mellan västra och östra ?Regeringen har länge fört en märklig politik när detgäller kollektivtrafiken. beslöt attmomsbelägga kollektivtrafik. bestämmersig nu länstrafikbolagen för mycket kraftigataxehöjningar som följd av riksdagsbeslutet.Samma sak gäller . Vi vet attkollektivtrafik måste vara prismässigt gynnat för attkunna konkurrera med bilen. Det som sker äratt regeringen är på väg att en gång till försvåra förkollektivtrafiken. Vi vet att spårburenkollektivtrafik är den mest miljövänliga. Varför villregeringen strypa den? Vart tog koldioxidmåletvägen?Min fråga till är: Vad kommer atthända med den spårburna trafiken mellanFalköping och ?1990/91:154 av () tillkommunikationsministern om Kinnekullebanan:Denna bana, som på ett elegant sätt förbinder delarav med huvudstaden och som skullekunna byggas ut till en god förbindelselänk medtrestadsområdet, upplevs som hotad när regeringeni sitt krispaket meddelar att den har för avsikt attminska köp av interregional trafik.Regeringens politik när det gäller spårburen trafikupplevs som minst sagt kluven. Järnvägarna nämnsofta som exempel på något som skall gynnas avmiljöskäl. Icke desto mindre är regeringen nu redoatt för utdela ett nytt slagmot den spårburna trafiken. Det första slaget skallsättas i verket då kollektivtrafikenskall momsbeläggas.Min fråga till är: Hur kommerdet att gå med Kinnekullebanan när regeringendrar tillbaka pengar för köp avinterregionaltrafik?1990/91:155 av ()till finansministern om bilförmåner:På senare år har antalet företagsbilar ökat markant.Företagen har infört ett system där de germedarbetare fri bil som också kan köras påfritiden -- inte bara i arbetet. Företagen betalar allakostnader inkl. drivmedel för sin medarbetare.Bensinbolagen har också kommit ut medEuropakort som medger att den anställde medföretagsbil kan semestra billigt på företagetsbekostnad. Fri bil med fri bensin innebär att de somhar denna förmån inte på något sätt känner avändringar i drivmedelspriset. De får inga chanseratt känna en prispress som skulle kunna ändrakörförhållandena. Det är orättvist mot de somtvingas betala bensin ur egen ficka. Det är orimligtur miljösynpunkt att en betydande del av bilförarnainte känner av prispressen.Vad avser statsrådet att göra för att komma till rättamed företagsbilarna?1990/91:156 av () tillkommunikationsministern om trafiken på E 4genom Vaggeryd:Genom det lilla samhället löper E 4-anmed en mycket intensiv trafik. Det har talats om attdet rör sig om 10 000 till 12 000 fordon per dygn.En betydande del av trafiken utgörs av långtradare.Trafiken löper ohämmat dygnet runt. Den ärmycket bullrande, och dieseldriften frånlångtradarna medför stora obehagliga utsläpp.Trafiken löper jämte en stor skola med upp till 800elever. Trafiken delar samhället i två hälfter. Tidvisär det mycket svårt att ta sig från den ena delen tillden andra. Störningarna för innevånarna ärbetydande, särskilt . Trafikproblemen iVaggeryd är inte enbart ett kommunalt problem --det är regionalt och i vid mening nationellt.Min fråga till är vad regeringenavser att göra för att lösa de olidliga problemen iVaggeryd. Planerar regeringen insatser för attsnarast leda trafiken förbi ? Kanregeringen tänka sig ett trafikförbud förlångtradare till 06.30 som ettsätt att skona medborgarna innan en trafiklösningär färdig?1990/91:157 av () tillindustriministern om produktion och underhållm.m. av järnvägens rullande materiel:Verksamheten vid en rad SJ-verkstäder är hotad.Asea , som ärmajoritetsägare i verkstaden i , har heltsonika beslutat att lägga ner verkstaden. i har 150 av de totalt 260 anställdavarslats om uppsägning. Risken finns att detnödvändiga yrkeskunnandet på området utarmasoch att görs beroende av utländskaproducenter och verkstäder för att klara järnvägensrullande materiel. mednedläggningsbeslut och inskränkningar påverkstadssidan har SJ enligt uppgift planer på attförlägga en omfattande order som gällermalmvagnskorgar till Norge.Jag vill därför fråga statsrådet:Vilka åtgärder planerar regeringen för att Sverigeskall ha kvar produktion, underhåll ochyrkeskunnande på nämnda järnvägsområde?1990/91:158 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafikennorr om tågtrafiken norr om läggas ner? Detär den fråga som bl.a. människorna i Norrbottenställer när de fått veta att regeringens s.k. krispaketinnebär en drastisk minskning av anslagen tilljärnvägstrafiken. Av den mycket knapphändigainformationen från regeringen framgår det dockinte vilka bandelar och tågturer som kommer attdrabbas av nedskärningar utöver de som SJ redanförvarnat om med hänvisning till momshöjningen.Jag vill därför fråga statsrådet:Innebär regeringens s.k. krispaket att tågtrafiken iNorrlandslänen kommer att läggas ner?28 § Kammaren åtskildes kl. 19.52.Förhandlingarna leddes av talmannen frånsamamnträdets början t.o.m. 2 § anf. 6 (delvis,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 4 § ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.