prot · GE0933 · 1990-11-27 00:00:00 — Och fördagen tycker jag att skall nöja sigmed att jag säger att jag slåss allt jag kan för attklara det även i det budgetarbete som pågår.Jag kan erkänna att också jag först tyckte att jaginte riktigt förstod hur momsplikten fungerade. Jagkände mig förvirrad och inte på något särskilt högtplan. Men i de genomgångar som vi har gjort harman redovisat att anslaget inte skall behövaanvändas för att betala moms om den utgår. Det ärinte självklart att det kommer att utgå moms. Detberor på hur ersättningen utformas i det enskildafallet. Och jag vill inte stå här och undervisajordbrukare och myndigheter i skatteplanering.Men vi har alltså fått försäkringar om att eventuellmoms för den här typen av ersättningar inte skallbelasta själva det anslag som utgår. Det skall intekunna minskas bakvägen.Anf. 50 ():Herr talman! Även om jag fortfarande inte riktigtförstår hur detta skall gå till tycker jag ändå att detvar ett klargörande. När vi i utskottet diskuteradedessa ersättningar, som sedan fattadebeslut om, togs inte den här aspekten upp, dvs. omman i det här anslaget skulle inräkna det som mansedan så att säga skulle få betala tillbaka tillsamhället i moms. Jag tror att det är viktigt för dekontrakt som skall skrivas mellan enskildajordbrukare och samhället att man vet vad det ipraktiken innebär. Och momsbeloppen är juavsevärda. Det är alltså ett väsentligt klargörandeatt momsbeloppet inte skall räknas in iersättningsbeloppet.När det gäller NOLA-ersättningen förstår jaggivetvis att jag inte här kan utkräva någraförhandsbesked om vad nästa års statsbudgetkommer att innehålla. Eftersom de här kontraktenär långsiktiga och skrivs , vill jagunderstryka att det blir ogörligt att ha ett sådantanslag och sedan inte följa upp det i detlångsiktiga arbetet. Jag tror att jag kan lovaåtminstone vårt stöd för en fortsatt hög ambitionnär det gäller detta.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1990/91:240 om svavelhalt ibunkeroljorAnf. 51 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen gjort för att åstadkomma radikalabegränsningar av svavelhalten i förbränningsoljorför färjetrafik i , och när vi kan förvänta ossatt bilaterala eller nordiska avtal kan komma tillstånd.Sjöfartens utsläpp av luftföroreningar är heltoreglerade. I regel används därför bunkeroljor medrelativt höga svavelhalter som oljebolagen inte kansälja i land, och kväveoxidutsläppen renas inte alls.Det är riktigt att en stark miljöopinion harinneburit att ett antal färjerederier under desenaste åren börjat använda mer lågsvavlig olja, ivissa fall längs hela färdsträckan i andra fall ihamnområden och skärgård.Både miljöavgiftsutredningen och sjöfartsverkethar utarbetat förslag till hur man kan begränsasvavelutsläppen från sjöfarten.Förslaget från miljöavgiftsutredningen innebär ikorthet att ett avgiftssystem införs för bunkeroljormed svavelhalt.Sjöfartsverket konstaterar i sin rapport att fråganom att få till stånd en reduktion av svavelinnehållethelst bör lösas internationellt inom de organ därfrågan behandlas, dvs. HELCOM() och IMO().Sjöfartsverket anser även att en unilateral, dvs.ensidig, svavelbegränsning kan övervägas för fartygsom ofta går i svenska vatten.Regeringens arbete är inriktat på attfå till stånd en nordisk samsyn som gör det möjligtatt begränsa svavelhalten i bunkeroljor.Jag avser att behandla denna fråga i denmiljöpolitiska propositionen . Även ifrågan om utsläppen av kväveoxider från sjöfartenavser jag att återkomma i samma proposition.Anf. 52 ():Herr talman! Bakgrunden till den här frågan är ettbesök jag gjorde hos förra veckan.Jag fick då klart för mig att det finns rederier iNorden som bedriver färjetrafik, bl.a. påStockholm, och använder sig av svavelrikbunkerolja som är betydligt billigare. Dessarederier får naturligtvis en stor kostnadsfördel. menar man att det blir ohållbart förde svenska rederierna att fortsätta med lågsvavligolja om detta fortgår. Jag fick intrycket att det ärganska bråttom när det gäller att förhindra enytterligare försämring.Det svar som jag har fått av miljöministern gåregentligen bara ut på att man skall vänta till våren1991 för att se vad som då kommer.Det är naturligtvis bra om man får till stånd ennordisk samsyn. Det är väl en förutsättning för ettavtal. Men jag måste ändå fråga miljöministern: inte inriktat på att få till stånd bilateralaavtal just inom , kanske i första hand mellanSverige och och mellan ochDanmark som det här angår?Jag vill också gärna berätta för ministern, om honinte redan känner till det, att IMOs ansträningarinternationellt är mycket blygsamma. IMO tänkersig en 50-procentig reduktion , vilket inteär acceptabelt med tanke på denförsurningssituation som vi har i . Som jagser det måste vi ha en högre ambitionsnivå.Anf. 53 Miljöminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt vi behöver ställa högre krav. Och en del av vårtarbete går ut just på att få enighet kring sådanahögre krav så att vi även kan driva dem genomIMO.Det nordiska arbetet pågår intensivt. Det är ettnordiskt land som går emot en sådanöverenskommelse, vilket är vårt bekymmer just nu.Vi skulle vilja ha en nordisk samsyn, och vi arbetarmycket intensivt för det. Men verkligheten ärsådan.Det är så tydligt för var och en som vet vad dethandlar om att det är fråga om farvatten som viutnyttjar tillsammans. Det är mycket viktigt att vifår alla med oss för att undvika att de som bär sigbra åt blir utkonkurrerade av dem som bär sig illaåt. Det är ju detta det handlar om. Jag kan försäkraatt vi kommer att göra allt vi kan för att få allanordiska länder med oss. I värsta fall får vi nöja ossmed några.Anf. 54 ():Herr talman! Det var ett positivt svar, och vi får sevad som händer. Jag vill ändå framhålla att det äveni finns starka krafter som vill inväntainternationella avtal och inte gå före på det sätt sombåde jag och miljöministern förespråkar. Det har viju sett i remissvaren på miljöavgiftsutredningensförslag om att ensidigt gå in och lägga miljöavgifteri på just svavel i bunkeroljor med mer än0,svavelhalt. Det är naturligtvis oroväckandeatt läsa sådana remissvar, där det helt saknasförståelse för dessa problem ur miljösynpunkt.Men om jag har förstått miljöministern rätt kan viförvänta oss att det kommer att bli någon typ avavtal eller krav inom det närmaste året.Anf. 55 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill påpeka att det finnsytterligare möjligheter som vi kommer att försökautnyttja. En sådan är det inledda arbetet mellanÖstersjöstaterna, som ju startades i medstatsministerkonferens och där en deklarationutfärdades. Vi skall till januari ha upprättatnationella planer och före utgången av 1991 ettgemensamt aktionsprogram för att räddaÖstersjön. Med den ökning som sjöfarten nu har ärdet naturligtvis väldigt betydelsefullt att vi i tidangriper den här typen av problem tillsammans.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1990/91:242 om CFC-avvecklingenAnf. 56 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen avser vidta för åtgärder för att tillseatt CFC-avveckling inte leder till ytterligaremiljöproblem.Regeringen avser att i den kommandemiljöpolitiska propositionen taupp frågan om åtgärder för att begränsaanvändningen av HCFC- och HFC-föreningar.Redan i 1988 års miljöpolitiska propositionfastslogs att CFC-användningen inte får ersättas aven användning av andra kemikalier som medförmiljö- eller hälsorisker och att målsättningen är attavveckla användningen av HCFC-föreningar.Arbetet med att snabbt ersätta CFC påkemiföretagen runt om i världen har fokuseratsrunt ofullständigt halogenerade klorfluorkarboner,HCFC, och ofullständigt halogeneradefluorkarboner, HFC.Dessa substanser är testade avseendeozonnedbrytande potential och klimatgaseffekt.Man vet att de inte är helt miljövänliga, menbetydligt bättre än CFC. är de inom vissaområden, t.ex. kylskåp, en förutsättning för attsnabbt kunna stoppa CFC-användningen. Finnerman att de har sådana skadliga effekter att deendast skapar nya, kanske värre, problem i ställetför att bidra till att lösa problemet med uttunningav ozonskiktet, skall naturligtvis all användningstoppas.Sverige har aktivt arbetat internationellt inom dets.k. Montrealprotokollet med att användningen avHCFC skall begränsas till de områden där deverkligen behövs, för att snabbt kunna ersättaCFC. Dessutom har verkat förrapportering och kontroll av användningen samtför att sätta ett slutdatum för all användning till år2010.Parterna till Montrealprotokollet har i juni 1990enats om att dessa föreningar endast ärövergångssubstanser där användningen skallbegränsas och , men inte senareän , ersättas med helt miljöriktiga alternativ.Självfallet kommer regeringen att noga följaeffekterna av CFC-avvecklingen och vidta åtgärderom det behövs.Anf. 57 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det var en beskrivning av situationen och litetgrand en deklaration av att regeringen följerfrågan. Det kanske inte var ett svar på den frågasom jag egentligen hade ställt: Vad gör regeringenoch miljöministern för att ta reda på de bekymmersom de nya ersättningsämnena kan orsaka? Detbeslut som fattades om att vi skall tabort freonerna för att klara ozonskiktet harbedömts som en väldigt viktig internationellöverenskommelse. börjar glädjen litet grand attgrumlas, när det kommer propåer om att de ämnensom används i stället inte är så bra. De skapar nyaproblem som vi inte hade tänkt på. Egentligenborde vi ta reda på det innan vi börjar användadem.Nu säger miljöministern att dessa nya ämnen inteskadar ozonskiktet och att de är undersökta. Mendet finns andra frågor. Vad händer när dessa ämnenbryts ner? Vad händer i naturen, jorden ochväxterna? Vi vet att när dessa ämnen bryts nerbildas triklorfluorättikssyra, som är mycket starkoch som egentligen inte finns i naturligtsammanhang. Man förmodar att det också bildasmonofluorättikssyra som är mycket giftig för alltlevande. Detta har framför allt beskrivits av enkemiprofessor i som sysslar med dessafrågor. Han har beskyllt industrin för att kasta sig ini detta utan att egentligen veta vad man gör. Vad jaghar frågat, och gärna vill ha svar på, är vad vi här iSverige gör. Vad gör ,miljöministern och regeringen för att ta reda på vadsom händer med dessa ämnen, så att vi inte åker påen baksmälla? Den kan ju bli värre än den vi hadetidigare.Anf. 58 Miljöminister ():Herr talman! Att följa upp är ett naturligt led ibåde myndigheters och regeringens regelbundetåterkommande prövning avavvecklingsprogrammet. Vi skall redovisa det förriksdagen i den miljöpolitiska propositionen om ettpar månader. Det finns inskrivet i både det svenskaavvecklingsprogrammet och det internationellaprotokollet att man noggrant måste följa upp för attförsäkra sig om att vi inte tar i anspråk något somkan ställa till med nya problem. I varje fall måstedet vara bättre ämnen än de som ersätts.Det här området är faktiskt ett bra exempel på hurman handlar i enlighet med den s.k.försiktighetsprincipen, misstanken, utan att ha fullvisshet på alla punkter. Det är väldigt viktigt, därföratt vi har varit med om att man har skjutitpå nödvändiga beslut under förevändning att vi intehar full visshet på alla punkter. Då har man ionödan förstorat problemen och fördröjt besluten.Jag för min del är helt övertygad om att även om vikan behöva ändra programmet efter hand, så vardet rätt att lägga fast avvecklingsprogrammet förCFC och sedan gradvis ersätta CFC med allt bättrealternativ.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tycker också att det var rätt attfatta beslut om att avveckla CFC. Jag tyckerdessutom att det hade varit viktigt att ta reda på hurde medel som vi använder i stället fungerar.Miljöministern säger att regeringen följer uppfrågan. Det räcker inte att följa upp, utan manmåste ta reda på hur dessa medel fungerar. Vilkaåtgärder har man initierat på forskningsområdetjust för att ta reda på vad dessa nya kemikalier gerför effekter när de används och sedan bryts ned?Det går alltså inte att bara följa upp och se efter vadsom kommer att hända när vi använder dem, utanvi måste ta reda på effekterna innan vi introducerardem fullt ut. Introduktion pågår, så det är ganskabråttom. Vilka beslut har regeringen fattat i detavseendet?Anf. 60 Miljöminister ():Herr talman! Vi har helt enkelt uppdragit åt deansvariga myndigheterna att följa arbetet i just detsyfte som är ute efter. Detligger i deras myndighetsutövning -- det gäller bådekemikalieinspektionen och naturvårdsverket.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tror när miljöministern säger attregeringen har uppdragit åt dessa myndigheter attfölja frågan. Men min fråga är: Vad har de fått iuppdrag att ta reda på om dessa ersättningsmedelsinverkan på natur och hur de rent kemiskt reagerari naturen. Vi måste kunna vidta åtgärder och stoppaanvändning innan det är , innan vi harintroducerat dem fullt ut. Det är precis vad somhåller på att ske . När det gäller kylmedel kan viåtervinna en del, se till att ämnen inte kommer ut inaturen. Har man vidtagit åtgärder när det gälleråteranvändning?Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1990/91:208 om detbeslutade ÖstersjölaboratorietAnf. 62 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migom det är regeringens avsikt att frångå det fattadebeslutet om inrättande av ett Östersjölaboratoriumoch vad i så fall orsaken till detta är.Riksdagen beslutade att till fiskeristyrelsenanvisa 1,4 milj. kr. för etablering av en filial tillhavsfiskelaboratoriet.Regeringen beslutade att detanvisade beloppet får disponeras av fiskeristyrelsenefter beslut av regeringen då harpresenterat ett förslag rörande en filial tillhavsfiskelaboratoriet.Fiskeristyrelsen presenterade ett förslagtill verksamhet vid en sådan filial. Enligt förslagetskulle torskundersökningar samt kustrelateradeoch miljörelaterade undersökningar prioriteras.Enligt bedömning är enlokalisering av filialen till det bästaalternativet med tanke på dels det centrala läget iförhållande till undersökningsområdet, delstillgången till stora landningar av fisk förprovtagning. Frågan om en filial tillhavsfiskelaboratoriet bereds inomregeringskansliet, och regeringen avser att så snartsom möjligt ta ställning till denna.Anf. 63 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret på frågan.Det var inte utan att vi alla blev väldigt bekymradeför ungefär när detpublicerades uppgifter i lokala tidningar om attstarten av laboratoriets verksamhet var skjuten påframtiden. Tanken var ju att verksamheten skulleha startat i redan i månadsskiftetoktober-november.Av det svar jag har fått framgår det attfiskeristyrelsen , dvs. för , presenterade ett förslag tillverksamhet vid filialen. Vi vet att det laboratorietkommer att fylla en utomordentligt viktig funktionför det svenska fisket men också, såvitt vi kanförstå, i miljöarbetet. av de svenskafiskevattnen finns i , och avall svensk matfisk kommer från ochlandas vid Östersjöhamnar.Jag skulle vilja fråga statsrådet: Vad är det som göratt man fortfarande bereder den här frågan iregeringskansliet, och varför har beslut inte redankunnat fattas? Det är ju ändå sedanpapperen kom från . Vad är orsakentill detta?Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! När presenterade sittförslag, , var hyresförhandlingarnamellan och kommuninte klara. har blivit klart först ioktober. Det visade sig då att hyran var så hög attden tog en god bit av det anslag som anvisats.Fiskeristyrelsen bedömde då att den hyra man fickacceptera gick att klara, om medel skjuts till förverksamheten också från anslaget Främjande avfiskerinäringen, alltså forskningsmedel på fisketsområde. Det är det nya som har tillkommit, ochden frågan bereds i vanlig ordning i kanslihuset.Anf. 65 ():Herr talman! Enligt de uppgifter jag har fått skullehyresavtalet vara klart -- det verifierar statsrådetockså. Jag har tidigare hört att alla parter skullevara nöjda med detsamma.Jag skulle då i stället vilja fråga: När kan vi väntaoss att få det positiv besked som vi väntar på ochsom ligger i linje med det tidigare fattaderiksdagsbeslutet? Och när kan vi i så fall förväntaatt verksamheten vid laboratoriet kommer i gång?Att den skall i gång är jag övertygad om attjordbruksministern och jag är ense om.Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Om man är nöjd eller inte med hyranvet jag inte, och det har jag inte heller någonanledning att lägga mig i. Jag bara konstaterar atthyran i varje fall blev sådan att man enligtfiskeristyrelsen måste lägga till ytterligare medelför att verksamheten skall kunna bedrivas. Det ärdå medel från Främjande av fiskerinäringen, ochdet är den frågan som i vanlig ordning bereds. Somvanligt när man bereder frågor inom kanslihusetkonstaterar man att man skallta ställning till frågan. Det är en vanlig fråga, somnu är under beredning, och det är de tillkommandeanslagen som vi får diskutera.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på frågorna 1990/91:233 och 241 omstöd till försäljning av ekologiskt odladeprodukterAnf. 67 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att dels slopaförmalningsavgiften för ekologiskt odladspannmål, dels satsa några miljoner påmarknadsföring av kravmärkta produkter.Marknadsföringen kan enligt genom omdisponering av en del av demedel som lantbruksstyrelsen disponerar för attinformera om omställningen av jordbruket.Som vet är regeringen mycketintresserad av och engagerad i att främjautvecklingen av alternativt odlade produkter.Under flera år har skogs- och jordbruketsforskningsråd haft särskilda medel för forskning pådetta område. Vidare ges, som självnämner, ett stimulansstöd till alternativ odling.Medel har också avsatts för kontrollen avprodukterna.Lantbruksstyrelsen disponerar också särskildamedel för rådgivning om alternativ odling samtinformations- och utvecklingsinsatser för att främjaavsättningen av alternativt producerade livsmedel.Under innevarande budgetår har 6,3 milj. kr.avsatts för dessa ändamål, vilket är en ökning med1,0 milj. kr. från det föregående året. Dessa medelanvänds, förutom för rådgivning, även förmarknadsföring av och information om alternativtproducerade livsmedel samt för utbildning avbutikspersonal i dessa frågor.Lantbruksstyrelsen förfogar alltså redan övermedel för bl.a. sådan marknadsföring som ÅsaDomeij efterlyser.När det gäller förmalningsavgiften delar jag inteÅsa uppfattning. Avgiften är en generellintern avgift som alla jordbrukare betalar för attdelta i finansieringen av spannmålsregleringen,oavsett hur eller var spannmålen odlas. Detsammagäller övriga interna avgifter. Jag ser ingenanledning att ändra på detta. Den utvecklingen ochde verksamheter som statsmakterna vill stimulerabör hellre främjas genom riktade åtgärder ängenom undantag från generella regler. Det är ocksåden väg regeringen valt när det gäller alternativodling, nämligen att erbjuda ett stimulansbidragvid övergång till sådan odling. Även i övrigt har ensådan utveckling stimulerats, vilket jag nyssredogjort för.Slutligen vill jag också påminna om att de internaavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel inte belastar den alternativaproduktionen.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.Jag är givetvis mycket nöjd med att regeringensatsade en hel del pengar på omställningsstödet tillalternativ odling. Men det är just mot denbakgrunden som jag ställt frågan. De pengarnaföljdes inte upp med några medel till justmarknadsföringsåtgärder. Det kan vara svårt för enmycket liten men mycket kraftigtväxande näring att själv plocka fram sådana pengar.Här gjorde en annorlunda satsning, därman kombinerade pengar till omställning medpengar till marknadsföring.I svaret nämner jordbruksministern en del andramedel som lantbruksstyrelsen har till sittförfogande, bl.a. för rådgivning och även pengar tillkontroll. Men till marknadsföring finns det ipraktiken bara ca 1 miljon som kan användas. Jagtror att marknadsföringspengar motsvarande 5--6milj. skulle kunnage mycket bra effekt: Kunder finns, menprodukterna når inte ut till butikerna. Om vi jämför med kan viockså tydligt se att det faktiskt finns en stormarknad.Jag har också föreslagit en finansiering. Jag förståratt det kan vara svårt att plocka fram nya pengar idet här statsfinansiella läget, menlantbruksstyrelsen har ju fått mycket stora summorför att satsa på omställning och information omomställning av lantbruket till bönderna. Om manplockade bara några miljoner av de medlen per årskulle det kunna ha avsedd effekt. Då skulle vi fåmycket större nytta av alla de miljoner som tidigarehar satsats på omställning till ekologiskt lantbruk.Anf. 69 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi är överens om att det utgår pengartill lantbruksstyrelsen i marknadsbefrämjandesyfte. Jag tror inte att det är klokt att detaljreglera,vare sig från kammarens talarstol eller frånriksdagen i övrigt, exakt hur de medlen skallanvändas. Marknadsföring är förvisso en rörligverksamhet.Däremot menar jag att lantbruksstyrelsen harramar inom vilka man kan omdisponera. Vi har jui lantbruksstyrelsen inrättat ett alternativodlarråd,som har många olika syften, bl.a. att kunna geimpulser i sådana här avseenden. Det är tänkbartatt de idéer som här har är kloka -- detifrågasätter jag inte alls.Jag konstaterar alltså att det finns pengar och att depengar som går till direkt marknadsföring också gårtill spannmålsmarknadsföring liksom tillbiodynamiker i allmänhet och till samodlarna.Sedan vill jag tillägga att de anslag som staten gertill KRAV, alltså till själva kontrollmärkningen,också har ett slags marknadsföringskaraktär. Attstaten stöder kontrollstämplingen och dentrovärdighet som ligger i den är en av de viktigasteåtgärderna för att just marknadsföra alternativtodlade livsmedel -- man vet att man kan lita påKRAV-stämpeln.Jag vill tillägga -- det tycker jag också är viktigt --att det går resurser till butikspersonal, så att man ibutikerna verkligen är aktiva i de här frågorna.Men det kan finnas många ytterliga idéer, och jag ärinte alls främmande för att det kan finnas goda skäloch kloka tankar bakom det som härhar sagt. Men vad vi får fram i nästa års budgetkommer naturligtvis i vanlig ordning attpresenteras . Jag menar attlantbruksstyrelsen bör ha ganska vida ramar attprioritera inom och att vi inte skall detaljstyra dethär. Vi har ett råd för alternativ odling som jaghoppas kan ta fram vettiga ändamål för de pengarsom anslås.Anf. 70 ():Herr talman! Om jag fattade jordbruksministernrätt skulle alltså lantbruksstyrelsen kunna fådisponera om pengar även ur de medel som äravsatta för information om omställningen avjordbruket. Det låter mycket intressant.Just när det gäller ekologiskt lantbruk finns inte såmycket pengar. Det är pengar som framför allt äruppbundna till rådgivningsinsatser. Tillmarknadsföring finns bara någon enstaka miljon.Jag vill naturligtvis inte heller att skalldetaljstyra det sätt på vilketmarknadsföringsåtgärderna skall genomföras. Menjordbruksministern nämnde ju själv möjligheten attgå ut till butikerna. Jag tror att det allra bästa voreatt satsa det mesta av de 5--6 miljonerna på justbutikskonsulenter som det går mindrepengar till trycksaker. Det skall vi inte bestämmahär. Jag vill emellertid att regeringen skall trycka pålantbruksstyrelsen, så att lantbruksstyrelsenomdisponerar en del av sina pengar till just det härsom det nu är fråga om.Anf. 71 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag måste rätta på enpunkt. Det är inte någon miljon som utgår utan 6,3milj.kr. för rådgivning, information ochutvecklingsinsatser, dvs. Därutöver kommer den miljon som går tillsjälva kontrollen. Lantbruksstyrelsen har alltså närdet gäller marknadsfrämjande insatser störreresurser än vad hävdar.Sedan har vi ju skrivit i statsbudgeten under ettantal år att lantbruksstyrelsen mera allmänt skallomorientera sin rådgivning till miljöändamål. Detbehöver inte innebära att enbart de vjust nuuppräknade anslagen kommer alternativodlingentill godo. Inom lantbruksstyrelsen skall mannaturligtvis också i den allmänna verksamhetenkunna främja alternativodlingen.Anf. 72 ():Herr talman! Det mesta av de 6,3 milj.kr.