prot · GE091 · 1990-10-02 00:00:00 — Vi framhöll redan då frånvänsterpartiet, att livsmedelspolitik var en felaktigvarubeteckning eftersom propositionenhuvudsakligen handlade om jordbrukspolitik.Beslutet innebär att det tungrodda och, förproducenter såväl som konsumenter, hämmandejordbruksprisregleringssystemet skall avvecklasöver en femårsperiod.Men livsmedelskonsumenterna kan inte vänta i femår på att kanske få sänkt matkostnad. Det måstehända något nu! Regeringen har visat en påfallandeoförmåga när det gäller frågor kring matkvalitetoch matpriser. Många jämförelser visar att Sverigehar bland världens högsta matkostnader.Matpriserna stiger snabbare än andra kostnader.Det går inte att isolera en enda orsak, det handlarom flera olika mekanismer:* Världens högsta matskatt, när skall den sänkas? * Förpackningshysterin, när skall den dämpas? * Onödig reklam som kuponger och direktreklam,när skall de förbjudas? * Brist på konkurrens inom livsmedelssektorn,när skall den åtgärdas? * Brist på konsumentinflytande, när skall det öka?Livsmedelshandeln domineras av tre stora block,ICA, och . Detaljhandeln binds upptill inköp från den ''egna'' grossisten och styrs avcirkapris-listor. Konkurrensen är skenbar, s.k.extrapriser, kampanjer, annonser m.m. göregentligen maten dyrare för oss.Livsmedelsindustrin domineras också av ett fåtalaktörer -- varav staten och tillsammans är en,genom sitt samägda . ägerPripps, Falken och , som t.ex. dominerarmineralvattenmarknaden.Lantbrukskooperationen är en gigant inomlivsmedelsförädlingen. Småskaliga, lokalt baseradeförädlingsindustrier har mycket svårt att etablerasig på denna marknad. När skallkonkurrenslagstiftningen ändras?I har miljöministern lagt fram ettlagförslag som innebär att livsmedelshandlarnaåläggs att ta hand om alla förpackningar somkunden vill lämna. Syftet är att öka handelnsintresse av att få bort onödiga förpackningar. Närfår vi se ett sådant lagförslag i ?För låg- och medelinkomsttagare är de högamatpriserna ett gissel, många har mycket svårtatt få ekonomin att gå ihop. Än värre blir det närskattereformen fullt ut slår igenom. Det äroförsvarligt att inte regeringen har kommit medförslag som berör livsmedelspolitiken i sin helhet.Min fråga till jordbruksministern är:När tänker regeringen ta itu med de högamatpriserna?1990/91:8 av () till statsrådetBengt om kommunens ekonomi och densociala omvårdnaden:Både landsting och kommuner bedriver vård- ochomsorgsverksamhet som regleras av tvingandelagstiftning. För kommunerna är det framför alltsocialtjänstlagen som reglerar verksamheten. Förandra områden gäller t.ex. omsorgslagen ochsmittskyddslagen.Underlåter kommuner och landsting att ge vårdenligt dessa lagar kan sådana beslut upphävas avdomstol. Enligt hälso- och sjukvårdslagen måstesjukvård bedrivas enligt vetenskap och beprövaderfarenhet vilket ställer bestämda krav påsjukvårdens kvalitet. Man kan alltså inte åberopaskattestoppet för att vägra ge människor medel tillupphälle, rörelsehindrade den hjälp som ärnödvändig eller sjuka den behandling som äreffektiv mot deras sjukdom.I dagens läge med det kommunala skattestoppetinnebär det att nödvändiga utgifter måste betalasmed nedskärningar på andra områden. Kultur ställsmot vård. Kollektivtrafik mot omsorger.Förebyggande verksamheter inom alla områdenskärs ned.Inom område får detta svåra och välförutsägbara konsekvenser. På landets socialbyråersitter man med sparbeting som gör det heltomöjligt att bedriva den förebyggande ochuppsökande verksamhet som är en av grunderna isocialtjänstlagen. Att kunna delta isamhällsplaneringen, ha ett utvecklande samarbetemellan barnavård-barnomsorg-skola, utföra ettfältarbete med uppsökande verksamhet blandungdomar och missbrukare m.m. är ett minneblott.Resultatet blir att man kommer in , det blir''brandkårsutryckningar'', dåliga placeringar inomen allt mer privatiserad behandlingssektor och bristpå uppföljning.Det blir en allt mer krympande och repressivverksamhet som till slut bara handlar om budgetoch ekonomi. Budgetberedning, budgetbeslut ochbudgetuppföljning i ett ständigt och alltmerkortsiktigt kretslopp. Verksamheten, självainnehållet, har man inte tid att ägna sig åt.Tjänstemän med kompetens och ambition flyrfältet. Resultatet blir för alla inblandade, dyrt ochdåligt.Det kommunala skattestoppet är en djuptorättfärdig åtgärd som hårdast drabbar de mestutsatta grupperna i samhället och som dessutomställer deras berättigade krav i motsättning motandra gruppers berättigade krav på service ochstöd.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor:1 Är statsrådet beredd att medverka till att vårdoch omsorger undantas från skattestoppet?2 Om inte, vad tänker statsrådet vidta för åtgärderför att kommuner och landsting skall kunna bedrivasin verksamhet på ett humant och effektivt sätt?1990/91:9 av () till statsrådetMaj-Lis Lööw om invandrarverketshandläggningstider:Antalet asylärenden i invandrarverkets balans harmer än fördubblats det senaste budgetåret och ökatfrån 5 000 till 14 000. Den av invandrarverketberäknade förläggningstiden för asylsökande /92 kommer att vara 16,5 månadermot dagens 9 månader. skall nubygga sju nya förläggningar i . Chefenför invandrarverkets södra region, AndersWesterberg, sade i en intervju i Dagens Nyheterden : ''Att bygga ny förläggningar kostarbetydligt mer än de extratjänster som skullebehövas på invandrarverkets tillståndsavdelning''.Invandrarverket fick nej av regeringen på sinbegäran om fler tjänster. Huvudskyddsombudet vidinvandrarverket skickade en skrivelsetill regeringen och redogjorde för den fullkomligtohållbara arbetssituationen hos verket och frågadeom det kunde vara rimligt att den verksamhet somregeringen satt personalen att sköta inte får deresurser som krävs.De långa handläggningstiderna vållar svårt psykisktlidande för de asylsökande och är dessutom mycketdyrbara ur samhällsekonomisk synpunkt.Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att snabbtfå ner de allt längre handläggningstiderna hosinvandrarverket?1990/91:10 av Margó () till statsrådetBengt om föräldraförsäkringen:Ingen är obekant med att regeringen i sinaförhandlingar med omskatteuppgörelsen fick ge upp sitt vallöfte omutökning av föräldraförsäkringen.Socialdemokratiska partikongressen har därefterspätt på med att prioritera avdragen förfackföreningsavgiften framför den utökadeföräldraförsäkringen.Kommunernas socialförvaltningar ochförtroendevalda har trott på de utfästelser somgjorts, och i många kommuner har man därförändrat reglerna för intagning i förskolorna till 18månader. Detta skulle då sammanfalla med den tidsom föräldraförsäkringen skulle ha gällt.Min fråga till socialminister ärdärför:Vad kommer regeringen att ta för initiativ för attstödja de föräldrar som inte får en daghemsplats,och vad kommer regeringen att göra åtkommunernas 18-månadersregel?den 28 september1990/91:11 av () till statsministernom sysselsättnings- och befolkningsproblem iVästernorrlands län:Västernorrlands län har under den senaste tidendrabbats av många företagsnedläggningar ochplaner på nedläggningar. Minst 1 400 personer ärjust nu varslade om uppsägning, och många flerarbetstillfällen är hotade. Snabba och kraftfullaåtgärder är därför synnerligen nödvändiga för attinte detta så hårt drabbade län skallbli det län som även får den svagasteutvecklingen av alla län.Med hänsyn till frågans vikt och att den berör ettflertal departement är det, enligt min mening,väsentligt att statsministern genom svar på dennainterpellation redovisar för omregeringen avser att vidta samlade och erforderligaåtgärder för att dels möta de nu aktuellasysselsättningsproblemen, dels ge Västernorrlanden långsiktigt positiv utveckling.BefolkningsutvecklingVästernorrlands läns befolkning har under 80-taletminskat med nära 8 000 personer, och länet hardärigenom drabbats av störrebefolkningsminskning än något annat län. Ävenunder 1989 när alla län ökade sin befolkning hadeVästernorrland den procentuellt svagasteökningen.Barnafödandet under första halvåret i årredovisades länsvis. Även dessa uppgiftervisade läns svaga ställning. Medani landet som helhet barnafödandet ökat med 8,1 %under första halvåret 1990 jämfört med , minskade det iVästernorrland, vilket placerade Västernorrlandsist bland alla län även i denna statistik.Att den svenska babyboomen inte nåttVästernorrland är en följd av den mångårigautflyttningen av främst yngre personer.Prognoserna för befolkningsutvecklingen visar påfortsatt minskning av länets befolkning. Dessaprognoser är gjorda innan de nu aktuella kraftigaminskningarna av sysselsättningen blivit kända.Att kraftfulla åtgärder fordras för att vändabefolkningsutvecklingen i bordedet inte råda något tvivel eller oenighet om.Krislän i skymundanTrots att haft ennegativ befolkningsutveckling har det varit mycketsvårt att få gehör för åtgärder för att stärkaVästernorrlands ställning.År 1985 betecknade i sin länsrapportVästernorrland som ''ett krislän i skymundan''.Länsstyrelsens styrelse föreslog då som så mångaandra gånger enhälligt olika åtgärder för attförbättra utvecklingen i länet. Bl.a. föreslogs dåäven tillsättande av en särskild länsutredning förVästernorrland inom i syfte att''bidra till fördjupade kunskaper och vidgadförståelse för länets svårbemästrade problem samtpåkalla konkreta utvecklingsinsatser hos såvälnäringslivet som hos myndigheter, verk ochorganisationer''.Regeringen avvisade förslaget om dennalänsutredning, vilket framkom närindustriministern besvarade endärom av mig ställd fråga.Detta är bara ett exempel på hur svårt det har varitatt få regering och riksdagsmajoritet att insenödvändigheten av åtgärder för Västernorrland.Vi centerrepresentanter från länet har vid varjeriksmöte väckt motioner med krav dels på samladeinsatser för länet, dels på olika speciella insatsergällande lokaliseringar, satsningar på utbildning,kommunikationer och vägar m.m Vi har tyvärrtvingats konstatera att våra förslag inte fåttriksdagsmajoritetens stöd. Däremot har underårens lopp satsats stora belopp på ''paket'' för andradrabbade regioner i vårt land.Att problem inteuppmärksammats eller tagits på allvar finns mångaexempel på. Statliga verksamheter i länet har lagtsned, och flera för länet lämpliga lokaliseringar hargått till andra -- inte alls lika hårt drabbade -- län.Den 29 november 1988 ställde jag till statsministernfrågan om regeringen avsåg ''att framlägga ettsamlat program för att även länskall tillförsäkras en positiv utveckling''.Dåvarande arbetsmarknadsministern, , som besvarade min fråga uppgav att hon''inte (hade) för avsikt att föreslå regeringen attvidta några särskilda åtgärder''. Motsvarande svarhade () fått någon dag tidigare,nämligen att hon ansåg särskilda åtgärder förVästernorrland ''inte vara motiverade''.Jag har redovisat detta för att visa hur träffandelänsstyrelserns uttryck om ''ett krislän iskymundan'' var och vilken giltighet uttrycket hadeännu för mindre än . Den bristandekunskapen om och förståelsen för Västernorrlandhar medfört att erforderliga insatser uteblivit ochatt den negativa utvecklingen har fått fortgå utanatt den tagits på tillräckligt allvar.Våren 1989 framlade regeringen -- trots den ovanredovisade motsatta uppfattningen några månadertidigare -- i kompletteringspropositionen förslagom vissa åtgärder för . Inomcenterpartiet bedömde vi de föreslagna åtgärdernasom otillräckliga och föreslog dels 25 milj. kr. merän regeringen för särskilda regionalpolitiskainsatser m.m. för länet, dels riksdagsuttalanden omförbättrade kommunikationer, teletjänster ochhänsynstagande till speciellabehov vid statliga ny- och omlokaliseringar.Omfattande industrinedläggningar just nuVästernorrland står nu inför exceptionellasvårigheter i form av stora industrinedläggningar.Under innevarande eller upphör CascoNobels kiselsmältverk i , Hagraf iHärnösand, i , klorfabrik iÖrnsköldsvik och SCAs pappersbruk i Matfors.Tillsammans innebär det ett bortfall av mer än 1 000arbetstillfällen.I har Kabis läkemedelsfabrik med 115anställda, varav flertalet kvinnor, hotats avnedläggning. Tack vare intensiva insatser av facket,fabriksledningen, kommunen och länsstyrelsensynes dock just nu förutsättningarna vara relativtgoda för att genom ändrad produktionsinriktning fåbehålla denna fabrik.Denna vecka har ABB Railcar i Örnsköldsvikmeddelat att 100 personer skall friställas. I iÖrnsköldsviks kommun har varslat30 anställda, och i beräknas 20 personerfå sluta på Nordwin.Inom andra sektorer än industri kan nämnas attICA varslat om nedläggning av sin lagercentral iSundsvall med 165 anställda och att kommeratt minska med 50 personer vid sin lagercentral iHärnösand.Även inom den offentliga sektorn skerneddragningar. Vid T 3 i Sollefeå försvinnerexempelvis 120 arbetstillfällen när förbandetupphör.Dessa många exempel på bortfall av arbetstillfällenoch den överhängande risken för att kändanedläggningar följs av ytterligare många visar klartvikten av kraftfulla åtgärder. Det kan gälla åtgärderför stöd som kan motverka nedläggningarna ellerge möjlighet till ersättningsverksamheter.Länsstyrelsen har för regeringen redovisat krav påolika åtgärder för att både klara de akutaproblemen och utnyttja länets förutsättningar fören långsiktigt positiv utveckling.Ett län med utvecklingsmöjligheterBåde genom sitt centrala läge såväl i vårt land som iMitt-Norden och genom sina naturtillgångar, skog,jord och vattenkraft samt genom långindustritradition, bör ha godautvecklingsmöjligheter om en tillfredsställandeinfrastrukturella och även i övrigt erforderligasatsningar görs.Inom infrastrukturen saknas för närvarandemycket och stora satsningar som skulle kunna görasbåde för att kortsiktigt ge sysselsättning och för attlångsiktigt bidra till en positiv utveckling. Jag villkortfattat nämna några områden.Högre utbildning och forskning är en avgörandeförutsättning för ett läns utveckling. AvNorrlandslänen har numera denlägsta andelen högskoleutbildade, och en mycketlåg andel av ungdomarna går vidare tillhögskoleutbildning. En utveckling av högskolan iSundsvall--är därför nödvändig.Centern har i partimotion krävt dels fastaforskningsresurser vid bl.a. denna högskola, delsatt den skall utvecklas tilluniversitet. Riksdagsmajoriteten avslog i vårasdessa krav liksom min motion om utveckling avhögskoleverksamheten i ochJämtlands län till ett mittsvenskt universitet.Västernorrlands vägar är uttryckt i andel ickebelagda vägar och vägar med nedsatt axeltryck desämsta i landet. För verksamheter och boende iolika delar av länet, och inte minst för skogsbruketoch skogsindustrin, är en upprustning av vägnätetav avgörande betydelse. Från länets sida och frånoss centerrepresentanter från länet har vidupprepade tillfällen begärts satsningar för attVästernorrland skall få ett med övriga länjämförbart vägnät. I vår senaste motion framfördevi kravet på ett ''vägpaket'' för föratt uppnå detta syfte. Tillgången på medel förunderhåll av vägar är nu så liten i förhållande tillbehoven i länet att t.o.m. skraparbort asfalten och gör grusvägar av belagda vägar!Inget län har så stort investeringsbehov i vägar somVästernorrland. De aktuella friställningarna bordeleda till att ökade satsningar på vägar sker utandröjsmål.En väl fungerande järnvägstrafik gällande såvälperson- som godstransporter skulle vara av storbetydelse för utveckling. Berördakommuner, och vi riksdagsledamöterhar krävt upprustning av ostkustbanan ochinförande av snabbtåg mellan länet och Stockholm.Tyvärr synes den alltför låga investeringsnivå somfastställts för försena eller kanskeomöjliggöra snabbtågsprojektet.Vad gäller järnvägar i länet är bandelen ----i stort behov av upprustning.Dessutom har olika utredningar visat att en järnvägfrån till via skulle geavsevärt bättre utvecklingsmöjligheter i länet,som större andel av tyngregodstransporter skulle kunna gå på järnväg.Detta är några exempel på infrastrukturellasatsningar, som både skulle vara mycketbetydelsefulla för länets långsiktiga utveckling ochge arbetstillfällen för attkompensera den aktuellasysselsättningsminskningen.Positiva beslut fordras70-talets omlokaliseringar av statlig verksamhet tillVästernorrland betydde mycket för en vidgning avarbetsmarknaden. Men 80-taletsbefolkningsutveckling visar att det är nödvändigtmed ytterligare lokaliseringar till länet. Som jagnämnt har det varit svårt att få stödför satsningar på statlig verksamhet i länet ellertillförande av nya verksamheter. Jag vill ta uppnågra exempel, där regeringen borde kunnaingripa.År har bl.a. vi centerpartister motioneratom åtgärder för att utveckla och säkraverksamheten vid svensk arkivinformation iRamsele, SVAR. avvisaderiksdagsmajoriteten detta krav.Jag begärde även i en motion att mikrofilmning avkyrkobokföringsarkiven borde lokaliseras tillLjungaverk i kommun -- en ort och enkommun med stora aktuellasysselsättningsproblem. Även detta krav avvisadesav riksdagsmajoriteten.Vi centerpartister har även motionerat om attsamordna den centrala intagningen till högskolornamed centrala , , och medlokalisering till . Även denna motion haravslagits.Det finns många fler exempel på av oss föreslagnamen av riksdagsmajoriteten avslagna åtgärder. Detär enligt min mening viktigt att regeringen nu --trots att socialdemokraterna i avvisatkraven -- lägger fram förslag om en rad åtgärdersom skulle gynna utveckling.Lokalisera det nya till !Vid ny- eller omlokaliseringar bör hänsyn tas tillVästernorrlands stora behov av sysselsättning.Skolministerns radikala förslag om avveckling avskolöverstyrelsen och länsskolnämnderna ochbildandet av ett nytt skolverk borde geVästernorrland en väsentlig lokaliseringschans.Starka skäl bör nämligen finnas för att lokaliseradetta nya skolverk till den gamla -- nu hårtdrabbade -- skolstaden bakgrund av dels de synnerligen omfattandeindustrinedläggningarna och det övrigasysselsättningsbortfallet i , dels denlångsiktigt negativa befolkningsutvecklingen iVästernorrlands län ställer jag följande frågor tillstatsministern:1. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta medanledning av det stora bortfall av arbetstillfällensom sker i ?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attVästernorrlands län skall få en befolknings- ochsysselsättningsutveckling jämförbar med övrigalandet?1990/91:12 av i (m) tillstatsrådet om kollektivahemförsäkringar:Undertecknad är LO-medlem och är nuinskriven hos Svenska byggnadsarbetarförbundet.Nyligen har informerat medlemmarna attförbundet tecknat en kollektiv hemförsäkring fördessa, vilken gäller fr.o.m. den 1 november 1990.De som inte önskar hemförsäkringen ombedesmeddela detta, annars träder densammaautomatiskt i kraft. Logiskt sett borde det varatvärtom! De som inte önskar förbundets kollektivaförsäkring hos , men som av olika skäl intetillgodogjort sig ovan nämnda information, bliralltså mot sin vilja försäkrad. Även om det finns enspärr i form av att de två förstamånadsinbetalningarna skall ske viainbetalningskort, därefter sker avdrag viafackavgiften, är förfarandet ändå principielltfelaktigt!Jag har inget emot att fackliga organisationer tartillvara medlemmarnas intressen, t.ex. genomkollektiva försäkringar. Dock bör enligt minuppfattning två saker alltid uppfyllas. Dels skallolika försäkringsbolag i fri konkurrens kunnalämna offerter, dels skall den som vill vara med iförsäkringen göra en aktiv handling i form av ettgodkännande. Således tvärt emot vad som sker.Jag är medveten om att högsta domstolen, baseratpå gällande lagstiftning, godkänt Byggnadsagerande enligt ovan.Är statsrådet beredd medverka till förändringar ilagstiftningen så att den som erbjuds en kollektivförsäkring endast skall ingå i en sådan efter det attett aktivt godkännande givits?Om svaret blir nej, vad är då statsrådets motiveringför detta?1990/91:13 av Margó () tillsocialministern om sjukvården och landstingensekonomi:Under hela 80-talet har landstingens ekonomiförsämrats kontinuerligt. harberäknat att staten --1990 dragit in15,från landstingen. Deminskade statliga bidragen och den ekonomiskapolitik som förts har minskat landstingens reserverfrån ca 14 miljarder till minus 2 miljarder1990.Under 80-talet ökade landstingsskatten endast medca . och genom det beslutadekommunalskattestoppet finns det nu ingenmöjlighet att den vägen förbättra landstingensfinanser.Enligt uppgifter från landstingensekonomiansvariga går landstingen nu mot en svårekonomisk kris där de tvingas låna pengar även föratt täcka driftkostnaderna. Alla verksamheterkommer att drabbas av nedskärningar, utom desom är särskilt reglerade i lag, t.ex. omsorgsvården.Förutom direkta nedskärningar i vården diskuterasäven olika taxehöjningar och införande av nyaavgifter. Exempel på områden som varitavgiftsfria för patienterna men som kan kommaatt avgiftsbeläggas är besök hosdistriktssjuksköterskor, mödra- och barnhälsovård,mammografiundersökningar och förlossningar.Risken är uppenbar att all sjukvård som hittillsbedömts som så angelägna att den enskilde aldrigskall behöva göra några ekonomiska övervägandeni vårdsituationen nu kan avgiftsbeläggas.Det är inte bara den direkta vården som hotas avlandstingens ekonomiska kris. Personalproblemenkommer att ytterligare förvärras. Om sjukvårdeninte kan erbjuda konkurrenskraftiga löner ökarantalet vakanser, och bristen på personal skapar enännu tyngre och mer stressfylld arbetsmiljö för demsom trots allt ändå stannar kvar inom vården.Jag frågar därför socialminister . Kommer regeringen att föreslå några åtgärderför att landstingen skall kunna finansiera sinverksamhet när möjligheten att höjalandstingsskatten inte längre finns?2. Anser regeringen att det finns någranedskärningar, taxehöjningar eller införande avnya taxor som medför så allvarliga konsekvenser attde därför bör avvisas?den 1 oktober1990/91:14 av () till statsrådetLena om biståndspolitiken ochdemokratimålet:Diktaturernas och planekonomiernas fall i Öst- ochCentraleuropa har i en rad avseenden förändratförutsättningarna för det svenska u-landsbiståndet.Kommandoekonomin och enpartisystemet har nuförlorat varje lockelse som förebild. Sovjetunionenhar tydligt visat att man inte längre harnågot intresse av att hålla förtryckare i tredjevärlden under armarna. De som förr sökte spridasocialismen i världen är nu fullt sysselsatta med attreparera dess skadeverkningar på hemmaplan.Det är ingen tvekan om att frigörelsen i öst -- isamspel med en gynnsam fortsättning påförhandlingsprocessen i -- kan bidra tillatt demokratin får fotfäste i en rad därenpartisystemen tyckts näst intill orubbliga.Varför skall vi behöva hålla till godo med härskare,som genom enpartistyret kan skydda sittmaktinnehav mot utmanare, när de östeuropeiskafolken befriat sig? frågar sig många afrikaner medall rätt.Detta synsätt kom tydligt till uttryck vid enkonferens i med deltagare från 20afrikanska länder. Vad som kallats västerländskaidéer är inte bara västerländska -- de är universella,betonades det. ''skall vi inte längre nöja oss mednågra 'folkdemokratier' eller 'rådgivandedemokratier', nu måste det bli rena demokratier'',sade en av deltagarna -- en tidigare utrikesministeri -- enligt referat i internationell press.I några länder bl.a. i är flerpartisystemredan på väg att införas. I är det påförslag. I andra länder, bl.a. i och ,har oppositionens krav i denna riktning hittillsmötts med motvilja eller direkt motstånd. IZimbabwe har president tvärtemot tidensströmningar fört en engagerad kampanj för attomvandla landet till en enpartistat --ansträngningar som misslyckats.De tendenser vi nu kan skönja innebärsammantagna kraftigt ökade möjligheter förSverige att bidra till en demokratisksamhällsutveckling i . Tillfället attfrämja demokratimålet för svenskt bistånd haraldrig varit bättre.Vi skall naturligtvis vara medvetna om vårabegränsningar. Våra bidrag är bidrag påmarginalen. Det är inte de som avgör om endemokrati i ett mottagarland kan etableras,om etniska konflikter kan hanteras, om respektenför mänskliga rättigheter definitivt kan rota sig.Men dessa begränsningar lever vi alltid med ibiståndsverksamheten.