mot · GE02Ub14 · 1990-10-26 00:00:00 — Det innebär att tre skildastatsbidrag till skolan knappast kan utgöra någothinder för gemensamt resursutnyttjande överskolformsgränser eller kommungränser. Vi tror,mot den bakgrunden, inte på regeringensresonemang om sambandet mellan ett effektivtutnyttjande av resurser och ett generelltsektorsbidrag.Vi vill betona att den friare resursanvändningeni kommunerna bör kunna underlätta t.ex. ett bättresamutnyttjande av lokaler och andra resurser elleråldersblandad undervisning i grundskolan.Vänsterpartiet anser att verksamheter som delsstyrs av skilda läroplaner, dels skiljer sig åt när detgäller frivillighet och obligatorium bör ges skildastatsbidrag. Det är viktigt att de målsättningar ochgränser som riksdag och regering ställer upp för deolika skolformerna motsvaras av ett ekonomisktansvar från statens sida.En förbättrad arbetsmiljöI många skolor är arbetsmiljön mycket dålig.Det kanske allvarligaste problemet är dåligventilation vilket leder till allergiproblem. Enannan allvarlig brist är avsaknaden av ordentligaarbetsrum för personalen. kan intese att det skulle finnas någon som helst anledningatt ställa lägre krav på elevernas ochskolpersonalens arbetsmiljö än på andraarbetstagares.I samband med att behandladepropositionen om kommunalt huvudmannaskapför lärare m.fl. bifölls krav på ensatsning på skolornas arbetsmiljö. I den aktuellapropositionen föreslås nu att de 300 milj. kr. per åri prisläge somriksdagen beslutade om skall utbetalas somstimulansbidrag till sådana investeringar därkommunerna själva bidrar med minst lika mycket.Vänsterpartiet har inget att invända mot deriktlinjer för stimulanbidragets utformning somföreslås i propositionen. Vi vet att man i mångakommuner har ett kärvt ekonomiskt läge och svåraarbetsmiljöproblem att åtgärda i skolorna. Efterriksdagens beslut om kommunalt skattestoppframstår de pengar som enligt regeringen skallbörja utbetalas budgetåret 91/92 som än merangelägna.Utvärdering och uppföljningEn så omfattande förändring av villkoren för destatliga bidragen som föreslås måste bli föremålför en nogsam uppföljning så att brister i systemetsnabbt kan åtgärdas. Inte minst gäller detta fråganom en likvärdig skola över hela landet för allaelever.Vi anser att det som ett komplement till denorganisation för uppföljning och utvärdering somföreslås i propositionen också utses enparlamentarisk referensgrupp med uppgift attdirekt till regering och riksdag föra information ochföreslå eventuella korrigeringar av systemet.Denna grupp bör enligt vår mening arbeta undercirka tre år.I förslaget till specialresurs 2 finns det en såkallad behovsvariabel som beskriver antalet barnmed minst en förälder född i utlandet. Dennafaktor inkluderar alltså inte språkliga minoritetermed svensk bakgrund som zigenare, samer ochtornedalingar. Detta kan komma att slå orättvistmot vissa kommuner. För att inte denna orättvisaska tillåtas bli ett stort problem bör denparlamentariska referensgruppen för utvärderingav statsbidragssystemet särskilt följa upp dennafråga.I propositionen föreslår regeringen att det vidsex länsstyrelser inrättas särskilda enheter föruppföljning, utvärdering och tillsyn påskolområdet. Dessa enheter kommer enligtregeringen att förläggas till de orter som harfortbildningsnämnder. Vi anser att dennalokalisering ger en alltför bristfällig regionaltäckning. Därför bör sådana enheter också inrättasi , och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om riksdagensbehandling av läroplanerna,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inriktningenpå läroplansarbetet,3. att hos regeringen begär förslag tillökat elevinflytande i enlighet med vad i motionenanförts,4. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av skollagen att elevernas rätt tillinflytande garanteras,5. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i skollagen att rätten till en avgiftsfriskola garanteras i enlighet med vad i motionenanförts,6. att beslutar anta förslaget till nyskollag 1 kap. 2 § i enlighet med vad i motionenanförts,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsyofunktionärernas behörighet,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsyofunktionärernas fortbildning,9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omundervisningsgruppernas storlek,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligaremedel till den föreslagna grundresursen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avstimulansbidrag i samband med genomförandet aven reformerad gymnasieskola,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om specialresursersom beräkningsmodell för statsbidraget tillgymnasieskolan,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombidragskonstruktionen till vuxenutbildningen,14. att i stället för ett sektorsbidrag tillskolan beslutar om skilda statsbidrag för de treskolformerna i enlighet med vad i motionenanförts,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omparlamentarisk uppföljning,16. att utöver regeringens förslagbeslutar inrätta särskilda enheter för uppföljning,utvärdering och tillsyn på skolområdet i ,och .