mot · GD02Ju807 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju807 av m.fl. (fp, s, m, c, vpk, mp) Grannsamverkan mot brott Välfärdssamhället skall fungera som en garanti för bl.a. medborgarnas rättstrygghet. Den centrala funktionen för brottsbekämpning bärs av rättsväsendet med polisen i spetsen. Trots omfattande resursinsatser av både personal och pengar är kriminaliteten oacceptabelt hög. Ytterligare motåtgärder måste därför vidtagas. Men det är då dags att tänka i nya banor och pröva nya modeller. Rättssamhället är ju allas angelägenhet. Därför borde staten stimulera sina medborgare att engagera sig i kampen mot brottsligheten. Så sker också i många andra länder. I , , och förekommer en verksamhet som benämnes Neighbourhood Watch (NW), som närmast kan översättas till grannlagstillsyn. Denna tillsyn skall utgöra en hjälp till polisen (sorn ett extra öga och öra) för att försöka minska kriminaliteten. Alla medborgare oavsett boendeform arbetar tillsammans för att skydda sig själva och grannarna genom att rapportera till polisen allt kriminellt misstänkt. Härigenom medverkar man till att förebygga brott. Rollen är alltså att uppmärksamma brott och misstänkta situationer inom området och att rapportera iakttagelserna enligt vissa rutiner till polisen. Man kan också stimulera till att genomföra s.k. säkerhetsanalyser i och i samband därmed uppmana till märkning av stöldbegärlig egendom. En allmän uppgift är att främja god grannsämja. Däremot skall man absolut inte fungera som medborgargarde. Tillsynen omfattar ett klart avgränsat område och alla där boende kan bli medlemmar. Man kan utse särskilda befattningshavare för att förbättra samordningen mellan området och polisen men också inom området och mellan medlemmarna. Organiserandet av tillsynen underlättas genom ett s.k. startpaket som överlämnas av polisen och innehåller alla praktiska tips. Tillsynsverksamheten går ut på att hålla kontakt med medlemmarna. Så sker bl.a. genom att utge lokala nyhetsbrev om brottsläget, lyckade åtgärder och säkerhetsråd och att vidarebefordra polisiär information. man ägna sig åt andra aktiviteter sorn att anordna särskilda möten, trycka fönsterdekaler och tillverka områdesskyltar för att sprida kännedom om grannsamverkan. Det är ofta lämpligt att engagera barn och ungdomar. Verksamheten stöds ofta av försäkringsbolag, säkerhetsföretag och företagare inom området. Det är en självklar nödvändighet att det byggs upp en intensiv samverkan med den lokala polisen. Här gäller det ju för privatpersonerna att se och lyssna men inte gripa. Verksamheten med Neighbourhood Watch i skilda former har utomlands blivit en snabbt växande folkrörelse som omfattar flera miljoner människor. I och har startats 40 000 NW och omfattar 3,5 milj. hushåll, vilket motsvarar vart sjätte hushåll. Av tillsynen rapporteras genomgående mycket goda resultat. Säkerheten har höjts för alla inom området. Brottsligheten har minskat. Särskilt de äldre känner sig tryggare. Grannkontakten har förbättrats. Kontakterna med polisen men även kommunala myndigheter har blivit mycket bra. Överhuvudtaget omvittnas allmänt att det skapats en samhällsanda där man värnar inte bara egen utan även grannens egendom. Härigenom har samhället blivit en säkrare och bättre plats att leva på enligt mångas uttalanden. () har i en skrift omnämnt NW och vidimerat de goda utländska erfarenheterna. är inne på samma linje i sin rapport om samverkan mot brott. Huvudlinjen för polisen uppges vara att stödja attitydpåverkan för personligt ansvar mot brott, att prioritera lokalt samarbete och att stödja lokala modeller. Grannskapsövervakning har testats på något håll, exempelvis i och . Men grannsamverkan som en svensk motsvarighet till NW har inte prövats här i landet. Vidare har regeringen tillsatt en kommission för att motverka våldet i samhället och förbättra stödet till brottsoffren. Därvid har man understrukit betydelsen av att stimulera till insätser från frivilliga organisationer och åstadkomma spridning av goda ideér och framgångsrika initiativ. För denna sin verksamhet disponerar kommissionen erforderliga medel. I finns en organisation () som utgår bl.a. ifrån att ansvarstagandet mot brott varken kan eller bör begränsas till myndigheterna. Man vill hos allmänheten öka viljan, förbättra kunnandet och förstärka beredskapen då det gäller att till medmänniskors hjälp, dels observera våld och andra brott liksom tecken på att brott kommer att begås, dels varna personer som kan antas bli utsatta för brott samt handla på tidigast möjliga stadium för att förebygga, avvärja eller stoppa brott. Man arbetar genom information, opinionsbildning, utbildning och stöd genom att göra klart för människor vad de bör kunna angående rättigheter och skyldigheter, olika sätt att bedöma en kritisk situation och lämpliga handlingsalternativ. Däremot tar VVV helt avstånd från tanken på medborgargarden. Organisationen, som är religiöst och politiskt obunden, är rikstäckande och lokala grupper är under bildande i landet. Den beskrivna modellen för grannsamverkan mot brott borde prövas även i vårt land. En sådan verksamhet i svensk tappning med sin brottsförebyggande inriktning kunde starta och drivas på försök i några olika polisdistrikt. Verksamheten får då genomföras med utnyttjande av och dess lokala grupper och i samverkan med polisens brottsförebyggande enheter samt BRÅ. Rådets uppgift blir främst att medverka vid försöksverksamhetens uppläggning och vid dess utvärdering. RPS och BRÅ har förklarat sig positiva till sådan samverkan. Rådet har kostnadsberäknat sin medverkan till . Detta belopp torde kunnas täckas av de av ovannämnda kommissions disponerade medel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att BRÅ får i uppdrag att som särskilt projekt medverka vid försöksverksamhet med grannsamverkan mot brott i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att till detta projekt anslår erforderligt belopp. () () () (vpk)