mot · GD02N58 · 1990-03-26 00:00:00 — Det är vår förhoppning att rådet kommer att arbeta med en kritisk granskning av EG-standards på dessa områden. Det är också vår förhoppning att i arbetsmiljörådet skall finnas personer med hög integritet och som representerar sina respektive områden på ett ur demokratisk synpunkt tillfredsställande sätt. har i två tidigare partimotioner ställt ett antal frågor av principiell natur beträffande de statliga företagen. I näringsutskottets betänkande 1989/90:NU17 uttalade utskottet i anslutning till motion 1989/90:N16 (mp) att utskottet anser det tillfyllest att regeringen i ärenden rörande särskilda företag och i näringspolitiska princippropositioner tar upp frågor om riktlinjer för de statliga företagen. Det kan lätt konstateras att de flesta frågorna fortfarande står obesvarade. De upprepas därför här: - Vilken principiell skillnad ser regeringen mellan statliga affärsverk och statliga aktiebolag? - Hur skall regelsystemet skilja sig mellan verk och aktiebolag? - Anser regeringen att man kan ställa andra krav på statliga aktiebolag än 9 på andra företag? - Avser regeringen, som företrädare för ägaren, svenska folket, att söka Mot. driva företagen så att de är ett föredöme för andra företag när det gäller N58 yttre och inre miljö, affärsmoral, etc? - Avser regeringen att utnyttja statens innehav av företag för att främja ekonomisk demokrati, och i så fall hur? - Har staten ett ansvar för krisbranscher i en vikande ekonomi? - Regeringen bör tillställa ett policydokument beträffande de statliga affärsverken och företagen som ger en samlad syn på den statliga företagsamheten. Om regeringen inte är beredd till detta bör den tillsätta en utredning som utarbetar förslag till en statlig företagspolicy. Av dessa frågor kan man möjligen säga att propositionen besvarar den tredje och svaret tycks vara negativt. Man skall bara ställa ett krav, nämligen att företagen skall gå med vinst. Däremot menar regeringen att de statliga företagen skall kunna gå in på marknaden och åvägabringa strukturförändringar till det bättre. Man tänker uppenbarligen som den tänkande lantbrevbäraren: mig få gripa in en gång en enda, och till det bästa ordna allt. kommer regeringen med två tunga förslag till omorganisationer inom den statliga företagssektorn och förebådar ett tredje - Volvo-Procordiaaffären. har redan i motion 1989/90:N224 klarlagt att vi inte accepterar att FFV ombildas till aktiebolag och angivit ett antal skäl härför. Vidare har vi i motionerna 1989/90:N308 och N335 tagit upp krigsmaterielindustrins problem, främst ur de anställdas synpunkt. Vi finner det upprörande att regeringen fullständigt nonchalerar den oro som framförts. Och vi är ingalunda ensamma om oron. Vi är upprörda för de anställdas skull. Vi finner det också moraliskt förkastligt att ombilda FFV till ett aktiebolag. Här äger staten en industri vars uppgift är att framställa redskap för att så snabbt och effektivt som möjligt döda människor, och denna verksamhet anser regeringen bäst bedrivs i en företagsform som är helt inriktad på att generera maximal vinst åt statsverket. Vi vet att FFV, trots att det är affärsverk med det speciella ämbetsmannaansvar som åvilar dess chefer, stundom bedrivit sin verksamhet utanför lagen. Vi vet att dess chefer trots att de står under JK:s övervakning skaffat sig oetiska förmåner i en sådan omfattning att det framtvingat deras avgång. Vi vägrar att tro att en övergång till aktiebolagsform skulle höja den moraliska ansvarsnivån inom företaget. Att dessutom göra en sådan åtgärd just nu tyder möjligen på att staten vill frigöra sig från en del av sitt ansvar inför den kris som enligt vår uppfattning är överhängande. Awecklingsproblem blir möjligen lättare att hantera i ett aktiebolag än i ett affärsverk? Vi har ingenting emot att vissa delar av FFV:s verksamhet som är av rent civil karaktär privatiseras och då om möjligt enligt de kriterier som de gröna alltid förordar, nämligen att lokalbefolkningen på den ort där företaget arbetar jämte de anställda får företräde till ägandet. avvisar förslaget till bildandet av ett sådantkoncernbolag. Vi ^58 motsätter oss av principiella skäl den maktkoncentration som följer av förslaget. Regeringen klagar över maktkoncentrationen inom det privata näringslivet. Vi instämmer i att det är ett bekymmer, men den statliga maktkoncentrationen är än större. Och staten agerar ju precis som vilken som helst annan storägare på börsen. Vi motsätter oss också bildandet av en sådan koncern därför att det ökar regeringens makt och minskar insyn och inflytande i motsvarande mån. I stället borde regeringen återkomma med förslag till hur insynen i de statliga bolagen skall förbättras för att åtminstone nå upp till den nivå som gäller i de privata börsnoterade företagen. Det är också anmärkningsvärt att regeringen inte på en rad berör de anställdas situation, hur den påverkas av planerna, och hur de anställda skall kunna få ett större medinflytande i de statliga företagen än i de privata. Det bör också påpekas att det finns skäl att försälja åtskilliga av de företag som skulle ingå i den planerade koncernen, naturligtvis med den preferens för ett spritt ägande som ovan angivits när det gällde FFV. Detta gäller särskilt de företag som är delägda av staten och där staten knappast har något inflytande på företagens policy och som dessutom arbetar på en konkurrensutsatt marknad. Vårt ställningstagande innebär också att SIB-invest skall kvarstå som ett självständigt kreditaktiebolag och regeringen bör tillse att bolaget aktivt medverkar till företagsfinansiering för mindre företag. Bolaget kan bli ett komplement till utvecklingsbolag och industriverket när det gäller småföretagande i de stora tätorterna. de gröna vill föra en flyktingvänlig och utlänningsvänlig politik. är vi motståndare till maktkoncentrationer både på det politiska och det ekonomiska området. Vi anser att utlänningar som vistas i lika väl som svenskar som vistas i andra länder självklart skall kunna förvärva egendom i landet. Detta inkluderar även aktier. Detta gäller fysiska personer. När det gäller juridiska personer blir det problematiskt och när det gäller stora aktieförvärv över gränserna är vi mycket skeptiska. Vi är övertygade om att ansvaret för det personliga ägandet minskar med kvadraten på avståndet mellan ägaren och det ägda. Därför är vi kritiska till aktiebolagsformen som sådan. Ett citat kan vara på sin plats: Med aktiebolagen tog samhällena ett väldigt steg mot anonymiteten. Det blev möjligt att handla utan att smutsa sina händer, att mörda utan att se någon falla, att suga ut utan att se någon svälta. Det var första steget mot ett samhälle där man trycker på knappar för att utlösa krig och mekaniserar alla mänskliga funktioner. Aktiebolaget var början på ett liv i abstraktionernas värld där människan lämnades långt bakom och robotarnas herravälde började. (i Min första krets) En ytterligare liberalisering när det gäller aktieägandet som gynnar uppkomsten av multinationellt ägande kan inte acceptera. bör regeringen återkomma med förslag hur ägarkoncentrationen nationellt Mot. och internationellt skall kunna minskas och hur andra företagsformer än ak- N58 tiebolagen med mera direkt ansvar mellan ägande och verksamhet skall främjas, liksom en starkare koppling mellan ägande och arbete. Såsom framgått ovan under kapitel 6 kan vi ej acceptera regeringens förslag beräffande lagen (1983:1092) om allmänna pensionsfonder. Vi har tidigare avvisat förslag att provningsväsendet skulle privatiseras. Därför avvisar vi regeringens förslag till lagändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Såsom framgått av vad som anförts ovan anser vi att anslagen C4, E5 och E6 ej bör beviljas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett humanekologiskt synsätt bör vara grunden för näringspolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att materiell tillväxt ej är ett lämpligt mål för näringspolitiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en ökad produktivitet i första hand skall utnyttjas för att minska resursförbrukning - att göra mer av mindre - och därvid också öka möjligheterna till kortare arbetstid, 4. att begär att regeringen skall tillsätta en utredning för att belysa såväl positiva som negativa konsekvenser av en ökad internationalisering på näringslivets område, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avregleringarnas faror, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättning, att energianvändningen skall halveras, skall vara en utgångspunkt för näringspolitiken, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättning skall uppfyllas genom en årlig minskning av den totala energianvändningen , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användning av landets träråvara, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om transporter och kommunikationer, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att den omständigheten att andra länder har haft en högre tillväxt än bör betraktas som en positiv förändring, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de risker för framtiden som vår nuvarande näringslivsstruktur medför, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om högteknologi, N58 13. att avslår regeringens förslag till ändrade regler för utvecklingsfonderna, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingsfondernas styrelser och målgrupp, 15. att avslår regeringens förslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfonden och Stiftelsen Småföretagsfonden, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingsfondernas och Norrlandsfondens möjlighet att ställa riskkapital till förfogande, 17. att avslår regeringens förslag beträffande nya statliga riskkapitalbolag, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknikpolitiken, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verkstadsteknik och teknisk infrastruktur, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsument- och arbetsmiljörådet inom SIS, 21. att begär att regeringen skall utarbeta ett policydokument beträffande den statliga företagsamheten där de i motionerna framförda frågorna blir besvarade, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FFV:s problem, 23. att avslår regeringens förslag att ombilda FFV till ett aktiebolag, hemställan i propositionen momenten 10, 11, 15 och 19, 24. att som sin mening ger regeringen till känna att vissa delar av bör privatiseras med de villkor som anförts i motionen, 25. att som sin mening ger regeringen till känna de nackdelar som i motionen anförts om bildandet av ett statligt förvaltningsbolag i enlighet med propositionen, 26. att avslår regeringens förslag att bilda ett nytt statligt förvaltningsbolag, hemställan i propositionen momenten 16, 17, 18 och 20, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , 28. att som sin mening ger regeringen till känna att vissa delar av de företag som omfattas av den föreslagna nya koncernen bör privatiseras i enlighet med vad i motionen anförts, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utländska företagsinvesteringar, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiebolagsformens nackdelar, 31. att avslår regeringens förslag till ändring av lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och mätning, 32. att avslår regeringens förslag till ändring av lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 13 33. att avslår regeringens förslag under C 4 hemställan 1 och 2, åtgärder för att främja utländska investeringar i , 34. att avslår regeringens förslag under E 5 beträffande infriande av pensionsgaranti vid . () () () () 1989/90 N58