mot · GD02Ub16 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub 16 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare nuvarande organisationen för svenskundervisning för invandrare trädde i kraft . Undervisningen har anordnats i form av grundläggande svenskundervisning (grund-sfi) oell pabyggnadsundervisning (päbyggnads-sfi). Utöver detta har statens invandrarverk anordnat förläggningssvenska. Sfi-undervisningen har utgjort grunden i ett undervisningssystem för vuxna invandrare med olika huvudmän och utbildningsnnordnarc. Syftet med utbildningen är "att ge invandrarna sädana kunskaper i det svenska samhället och arbetslivet att invandraren kan ta vara pä sina rättigheter och påverka sin situation samt fullgöra de krav och skyldigheter som det dagliga livet erbjuder". Efter genomgängen utbildning skall invandraren lia grundläggande kunskaper i det svenska språket sorn leder antingen till fördjupade studier eller till övergäng till arbetslivet. Dagens system motverkar sina syften Denna målsättning har inte uppnätts. Vlänga invandrare har deltagit i sfiundervisning med läg studietakt och med ett svagt studieresultat. har ilian inte klarat av värvningen studier-praktik/arbete. Den eftersträvade integrationen har i praktiken inte fungerat. Detta har medfört att övergängen till arbetslivet tar orimligt läng tid. Den länga studietiden, med dess intervaller av väntan, skapar ett beroende av socialbidrag och leder till att invandraren blir bade passiviserad och isolerad fran det svenska samhället. Utslussningen till arbetslivet försväras. 1 propositionen tar regeringen delvis fasta pä den kritik sorn vi framfört mot den nuvarande ordningen och pä de förslag vi lagt fram. Det gäller möjligheten till koncentrerad undervisning, bidrag som följer invandraren, ökade möjligheter till individualisering oell flexibilitet samt en effektivare uppföljning av verksamheten. Vi tillstyrker förslaget att uppdelningen mellan grund-sfi och päbyggnads-sfi upphör samt att kommunerna tär ansvar för flyktingarnas svenskundervis Under förutsättning att undervisningen bedrivs och organiseras effektivt bör föreslagna skapa förutsättningar för att ge alla grundläggande färdigheter i svenska. Vi förutsätter att mål och krav på kvalitet i undervisningen ställs så högt att deltagarna får sä goda kunskaper i svenska att de kan gä direkt till vidareutbildning eller ut i arbetslivet. Förordningen föreskriver att undervisningen "bör bedrivas kontinuerligt under äret med uppehåll endast för semester". Det har emellertid visat sig att man pä mänga orter följer det normala läsåret för skolan, vilket får till följd att utslussningen av flyktingen ytterligare fördröjs. Kommunerna bör verka för att grund-sfi bedrivs med sådan kontinuitet att studieresultaten hälls pä en hög nivå. Kommunens val av anordnare Enligt nu gällande bestämmelser får kommunerna förlägga grund-sfi till komvux, studieförbund eller folkhögskola. I förslaget vill regeringen utöka rätten för kommunerna att välja anordnare att också omfatta AMU och den statliga högskolan. Skälet är att man vill ge kommunerna möjlighet att underlätta för flyktingarna att få en ökad differentiering och individualisering av undervisningen. I särskilda fall skall en annan anordnare efter regeringsbeslut fä svara för grund-sfi. Det finns enligt vår mening ingen anledning att i lagen ange vilka kommunerna kan anlita för att genomföra undervisningen i grund-sfi. Det bör stå kommunen fritt att anlita den arrangör som pä ett effektivt sätt tillhandahåller en god utbildning. Det finns däremot skäl att framhålla att beslut om utbildningsanordnare bör föregås av en öppen upphandling. I mindre kommuner talar mycket för att utbildningen bör hållas samman. I kommuner med mer omfattande sfi-undervisning kan det dock verka stimulerande att verksamheten bedrivs i konkurrens mellan fler utbildningsanordnare. Det är enligt vär mening viktigt att understryka att kommuner och arbetsförmedling i ett tidigt skede ser till att man planerar för värvning av studier och praktik/arbete. Möjlighet att koncentrera undervisningen Invandrare och flyktingar har ofta en hög motivation att lära sig svenska. De vill fortast möjligt kunna försörja sig själva och sina familjer. Eftersom undervisningstiden är maximerad till förlorar många ambitionen att snabbt klara sin egen försörjning. Vi har föreslagit att man i de fall där invandraren har god studievana skall kunna koncentrationsläsa svenska åtminstone . I propositionen föreslås att detaljregleringen av undervisningstiden upphör och att det skall ankomma pä regeringen att bestämma vilka regler som skall gälla. Enligt vär mening räcker det att ange målet. Kommunerna har själva ett intresse av att undervisningen bedrivs effektivt. Det bör således vara möjligt att koncentrera sfi-undervisningen för dem som klarar en högre studietakt. 1989/90 Ubl6 () arrangerar svenskundervisning öblb invandrare vistas i förläggning. upphandlar utbildningen av olika anordnare. För denna undervisning saknas kompetenskrav för lärarna oell krav pä läroplan. Undervisningens kvalitet är i hög grad skiftande. Förläggningssvenskan har en betydande omfattning. Det totala antalet undervisningstimmar i svenska uppgick /89 till 450 000 och omfattade gott och väl hälften av all grund-sfi. Vistelsetiden pä förläggning är för manga flyktingar läng. har över 7 (XX) flyktingar tätt uppchälls- oell arbetstillstånd mell saknar kotumunplals vilket gör att de blir kvar pä förläggningarna. De invandrare sorn tätt uppehålls- oell arbetstillstånd mäste, även 0111 de vistas pä förläggning, erhälla undervisning i svenska. Den kommun där flyktingförläggningen är belägen bör ansvara för undervisningen. Vi anser vidare att krav pä läroplan och lärarkompetens bör gälla för all undervisning av invandrare. Genom den ökade undervisningstiden och genom den sammanhällna undervisningen uppstär sannolikt en brist pä lärare sorn uppfyller gällande krav pä kompetens. Regeringen föreslär att SÖ tär i uppdrag att pröva 0111 nuvarande kompetensregler för lärare i grund-sfi är rätt utformade. Enligt vär uppfattning mäste mälsättningen vara att alla lärare skall lia adekvat utbildning och kompetens. Det är också av betydelse att denna grupp lärare får adekvat fortbildning. Trots att det tar läng tid innan invandraren kommer i arbete eller reguljära studier har samhället svart att tillvarata invandrarens kunskaper. Enligt uppgift ät det endast en femtedel av invandrarna sorn arbetar inom yrken som motsvarar deras utbildningsnivå. Enligt vad sorn har uppgivits tappar mänga invandrare intresset för att delta lil.a. pä grund av undervisningens bristande kvalitet. Enligt SÖ var den genomsnittliga avhoppsfrekvensen 21 '"r 1987/1988. Ingen känner ansvar för att följa upp vad sorn händer de invandrare sorn inte fullföljer undervisningen. Vi delar uppfattningen att det föreslagna schabloniserade statsbidraget noga bör följas upp. Det är av stor vikt att undervisningen har god kvalitet och att resurserna används pä ett effektivt sätt. Eftersom den bedrivna sfi-undervisningen inte räckt till för att nä de resultat sorn eftersträvats föresläs att tiden för den enskildes deltagande i grund-sfi utsträcks till att gälla 7(X) undervisningstunmar. Vidare föresläs ett schabloniserat statsbidrag sorn skall utbetalas efter genomförda 50 resp. . Regeringen bör klarlägga hur man bör förfara med utbetalning av det schabloniserade bidraget för de invandrare sorn genom omflyttning undervisas i flera kommuner. Med en sadan bidragskonstruktion finns risk för att kommunerna begriin- Mot. sar sin ambition och inte striivar efter att ge en undervisning omfattande Ubl6 Å andra sidan är det ett för alla parter gemensamt intresse att invandrare erhåller så goda kunskaper i svenska som möjligt. I syfte att förbättra undervisningen bör enligt vår mening spräkfärdighetsprov utarbetas, som visar om invandraren nätt den eftersträvade färdighetsnivän. Sådana prov kan användas i rent diagnostiskt syfte. Emellertid finns enligt vär mening också skäl att överväga om provresultaten skall gälla som kriterium för vad som är acceptabla studieresultat. Om de nu föreslagna förändringarna av sfi-undervisningen inte ger förväntade resultat bör övervägas om studieresultaten skall vägas in som grund flir bidragsgivningen. Invandrarkvinnornas kunskaper i svenska Ett problem som inte tas upp i propositionen är invandrarkvinnornas låga deltagande i undervisningen. Orsaken är oftast av kulturell art. Genom bristfälliga kunskaper riskerar invandarkvinnor att bli isolerade frän kontakter med andra än invandrare ur den egna kulturkretsen. Kommunerna bör särskilt uppmärksamma invandrarkvinnornas situation och vidta åtgärder i syfte att stimulera dem att fullt ut delta i den undervisning som erbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställs som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kontinuitet i sfi-undervisningen, 2. att beslutar att kommunen skall vara fri att själv välja anordnare av grund-sfi, 3. att avslår regeringens förslag till reglering av vilka anordnare som kan förekomma för sfi-undervisning enligt 3§ i lagen 1986:159, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om öppen upphandling av sfi-undervisning, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att planera för värvning av studier och arbete, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna till koncentration av sfi-undervisning, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisning i svenska vid flyktingförläggningar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av statsbidrag, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav pa läroplan och lärarkompetens, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvärdering genom färdighetsprov, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om vikten av att vidta åtgärder för att undervisningen i Mot. svenska även skall nå invandrarkvinnorna. () ()