ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So444 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So444 av (vpk) Hälsokontroll för upptäckt av sköldkörtelsjukdomar Kvinnor och män har inte samma hälsoproblem. Det beror på att vi är fysiskt olika men också på att män och kvinnor lever under olika villkor. De typiskt manliga sjukdomarna, exempelvis kärl- och cirkulationsorganens sjukdomar ligger väl till både när det gäller forskning och behandling. Sjukdomsgrupper där kvinnor dominerar som patienter, exempelvis ledbesvär, högt blodtryck, vissa cancersjukdomar och psykiska besvär har inte uppmärksammats på samma sätt. Sköldkörtelsjukdomar drabbar tio gånger oftare kvinnor än män. Ungefär var 20:e kvinna riskerar att under sitt liv råka ut för en ämnesomsättningsrubbning som beror på någon sköldkörtelsjukdom. Prevalensen är efter menopausen. Vid i har man bedrivit ett forskningsarbete om sköldkörtelsjukdomarna. Det har då visat sig att dessa sjukdomar är betydligt vanligare än vad man trott. I en studie av 2 000 manliga och kvinnliga vuxna patienter från en vårdcentral i uppdagades att 19 av patienterna led av sköldkörtelsjukdomar utan att deras läkare upptäckt det. Det förklaras av att symptomen i början på sjukdomen är diffusa. Patienterna söker för en mängd olika symtom såsom viktrubbning, hjärtklappning, nervositet, depression, ansiktssvullnad, trötthet osv. Då patienten vanligen är en kvinna, strax , är det inte ovanligt att hon avskrivs som klimakteriefall. En tidig diagnos kan bespara samhället kostnader för onödiga medicinska utredningar, onödig medicinkonsumtion och sjukskrivning. Därutöver besparar givetvis en tidig diagnos den drabbade onödig oro. Sköldkörtelsjukdom uppfyller de krav och regler som kan ställas för att allmänna hälsoundersökningar skall vara motiverade. Sjukdomen är både vanlig och kan bli allvarlig. Sjukdomens förlopp är känt och det finns effektiv behandling för sjukdomen. Däremot så finns det inte ännu någon lämplig metod, dvs. både enkel och pålitlig, för screening. Av någon anledning har sjukdomar som drabbar kvinnor i större utsträckning än män svårare att locka forskare och även svårare att få tillräckliga behandlingsresurser. Därför måste kvinnors hälsoproblem få särskild uppmärksamhet. När det gäller sköldkörtelsjukdomar bör få i uppdrag att redovisa förutsättningarna för allmänna hälsokontroller för kvinnor och därefter lägga ett förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att skall utreda förutsättningarna för allmänna hälsokontroller för tidig upptäckt av sköldkörtelsjukdom hos kvinnor . 1989/90 So444
mot · GD02So445 · 1990-01-23 00:00:00 — 1989/90: av () Abortlagstiftningen När den nuvarande abortlagstiftningen trädde i kraft , kunde livsdugliga aldrig födas förrän under den tjugoåttonde veckan. är det som en följd av den medicinska utvecklingen möjligt att livsdugliga kan födas redan efter tjugotre fulla veckor. kvarstår tidsgränsen för sena aborter vid tjugoandra veckan. Detta innebär att perioden mellan den tid då abort kan förekomma och då kan vara livsdugligt är mycket kort. Detta innebär stora problem av skilda slag. Eftersom det kan vara svårt att avgöra ett exakta ålder, kan detta vara livsdugligt, trots att beslut om abort fattats. Inte minst ur etisk synpunkt är en så knapp tidsskillnad otillfredsställande. Dessutom kan det ibland av tidsskäl vara nödvändigt att sända nämndbeslut om medgivande med telefax vilket givetvis är mycket otillfredsställande av sekretesskäl även om kvinnan ger sitt medgivande därtill. En sänkning av den sena abortgränsen från tjugoandra till tjugonde veckan är därför mycket angelägen. Dessutom behöver det göras en översyn av tillämpningen av gällande lag vid abortanhållan efter artonde veckan. bifalles av dessa framställningar om abort. De rent medicinska skälen är därvid i minoritet. Däremot anges ofta socialmedicinska skäl för abortframställning. Givetvis är ställningstaganden här mycket svåra, men en översyn av tillämpningen av lagen är angelägen. Därvid bör det övervägas vilken sammansättning den nämnd som skall ta ställning till abortanhållan skall ha. Det bör övervägas om inte den medicinska sakkunskapen bör vara bättre representerad i denna nämnd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. nen anförts om behovet av en översyn av gällande abortlagstiftning Mot. vad gäller s.k. sena aborter efter artonde havandeskapsveckan.
mot · GD02So448 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:So448 av () Receptförskrivningen av p-piller Antalet aborter ökar på ett oroväckande sätt i . Anledningarna är flera. En är övergång till andra preventivmedel i samband med debatten om HIV. En annan torde dock vara den förändring och högre kostnad för ppiller som skett. Man får ett recept för helår men kan bara ta ut p-piller i taget. Det innebär problem främst för unga kvinnor. Dels slarvar de bort recepten, dels har kostnaden fyrdubblats. Att använda aborter som preventivmetod är oacceptabelt, både mänskligt och ekonomiskt. Det är dags att ändra på nuvarande förskrivningssystem så att förebyggande verksamhet premieras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av receptförskrivningen av p-piller.
mot · GD02So449 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So449 av m.fl. (m) Hälso- och sjukvård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Sf276 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag som innebär att rätten till valfrihet i vården skrivs in i hälso- och sjukvårdslagen, 2. att hos regeringen begär förslag till en lag om vårdgaranti i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att bidrag ur de sammanhållna länsanslagen för regionalpolitiska ändamål skall kunna användas för att understödja etablering i glesbygd, 4. att hos regeringen begär förslag till skyndsam översyn av stadgan för enskilda vårdhem m.m. i syfte att ge dem möjlighet att ta emot samma patientgrupper som landstingens vårdhem, 5. att hos regeringen begär förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att återinföra en länsläkarorganisation. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () () 1989/90 So449
mot · GD02So450 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So450 av m.fl. (fp) Ortopedisk medicin som specialitet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub571 hemställs att beslutar att ortopedisk medicin skall inrättas som självständig medicinsk specialitet.
mot · GD02So451 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:So451 av (vpk) Hjälp till omyndiga efter engagemang i sekter har genom massmedia av och till uppmärksammats olika s.k. "sekter". Dessa sekter har alla det gemensamt att de har mer eller mindre religiöst grundade livsåskådningar med en starkt auktoritär styrning och krav på eller uppmuntran av att de enskilda medlemmarnas behov underordnas sekten. Sådana sekter kan utgöra en särskild lockelse för unga människor, vilka vilsna i en verklighet som lätt uppfattas som delvis normlös och farofylld, söker stöd, vägledning och "sanna svar om dem själva, framtiden och själva livet. Utan att kränka tros- och religionsfriheten, måste det konstateras att för en del unga människor blir mötet med dessa sekter en traumatisk upplevelse i det att den så totalt kan locka individen till att bryta med tidigare värderingar, sanningar och attityder och även med tidigare etablerade sociala kontaktnät inklusive den egna familjen. För unga, ofta inte utvecklade karaktärer kan detta möte leda till allvarlig psykisk störning och ohälsa när gamla värderingar förkastas. Detta kan även ske när ett första totalt uppgående i sektgemenskapen förbyts i en önskan att återgå till ett mera "normaliserat/sekulariserat liv. Omhändertagandena av dessa människor med psykiska störningstillstånd med i mer eller mindre uttalad grad åtföljande psykisk ohälsa kräver ett sakkunnigt psykologiskt omhändertagande och ibland en kvalificerad psykologisk behandling - förutom ett medmänskligt stödjande och igenkännande mottagande. Erfarenheten pekar på att samhällets hälso- och sjukvård/socialtjänst står handfallna och hjälplösa inför dessa tillstånd av ohälsa. Resultatet blir ibland att drabbade får sändas utomlands, för privata medel, för att erhålla adekvat hjälp. Utifrån detta bör frågan om behov av professionell hjälp skyndsamt utredas samt satsningar göras så att inom ramen för hälso- och sjukvård/socialtjänst resurser tillskapas och kunskap sprids om sådan psykologisk behandling som bedöms erforderlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om professionell hjälp och psykologisk behandling när nå- Mot. gon omyndig engagerat sig i sekter.
mot · GD02So452 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So452 av och (båda s) Förbud mot abort på grund av fel kön på fostret Tekniken i samband med fosterdiagnostik blir alltmer förfinad och analyser kan göras allt lägre ner i fosterstadiet. Det kan vara en fördel att kunna spåra och behandla svåra sjukdomar tidigt, men de förfinade metoderna reser också en del frågor. När om fosterdiagnostik var ute på remiss fanns det bland remissvaren en del funderingar på vilka konsekvenser en uttömmande och allsidig information om fostret skulle få för synen på människan. Eftersom abort är ovillkorad öppnades nu möjlighet till val av barn på ett sätt som ledde tankarna till historiska, tragiska händelser. Självklart är det svårt att dra gränsen om man vill "sila" informationen till den blivande modern, vilka sjukdomar skall hon få veta och vilka skall förtigas. Det finns emellertid en uppgift som saknar medicinsk betydelse, utom i vissa mycket enstaka fall. Det är uppgift om barnets kön. Det har uppdagats vid i att kvinnor troligen aborterar flickfoster. Detta är helt oacceptabelt, inte primärt för att det är flickfoster, även om det är tragiskt i sig, utan själva principen. Fosterdiagnostikens grund har varit och måste fortsättningsvis vara att söka det sjuka, inte könsbestämma. Vi värnar den fria aborten och kvinnans ovillkorade rätt till den. Men vi accepterar inte abort på grund av fel kön. För att lösa detta måste en ändring ske i hälso- och sjukvårdslagen, som ger patienten rätt att få all information om sitt tillstånd. Den bör ändras så att rätten att få veta fostrets kön inte ges alls eller ges efter . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändring i hälso- och sjukvårdslagen för att undvika abort på grund av fel kön. () ()
mot · GD02So453 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:So453 Efter den s.k. talidomid- eller neurosedynkatastrofen 1961 inrättades 1964 ett missbildningsregister vid . Till detta register skall läkare anmäla missbildningar hos barn vilka diagnostiseras i samband med födelsen. Syftet är att upptäcka förändringar i missbildningsmönstret och att snabbt kunna utreda orsakerna bakom missbildningarna. Hade vi haft ett sådant register 1959 hade neurosedynkatastrofen kunnat upptäckas . Informationen i missbildningsregistret kan kompletteras med upplysningar i andra hälsoregister som finns vid t.ex. medicinska födelseregistret och cancerregistret. Dessa register representerar ett mycket viktigt material som kan utnyttjas för forskning och ge oss kunskap om varför vissa barn drabbas av missbildningar och annan ohälsa. bearbetas materialet av enstaka forskare men en stor del av materialet ligger outnyttjat. För att möjliggöra en effektivare användning av data och också bredda intresset för att studera medfödda skador hos barn borde ett speciellt forskningscentrum inrättas med inriktning på reproduktionsepidemiologi. vid skulle kunna vara en lämplig lokalisation eftersom den institutionens forskningsinriktning varit starkt inriktad mot reproduktionsepidemiologi, främst missbildningsepidemiologi. Jag anser att detta forskningsområde är så viktigt med tanke på våra barns hälsa att möjligheterna för inrättande av ett forskningscentrum med inriktning på reproduktionsepidemiologi måste närmare undersökas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett forskningscentrum i reproduktionsepidemiologi.
mot · GD02So454 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:So454 av och (båda fp) Innehållsdeklaration av kosmetika och hygienprodukter Såväl kosmetika som hygienprodukter kan orsaka en hel del hudbesvär. Som regel rör det sig om kontakteksem som yttrar sig i att huden blir röd, svullen, lätt fjällande och ibland vätskande. Hudreaktionen beror antingen på att användaren av medlet är allergisk mot det eller att medlet haft en direkt skadande effekt på huden. Konserveringsmedel, parfymer och solfilterämnen är framträdande orsaker till kontakteksem. Beteckningen allergitestad är ingen garanti mot att vissa personer inte skulle reagera allergiskt även mot sådana produkter. För allergibenägna personer är det svårt att få information om vad kosmetika innehåller. Långtifrån alla tillverkare av kosmetika och hygienprodukter deklarerar innehållet i preparaten. Detta har också uppmärksammats av allergiutredningen (SOU 1989:76). För att göra det möjligt för konsumenten att undvika produkter som han eller hon är allergisk mot fordras att produkterna är försedda med begriplig innehållsdeklaration. har ansvaret för kontrollen av kosmetika och hygienprodukter. Vi anser att läkemedelsavdelningen bör få i uppdrag att arbeta fram bestämmelser för hur en fullständig och begriplig innehållsdeklaration skall utformas för kosmetika och hygienprodukter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om innehållsdeklaration av kosmetika och hygienprodukter.
mot · GD02So461 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:So461 (båda mp) 1989/90 En blodgivningskampanj bland värnpliktiga So461-468 borde kunna vara självförsörjande på blodplasma men det är vi inte. Härmed föreslås en kampanj till förmån för att det vid den militära grundutbildningen skall bli självklart, men frivilligt att bli blodgivare. Det borde även gälla dem som gör sin repetitionstjänstgöring. Ersättningen skulle vara minst den som våra civila blodgivare får. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att medel bör anslås till en kampanj för att öka intresset för att bli blodgivare under den militära grundutbildningen och under repetitionsövningarna. () ()
mot · GD02So462 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:So462 av m.fl (c) Urvalsfrågor i sjukvården Den medicinska forskningens snabba utveckling ställer samhället och individen inför etiska och ekonomiska problem bl.a. när det gäller frågan om att ge det ökande antalet äldre en fullvärdig omsorg. Dessa problem har delvis uppmärksammats i debatten och behovet av en mera ingående analys har kommit till uttryck genom att etiska nämnder inrättats i olika forskningssammanhang. är ett annat exempel på hur de etiska problemen tränger sig på. Bland de många frågor som har aktualiserats och kräver en allsidig bearbetning innan beslut fattas vill jag särskilt peka på frågan om huruvida ett urval av personer för en viss vård är etiskt försvarbart och om så är fallet efter vilka principer ett urval kan göras. Frågan är alltså dels om samhället över huvud bör försätta sig i sådana situationer där urvalsbeslut behöver göras, dels - om så blir fallet - efter vilka principer prioriteringar skall göras, om vård och behandling inte räcker till alla behövande. Situationer där ett urval sker finns t.ex. vid transplantationer av hjärtan, av njurar och av andra organ. Efter vilka principer skall ett urval ske om det nu måste ske? Det är betydligt lättare att ange principer, etiskt motbjudande, efter vilka ett urval inte bör ske. Här följer några exempel. - Viss ekonomisk styrka: de som har mest pengar får bäst vård eller viss vård över huvud taget. - Viss sjukdom: de som har en för tillfället medicinskt intressant sjukdom får mest uppmärksamhet och resurser medan åkommor som tilldrar sig mindre medicinsk uppmärksamhet blir lågt prioriterade. - Viss förpliktelse uppfylld: bara de som själva har medgivit transplantation av egna kroppsorgan får vid behov förmånen av transplantation. Aktuella svenska undersökningar om värderingen av människovärdet visar att en klar majoritet av de tillfrågade vid urvalssituationer är beredda att gradera människors värde efter en viss värdeskala. Äldre, barnlösa, utlänningar och personer som slarvat med sin hälsa blir lågt prioriterade. Frågan är vart ett sådant synsätt kan komma att leda om samhället sätts på allt hårdare prov med nya urvalsbehov. Vad innebär i ett sådant sammanhang etiska principer om människovärde, likavärde, rättvisa etc.? Vilka slutsatser av såväl etisk som praktisk art kan dragas? En slutsats kan man emellertid redan nu dra. Hithörande frågor behöver bli föremål för ingående etisk bearbetning. Eftersom dagens situation reser påträngande etiska frågor skulle det vara ovärdigt vårt samhälle att inte klart och medvetet formulera problemet och sedan söka ett svar präglat av de bärande värdena som vårt samhälle vill hävda. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära initiativ för en etisk debatt om val- och urvalsfrågor i sjukvården enligt vad som anförts i motionen. () () 1989/90 So462
mot · GD02So465 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: So465 av m.fl. (c) Aktiv dödshjälp De handikappade och deras organisationer anser att förslag om aktiv dödshjälp vid samtycke direkt skulle drabba de svårast handikappade. Många handikappade har erfarenhet av att ha befunnit sig i situationer då de uttryckt önskan att deras liv skulle avbrytas. har de uttryckt tacksamhet över att möjligheten för en sådan lösning inte fanns. Samhället måste ställas inför det moraliska kravet att det skall göra allt för att ingjuta livsmod och underlätta vägen tillbaka till livskvalitet. Detta etiska imperativ, som är grunden för den inriktning som måste prägla politiken för handikappade och som har sin grund i övertygelsen om alla människors lika värde, får inte trubbas av genom att plötsligt en ny utväg, en ny snabb lösning, öppnar sig som är mindre mödosam och med förmenta humanistiska anspråk. Många handikappade har varit i den situationen att de har bett att få sitt liv förkortat, men efteråt har de varit tacksamma för att den formen av barmhärtighet, kanske från en nära vän eller anhörig, inte har existerat. Människans värde och värdighet är aldrig något självklart, utan påverkas av trender och tankar i tidsandan. Därför måste dessa värden ständigt hävdas. I som tenderar att göra den psykiskt och fysiskt perfekta människan till värdenorm finns risk att förslag, framlagda i all välmening, ger effekter som man inte alls har tänkt på. Har ett förslag därtill ett ekonomiskt incitament så försvagas inte precis effekten. Svårt handikappade människor som alltid kommer att behöva samhällets kraftiga stöd, känner snabbt av kantringama i värdevindarna. Fosterdiagnostiken vid livets början gör det nu möjligt att fastslå om ett barn blir handikappat, varför abort kan erbjudas. Ordet kan blir kanske ett bör med innebörden att kvinnan själv, och inte samhället, i annat fall får ta de ekonomiska konsekvenserna. De svåra etiska frågorna kring såväl människans inträde i livet som hennes sorti måste behandlas med största varsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiv dödshjälp vid samtycke. () () () () () () 1989/90 So465
mot · GD02So466 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: So466 av och (båda c) Väntetiderna för rättspsykiatriska undersökningar har vid upprepade tillfällen behandlat frågan om de långa väntetider som råder för rättspsykiatriska undersökningar. har därvid enhälligt konstaterat att den rådande situationen står i uppenbar strid med gällande lag och att allvarliga ansträngningar måste göras för att komma till rätta med de rådande missförhållandena. Vidare framhöll att vissa åtgärder som ämnade vidta var otillräckliga och att det måste övervägas att ställa mera resurser till förfogande för den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten så att den kö som finns kan arbetas av. Den rättspsykiatriska verksamheten har under ett flertal år utsatts för en kontinuerlig nedrustning och utarmning vilket väl förklarar de ökande undersökningstiderna. har det disponibla vårdplatsantalet minskat från 123 till 94, dvs. med 29 platser. En avdelning på kliniken i har därutöver aldrig tagits i bruk. Till detta kommer att de rättspsykiatriska stationerna i , och lagts ner. Det har skett som antalet grova våldsbrott ökar vilket har resulterat i ökat arbete på landets fyra kliniker. Det förtjänar att framhållas att de nuvarande missförhållandena i flera fall orsakar onödigt lidande för de människor som i häkte får vänta på att genomgå rättspsykiatrisk undersökning och som sedan visar sig i själva verket vara i behov av sjukhusvård eller annan medicinsk behandling. Huvudmannaskapsfrågan har varit föremål för överläggningar men det har alltid ansetts självklart att rättsvårdande myndigheter skall ha statlig huvudman, vilket vi anser bör vara fallet också fortsättningsvis. 1989/90 So466 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omedelbara åtgärder för att minska de långa väntetiderna för rättspsykiatriska undersökningar och om ytterligare resurser för denna verksamhet.