mot · GD02N357 · 1990-01-19 00:00:00 — De företagsägare som absolut vill behålla möjligheten till kontroll enligt nuvarande regler har fortfarande valmöjligheten att inte låta notera företaget på AI- eller All-listorna, men är ju inte utestängda från riskkapitalmarknaden därmed. De småföretag som behöver riskkapital men vars ägare inte vill ge upp kontrollen över företaget kan också ge ut konvertibla skuldebrev. Den differentierade rösträtten är också intimt förknippad med utländska företags begränsade möjligheter att köpa svenska företag. De utländska företagen har oftast enbart möjlighet att köpa röstsvaga aktier i de svenska företagen. anser att detta är fel, då detta cementerar den svenska näringslivsstrukturen, vilket i slutändan drabbar bl.a. småspararna. Utländska företag skall därför ha rätt att utan restriktioner köpa svenska företag, något som behandlas i motion om kapitalmarknaden. 4.2 Ömsesidigt ägande - en osund företeelse Vi anser att det korsvisa eller cirkulära ägandet allvarligt försvårar kontrollägarskiften och cementerar existerande ägandestrukturer, vilket kan vara till förfång för ett vitalt och dynamiskt näringsliv. Sambandet mellan ägande och inflytande bryts. Företagsledningarna tenderar att kontrollera varandras företag över huvudet på ägarna, med åtföljande maktkoncentration. Detta sker ofta med hjälp av aktier med differentierat röstvärde. I andra länder söker man minska omfattningen av ömsesidigt eller cirkulärt ägande, och i flera fall har lagstiftning tillgripits. Det ömsesidiga eller cirkulära ägandet måste brytas. Vi anser att det bäst sker på frivillig väg genom självsanering, och genom det föreslagna förbudet för företag på börsens AI- och All-listor att nyemittera aktier med lägre röstvärde. Klarar inte marknaden av detta på egen hand bör lagstiftning tillgripas efter de utländska förebilder som finns. Ägandespridning genom konvertibla skuldebrev Konvertibler har liksom andel-i-vinst-system fått en stor utbredning . principiella inställning är även när det gäller konvertibler att det är bra med ägandespridning. Anställdas aktie- och konvertibelköp fungerar, liksom andel-i-vinst-system, som ett sätt att öka engagemanget i det egna företaget. De anställda får då köpa aktier via en riktad emission, där arbetsgivaren ofta hjälper till att ordna förmånliga lån för aktieköpet, eller låter dem köpa konvertibla skuldebrev, konvertibler i dagligt tal. 1989/90 En konvertibel kan sägas vara ett förstadium till en aktie, som efter en viss N357 tid berättigar till utbyte mot aktie i företaget enligt en i förväg bestämd kurs. Till skillnad från aktieköp är det förknippat endast med en begränsad risk att köpa en konvertibel. Deras stora popularitet är naturligtvis baserad på denna begränsade risk, i kombination med de avsevärda kursuppgångar som de flesta aktier noterade . 5.1 Invändningar mot personalkonvertibler I kölvattnet på deras utbredning har också osunda företeelser uppkommit. Många kritiska röster har hörts mot företagsledningars möjligheter att berika sig och göra klipp genom konvertibler. En del av invändningarna är av samma karaktär som de som berör andel-i-vinst-system och som behandlades i avsnitt 2. Andra invändningar är specifika för just konvertibler och utgår från aktieägarperspektivet. Flera fall har uppdagats där företagsledningar berikat sig själva genom riktade nyemissioner utan övriga aktieägares medgivande. Efter det att skarpt kritiserade riktade emissioner till företagsledningar, infördes en lag som innebär att av rösterna av de på bolagsstämman företrädda aktierna måste godkänna emissioner riktade till ledande befattningshavare eller anställda i allmänhet. Med stöd av denna lag inträffade ett par uppmärksammade fall där bolagsstämmor gav bolagsledningar bakläxa för de sätt på vilka dessa lovat personalkonvertibler till sina anställda. Kritiken gällde bl.a. informationen till övriga aktieägare. Införandet av 90-procentsregeln har sålunda satt igång ett viktigt saneringsarbete i företagen. Förhoppningen är att bolagen i fortsättningen skall ge bättre upplysningar om sina planerade emissioner av personalkonvertibler. anser vi inte att det finns anledning att ytterligare lagstifta i denna fråga. Sorn framgått ovan har konvertibler vissa egenskaper som skiljer dem från vinstdelning. Dit hör också de samhällsekonomiska effekterna. Till skillnad från andel-i-vinst-system innebär personalkonvertibler i regel inte ett ökat sparande, eftersom de som köper dem ofta finansierar sitt köp genom lån. Det positiva med personalkonvertibler är att de möjliggör förmögenhetsuppbyggnad och delägarskap för de anställda. Det ena behöver inte utesluta det andra: en mångfald former för att skapa ett mera spritt ägande är enligt vårt sätt att se det av godo. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett mera spritt enskilt ägande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- 23 tionen anförts om ytterligare fonduppbyggnad och utvidgning av det Mot. 1989/90 kollektiva ägandet, N357 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa gynnsamma förutsättningar för andel-i 4. att hos regeringen begär förslag om att avskaffa de sociala avgifterna på avsättningar till företagsanknutna andel-i-vinststiftelser, där vinstandelarna binds i enlighet med vad i motionen anförts, [att hos regeringen begär förslag om förbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission på börsens Aloch All-listor1]. () ()