prot · GE093 · 1990-10-03 00:00:00 — Vi skall ha högre krav på . Men detblir värre i än vad det någonsin har varittidigare.I ekonomin pekar nu alla kurvor så gott som utanundantag åt fel håll. Det gäller, statsministern,också industriinvesteringarna. Det gäller alldelesoavsett om vi talar om 15--minskning nästa åreller om vi talar om eller åren efter1982. har underinvesterat under hela dennasocialdemokratiska period.Visst blåstes detta upp under mitten av 80-talet.Det var under finansvalparnas glada tid efterdevalveringen. Men vi underinvesterade i enlångsiktig konkurrenskraftig industristruktur, ochnu faller denna ännu mera. Den var redan tidigareför liten, vilket innebär att tillväxten faller och attförutsättningarna för välfärdsutvecklinghåller på att försvagas. Detta är tragiska fakta ochdessa kommer vi att få leva med under en stor delav 90-talet -- oavsett hur obekvämt statsministerntycker att detta är. ''är ett bra land att leva i'', brukarstatsministern säga. Visst låter det sig sägas. Jaghåller gärna med. Men vi får inte slå oss till ro baramed detta. borde vara ett bättre land attleva i. Vi borde ha en bättre ekonomi, rikaremöjligheter och större frihet. Vi borde ha litet merav den puls och dynamik som vi ser dra framöver det övriga Europa.Socialdemokraterna må tycka att är brasom det är i alla hänseenden. Jag vill göra Sverigetill ett bättre land att leva i, men det kräver enannan regering. är värt en bättre regering!Anf. 21 ()replik:Fru talman! Ett par besked fick jag i förraomgången bl.a. av , som säger att detmål som han vill ge avkall på är utsläppen avkoldioxid. Kanske är det en rimlig slutsats, men jagär inte beredd att säga att det är mindreangeläget att begränsa utsläppen av koldioxid än attavveckla kärnkraften. Jag vill hålla den fråganöppen, om det skulle visa sig att det föreligger enmålkonflikt på den här punkten.Olof har med all tydlig önskvärdhetgjort klart att resenärer, boende, turister och desom äter skall få betala lägre skatt. har vi fåttsvar på vilka som skall betala hälften av de 10miljarder som bortfaller, nämligen barnfamiljerna.Det är barnbidragen som inte behöver höjas, sägerOlof . Det blir ingen rundgång på det sättsom det blir med det nu beslutade förslaget.Det fattas fortfarande 5 miljarder, men redanbarnbidragen visar ganska tydligt att det blirdet samma människor som får betala. Det finnsingen metod att finansiera skattereformen ochbefria vanliga människor från bördan att betalaskattesänkningarna. Det är inga andra människorsom uppbär barnbidrag än de som bor, äter ochreser.Jag instämmer i kritik mot regeringendärför att barnomsorgspolitiken är misslyckad. Detär väldigt många kvinnor och småbarnsföräldrar som inte får barnomsorg fast de skulle vilja hadet. Jag tolkar tystnad påstatsministerns frågor vad gäller den moderatafamiljepolitiken så att är på väg attöverge de förslag som har framkastats undersommaren och som har väckt förstämning, inteminst i våra led, därför att de ligger långt från denpolitik som vi var överens om här i så sentsom i våras.Jag vill gärna hjälpa till att hitta något forum, därIngvar och jag kan tala om löftesbrott ochmoral i politiken. Jag vill gärna säga, eftersom jaghar varit ganska kritisk emot regeringen ochsocialdemokratin, att det naturligtvis är så att ni harblivit mer synade än andra och att det mycket välkan vara så att vi också hade varit värda kritik omvi hade varit i samma situation.Vi behöver bara blicka över till ,där en politiker av en helt annan färg än densvenska regeringen och statsministern ägnade enhel valrörelse åt att tala om att inga skatter skullehöjas. ''my lips'', har ni hört hur mångagånger som helst på radio och TV. Men är ifull färd med att höja skatterna. Även konservativapolitiker lider alltså av denna svaghet. Det ligger iallas vårt intresse, om vi skall få en bra valrörelsenästa år, att vi undviker den här typen av övertrampsom både , och säkertmånga andra politiker har gjort sig skyldiga till.Anf. 22 () replik:Fru talman! Både och är offer för sin egen retorik! När det gällerenergibeskattningen handlar det om att beskatta pårätt ställe så att man styr miljömässigt rätt, och detgör man i produktionsledet och påproduktionsråvarorna. Ingen annanstans!Energimomsen slår generellt på alla konsumenter,alltså styr den inte i miljömässigt hänseende. Mendet är riktigt att den innebär en övervältring påhushållen i förhållande till företagen. På dennapunkt har vi olika meningar.När det gäller fördelningspolitiken: Varför kräverStig särskild låglönesatsning omskattereformen har löst alla fördelningspolitiskaproblem, ?Jag hoppas att ni tar fasta på det ni själva har skriviti skatteutskottet om att nya omständigheter ocksåskall föranleda omprövning. Vi väntar på denomprövningen, och den har inte märkts i den härdebatten.När det gäller de frågor som har ställts i övrigt villjag gärna ta upp den har ställt där honvarnar för den tendens som finns att väst byggerbarriärer mot öst. Det är självklart att också skall behandla personersrörlighet. Ömsesidighet mot alla demokratiskastater i måste vara den enda rimligaslutsatsen. Jag hoppas på det resultatet. Det här ärinte enbart ett svenskt problem utan ett problemmellan och och alla ESK-processens stater.När det gäller frågan om barnomsorgen vill jag sägahelt kort: Vi har ett mycket långtgående programpå familjepolitikens område med bibehållnabarnbidrag, och med skattereformen måste judessa höjas, som vi har hört av . Vi har också sagt att vi skall skapa störrerättvisa genom en fördelning av det statligabarnomsorgsstödet direkt till familjerna. Detta ärnu ett partistyrelseförslag som går till vårpartistämma . Vi skall gå ut medett stort familjepolitiskt samråd till den svenskaallmänheten, innan vi låser oss för de detaljer somfinns i förslaget. Det är självklart att vi då ocksåkommer att beakta marginaleffekterna för attkunna hantera den konflikt mellan arbete ochfamiljeroll som finns och som ofta drabbar kvinnor.Ingvar kan vara alldeles lugn på denpunkten.Låt mig säga att jag har inte lagt mig i denhär debatten om energi. Det skall ju bliförhandlingar om detta, och vi har väntat ett tag.Jag tycker att debatten har speglat en sak tydligareoch tydligare: Mål, när de uttrycks som årtal utanmedel, är förödande för den politiskatrovärdigheten. Jag hoppas att dessa förhandlingarskall kunna lösa den konflikten. Det behövs både --och nämligen.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag får tacka statsministern för att hanlade mina glasögon till vänster. Någon nytta skallman ju ha av en statsminister!Jag vill fortsätta diskussionen om kärnkraften. Detgäller främst och , närmastWesterberg, som har varit mest talför . Jag drarslutsatsen att ni vill skjuta påkärnkraftsavvecklingen ungefär med denmotiveringen att så länge den går bra skall den varakvar. Vilken signal är det egentligen ni väntar på fören avveckling? Väntar ni er att experterna skallenas om ett datum, eller väntar ni på enfolkomröstning bland experter?Vi vet ju att experterna inte är överens med erom kärnkraftens välsignelse. Vi vet också attlandets energiproducenter och energikonsumenterväntar på besked om den framtida energipolitiken.Långtidsutredningen skriver: Viktigast är dock atttydliga spelregler läggs fast så att företag ochhushåll kan bilda sig en klar uppfattning om denframtida elprisutvecklingen. Genom ert agerandevägrar ni emellertid att ge dem detta. Vilken signalväntar ni på? Vad är det som skall få er att vara medoch fatta ett beslut nu?Jag fruktar egentligen det värsta. Jag fruktar att niväntar för att energiproducenterna i landet skall fåvänta och för att satsningen på alternativaenergikällor skall skjutas upp, in i nästa årtusende.Men jag fruktar att när signalen kommer, då har niredan väntat för . Ni drar den här frågan ilångbänk . De som inte vill fatta beslut är ni.De som inte vill se in är alltså i förstahand moderater och folkpartister.Långtidsutredningens uträkningar visar atteffekterna på BNP av en avveckling av tvåreaktorer kommer att vara relativt begränsade.Effekterna är av den årligatillväxten.I detta läge skall regeringen förhandla med ett avdessa partier, , och försöka nå enöverenskommelse. Det är detta som enligt minmening är så obegripligt och ologiskt.Vilken politik väljer regeringen ?Carlsson har gett besked om att han vill regera,men han har i mindre utsträckning gett besked omvarför han vill regera och med vem han vill regera.I dag tyder många tecken på att det är medWesterberg han vill regera.I går var på balett, . skullejag vilja säga till : Gå inte ner i spagat medena benet åt höger och det andra åt vänster. Detfungerar nämligen inte. Jag säger det av egenerfarenhet -- hur otroligt det än låter, så klarade jagdet . Jag är glad att jag inteklarar det till hälften -- det skulle varaförödande för alla.Anf. 24 () replik:Fru talman! De två viktigaste delarna imiljöpartiets politik är miljö- och naturresursfrågoroch frågor om makten i samhället och om att flyttamakten så nära människorna som möjligt. Vi skallfortsätta att driva miljö- och naturresursfrågornamed stor och ännu större kraft, trots att det kännslitet motigt ibland efter den socialdemokratiskakongressen, där de grupper som ville slåss för enbra socialdemokratisk miljöpolitik blev överkördaoch trots att det känns motigt att socialdemokratin,säger sig vilja avveckla kärnkraften ,väljer att förhandla med i stället för medde partier i som klart säger sig viljaavveckla till senast år 2010.Vi måste enligt min mening drivainternationell miljöpolitik på det sättet att viföregår med gott exempel i stället för att bara resarunt och prata om hur bra är påmiljöområdet. I fortsättningen bör vi t.ex. följa allainternationella miljöavtal och konventioner som viskriver på. Vi bör också ekonomiskt stödjafattigare länder, så att de har möjlighet att skriva påradikalare miljökonventioner.I samband med energipolitiken talas det ommålkonflikter, eftersom de flesta energislag orsakarmiljöproblem -- det gäller målkonflikten mellanälvarna, koldioxidutsläppen och kärnkraften. Visäger i detta sammanhang att vi måste driva enpolitik som gör att samhället håller sig inom deekologiska ramarna. Därför måste svaret bli enminskad energiförbrukning och, om nödvändigt,också en sänkt materiell standard.När det gäller makten i samhället skall beslutenflyttas så nära människorna som möjligt, t.ex. ifråga om skolan och barnomsorgen. I skallvi arbeta för en frihet för människorna, inte förökad frihet för varor och kapital. De grönapartierna i måste nu slåss motkonsumismen i stället för mot kommunismen. Denblå planekonomin håller nämligen på att breda utsig där den röda planekonomin redan har förlorat.Den blå planekonomin är egentligen inte bättre änden röda. Den kan innebära samma maktlöshet förmänniskorna och samma inriktning på ständigtökad materiell förbrukning.Till sist vill jag bara säga att jag tycker det vartråkigt att inget parti här ville ta upp tråden om attvi kanske skulle avstå från vår löneökning,eftersom -- tror jag -- nästan allihop här anser attdet viktigaste är att vi får en avtalsrörelse utan högalönekrav. Även om våra löner naturligtvis intebetyder någonting alls för samhällsekonomin, trorjag att det vore bra om vi föregick med gottexempel.Anf. 25 Statsminister talman! Till vill jag beträffandelönerna säga att regeringen haruttalat att vi för vår del anser att det är rimligt atthöginkomsttagarna, inkl. regeringsmedlemmarna,fryser sina löner . Svaret frånsocialdemokratins sida är alltså redan givet.Carl Bildt gjorde ett nytt märkligt uttalande. Hansade att jag när det gäller arbetslösheten jämförmed ''det värsta som finns''. Jag har jämfört medföljande länder: , ochStorbritannien. Jag hoppas, fru talman, att dessaländers ambassadörer inte har suttit på läktaren ochlyssnat på . Det kan i så fall bli allvarligastörningar i våra diplomatiska relationer.Jag har med avsikt inte berört energipolitiken,eftersom vi skall inleda förhandlingar på dettaområde. Jag vill försäkra både ochLars om att vi icke ett ögonblicktänkerrubba beslutet om . Är det nu så attvi skall förhandla, då skall vi förhandla, och jagtänker därför inte gå in med förhandsvillkor. Det ärutgångspunkten för hur den socialdemokratiskaregeringen skall åstadkomma en trovärdigavveckling och en omställning av vårtenergisystem.Beträffande miljön vill jag säga att jag vet att detockså inom socialdemokratin finns delademeningar om bron över . För min delmenar jag att det från miljösynpunkt är viktigt attsatsa på järnvägen utmed hela , som ärstarkt förorenad. Jag anser att en kombinerad broger ett större bidrag till en stor järnvägssatsning.Samtidigt kan jag inte undvika att påpeka att det ärganska märkligt att vissa grupper koncentrerarnästan all miljödebatt kring bron över nunär vi åstadkommer samarbete mellan ländernakring . Jag tycker uppriktigt sagt att dettainte är någon särskilt bra miljödebatt.Vi var beredda att diskuteralångtgående uppgörelser med vpk. Vi började,, att diskutera med ert parti. Men niorkade inte då. Jag har aldrig utnyttjat detta i denoffentliga debatten, och jag kommer förmodligeninte att göra det i fortsättningen heller. Men skyllinte på socialdemokratin att det inte blev en s.k.vänstersamverkan vid det tillfället!Nu har vi kunnat göra upp om bostadspolitiken ochbostadsfinansieringssystemet. Det är bra. Vikommer att vara öppna för ett fortsatt sådantarbete.Jag har över huvud taget, i går och , försökt attdiskutera frågan om samarbete mellan partierna.Vi har, som minoritetsregering, lyckatsåstadkomma ett sådant arbete med ,med och med . Jag tror att dettahar varit till gagn för landet. Kortsiktigt har detkanske inte gagnat alla partier som har träffatuppgörelserna. Ja, detta har t.o.m. varitnödvändigt för landet. Det finns emellertid en partsom inte på något sätt, varken eller tidigare,har kunnat göra ett samarbete trovärdigt, nämligenoppositionsledaren . Och detta är kanskedet viktigaste beskedet från denna debatt.Partiledardebatten var härmed avslutad.Det antecknades att () ingav muntligprotest över att han blev angripen av statsministerni dennes sista anförande.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1990/91:1 till trafikutskottet1990/91:2 till arbetsmarknadsutskottet1990/91:3 och 4 till jordbruksutskottet1990/91:5 till skatteutskottet1990/91:7 till näringsutskottetSkrivelse1990/91:6 till jordbruksutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1990/91:8 Vårdnad och umgänge1990/91:12 Ändring fördrag ominternationell järnvägstrafik (COTIF)1990/91:19 Ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt, m.m.Motion1990/91:Sk1 av m.fl. (c) omskattepolitiska åtgärder till följd av Irakkrisen5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 oktober1990/91:25 av () tillfinansministern om ersättningar för resekostnadermed egen bil:Det höjda priset på bensin drabbar mycket hårt depersoner som för sitt arbetes skull är beroende avsin bil för att nå arbetsplatsen. De gällande reglernamedger endast avdrag som inte på långa vägartäcker de kostnader som arbetsresorna medför. Nuhar visserligen finansministern och riksskatteverketlovat att nuvarande avdrag skall höjas. Detta ärtacknämligt om höjningen blir tillräcklig, menräcker inte på långa vägar för att kompensera deökande kostnaderna för de som har långa resvägarför att nå service.Människor i glesbygd är mycket beroende av sinpersonbil då det saknas alternativ i form avkollektiva färdmedel. SCB har presenterat enstatistik som visar att exempelvis är denbiltätaste kommunen i . Dettamotsvarar väl de förhållanden som råder iVästerbottens inland. Den genomsnittligakostnadsökningen i dessa kommuner ligger på ca7 . Då är enbart de höjdabensinkostnaderna inberäknade. Till dettakommer ökade kostnader för reparationer ochunderhåll.Motormännens riksförbund har beräknat att detkostar . per mil att köra en ny 1 200 kilotung bil som byts efter 1 . Är den årligakörsträckan 2 blir milkostnaden 22:13 ochvid 3 . Efter denna beräkning harkostnaderna ytterligare stigit. Momsen fördyrarpriset avsevärt.För de glesbygdsboende som erhåller bilersättningför tjänsteresor eller resor för uppdrag hoskommunen eller liknande innebär detta att de fårbetala skatt på ersättning . per mil samterhåller ersättning som inte räcker till för dekostnader som uppstår. Detta medför att det blirstora svårigheter att delta i arbetslivet och att ta påsig uppdrag som innebär att man reser med egenbil. Stora ekonomiska uppoffringar blir följden.Det innebär att det blir än svårare att rekryteramänniskor till olika uppdrag.Statens reseavtal brukar omförhandlas varjebudgetår. Så har inte varit fallet . Det innebär attreseersättningarna fortfarande ligger kvar påsamma nivåer medan kostnaderna ökar. Till dettakommer då beskattning på ersättningen. Dettadrabbar enskilda som inte kan lyfta av momsen fördrivmedlen eller kan få leasingbil med förmånligavillkor från arbetsgivarna. Detta är ett dråpslagemot hela inland.Inkomsterna för boende i dessa trakter är mycketlåga. Det innebär att skatteomläggningen intekommer att gynna dessa människor. Allakommuner i inlandet kommer dessutom att höjaalla taxor för att kompensera de ökande kostnadersom inte minst drivmedelsbeskattningen innebär.Jag vill med anledning av detta fråga omfinansministern är beredd att föreslå att upphävabeskattningsreglerna för reseersättning för bil ochatt förändra momsbeskattningen för drivmedelsamt att initiera omförhandlingar när det gällerreseersättningar för egen bil.1990/91:26 av () till justitieministernom de nya reglerna om trafiknykterhetsbrotten:Den 1 juli trädde nya regler rörandetrafiknykterhetsbrotten i kraft. När det gällerpåföljdsbestämmelserna godtog vadjustitieministern uttalade i propositionen. att praxis varit oenhetlig och alltförinriktad på fängelse som enda alternativ. Underhänvisning till de nya regler ompåföljdsbestämmande som trädde i kraft skriver justitieministern: ''Straffvärdethos grova rattfylleribrott är normalt inte så högt attdetta i sig motiverar fängelse i stället för en ickefrihetsberövande påföljd. ''Därefter för justitieminister en diskussion om vilkaslags fall som bör leda till fängelse. I de fall därfängelse inte blir aktuellt måste domstolarna --förutom i vissa mycket sällsynta situationer -- väljamellan skyddstillsyn och villkorlig dom. Om dettaskriver justitieministern: ''Utrymmet för villkorligdom som påföljd för den som gjort sig skyldig tillgrovt rattfylleri är emellertid begränsat till följd avatt en stor majoritet av dem har kroniskaalkoholproblem.'' Då är, menar ministern,förhållandet ofta sådant att risk för återfallföreligger, och ''den påföljd som då kommer i frågaär skyddstillsyn''. justitieutskott anslötsig, som nämnts, till justitieministernsbedömningar. Utskottet skriver: ''Straffvärdet förgrovt rattfylleri är inte alltid så högt att detta i ochför sig utesluter en inte frihetsberövande påföljd. ''Den bild som ges av massmedia, och som jag harfått bekräftad genom att ta del av domar vidLeksands, och tingsrätter, är enhelt annan än den jag såg framför mig då riksdagenbehandlade frågan. Villkorlig tycks ha blivit dennormala påföljden även vid grova rattfylleribrottoch höga promillehalter. Till skillnad från vad somär fallet vid skyddstillsyn lämnas därmed inget stödtill den dömde. Fängelse har inte ersatts av stöd ochvård utan av en låt-gå-mentalitet som riskerar attsprida sig i samhället. Detta undergräverallmänhetens respekt för den nya lagstiftningen ochför statsmakternas vilja och förmåga attupprätthålla trafiknykterheten.Avser justitieministern att genomföra någonutvärdering av den nya lagstiftningens genomslag ipraxis? Föranleder de signaler som redan nu kanses någon åtgärd från regeringen? Avsågregeringen med sitt förslag till ändring avrattfylleribestämmelserna att åstadkomma enstrafflindring av rattfylleribrott på det sätt som nusynes ske?1990/91:27 av () till statsrådet om mervärdeskatt på hotell- ochrestaurangtjänster:Mervärdeskatten på hotell- och restaurangtjänsterhöjdes från till 23,46 %.I och med den tillfälliga momshöjningen från den 1juli har momsen på dessa tjänster fördubblatspå . Detta drabbar näringen, ochsysselsättningen inom denna, hårt somsvensk turism får sämre konkurrenskraft iförhållande till omvärlden.Enligt statistik från hade närmare 200 000medlemmar inte råd att åka på semester under1988. Låg- och normalinkomsttagares möjlighetertill turism och rekreation försämras nu ytterligare ioch med kostnadsfördyringarna.Turistnäringen är mycket viktig för sysselsättningeni många glest befolkade län. För många orter i dessalän är turismen rent av avgörande. Turismen harförutsättningar att bidra till en bättreregional balans -- om vi stödjer och stimulerarbranschens utveckling. Momshöjningen slår imotsatt riktning.Restaurangernas omsättning minskade med 10 %under första halvåret. Preliminära siffror från SCBvisar att antalet gästnätter på hotell, stugbyar ochvandrarhem minskade iförhållande till samma månad förra året.Sverige som nation har ett stort underskott i postenturistnetto ingående i bytesbalansen. Under 1989uppgick detta till nästan 11 miljarder kronor.Nettot försämrades med ca andrakvartalet i förhållande till förraåret.Över hälften av de pengar turister spenderar iSverige går till stat och kommun i form av olikaskatter.Det kan mot bakgrund av de redovisadeuppgifterna konstateras att den av riksdagenbeslutade momshöjningen på hotell- ochrestaurangtjänster är en dålig affär såväl för statensom landet i dess helhet. Förlusten av turistintäkterurholkar värdet av momshöjningen somfinansieringskälla för skattereformen.I ligger såväl den genomsnittligahotellmomsen som restaurangmomsen långt underden svenska. Det svenska pris- och kostnadsläget iövrigt är redan högt i förhållande till omvärlden.Det är enligt min mening en oklok politik attytterligare lägga sten på börda genom att fördubblamomsen. Det slår, som utvecklingen redan visat,tillbaka på oss själva i det svenska folkhushållet.Riksdagen har antagit fyra mål för utvecklingen avsvensk turism. Dessa mål är:-- att förbättra svensk bytesbalans,-- att stödja regional utveckling,-- att förbättra möjligheterna för bredafolkgrupper till turism och rekreation, och-- att öka sysselsättningen.Det är uppenbart att höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen strider mot samtliga dessa mål.Mot bakgrund av det anförda vill jag frågabiträdande finansministern:1. Anser statsrådet att höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen bidrar till en positiv utvecklingav den svenska bytesbalansen?2. Anser statsrådet att höjningen av hotell- ochrestaurangmomsen är förenlig med målför turismen?3. Avser statsrådet att göra något för att mildra denegativa effekterna för svensk turistnäring till följdav momshöjningen?1990/91:28 av () tillindustriministern om textilindustrins överlevnad:Tekoindustrin i är i en allvarlig kris. Varselom uppsägningar duggar tätt iSjuhäradsbygden. Vid länsarbetsnämnden i Boråsär man bekymrad. I sin rapport omarbetsmarknadsutsikter för september skriver manföljande: ''Det hittillsvarande har varit mycketdramatiskt för länet och därmed också för enmycket stor del av den totala svenska teko-industrin. Av länets drygt 11 000 kvarvarande teko-anställda har således ca 1 000 varslats omuppsägning . Hårdast drabbat ärkonfektionsindustrin men även trikå och påsenare tid också textil är berörda av många varsel. ''Det som händer kan vara dödsstöten mot densvenska tekoindustrin. Tron på framtidenförsvinner, och både anställda och företagare gerupp. Om alltför många tekoföretag tvingas att slutakommer inte heller de företag som på olika sätt gertekoföretagen service att få några jobb och dennegativa utvecklingen sprider sig.