ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So43 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So43 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:113 Instansordningen enligt lagen (1977:293) om handel med drycker Enligt propositionens förslag skall länsstyrelsebeslut enligt lagen om handel med drycker (LHD) överklagas till kammarrätterna. Dessa beslut fattas av . Detta anges vara ett led i en strävan att renodla roll. Vi ifrågasätter detta förslag från olika utgångspunkter. Det främsta argumentet mot en överflyttning är ärendenas art som inte lämpar sig för en domstolsprövning. får anses bättre skickad att göra alkoholpolitiska bedömningar. Alkoholkonsumtionens betydelse för folkhälsan motiverar att de alkoholpolitiska frågorna tillmäts en fortsatt stor betydelse. Detta kräver att arbetet med problemen ges en stark organisatorisk ställning. Den kritik som kan riktas mot att den inte i alla lägen fungerar så effektivt som möjligt utesluter inte att förbättringar går att genomföra inom den befintliga arbets- och organisationsformen för att på så sätt bättre klara av arbetssituationen. Vi finner vidare en överflyttning inte lämplig i och med att domstolsutredningen utreder domstolarnas organisation och verksamhet. Denna utredning kan leda fram till ett resultat som gör att en omprövning ånyo kan bli aktuell. Det pågående reformarbetet av domstolsväsendet och de renodlingssträvanden som pågår inom olika myndigheter präglas av en bristande helhetssyn vilket leder till svårigheter att bedöma de olika förslagen. Kammarrätternas nuvarande arbetssituation måste också beaktas. En överflyttning av dessa ärenden skulle innebära att ärendemängden blir något större. Kammarrätterna har en stor arbetsbörda och för att klara ärendemängden behövs med all sannolikhet personalförstärkning eller omdisponeringar av personal. Rättssäkerhetsaspekten för den enskilde gör sig inte så starkt gällande i dessa frågor att det främst på den grunden skulle utgöra ett skäl för en överflyttning till en domstol. Med hänvisning till det anförda hemställs att , i avvaktan på domstolsutredningens resultat, avslår proposition 1989/90:113. () ()
mot · GD02So45 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So45 med anledning av skr. 1989/90:131 Redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /89 Enligt lag skall arv efter en person som inte efterlämnar någon arvinge tillfalla allmänna arvsfonden. Arvsfonden förvaltas av kammarkollegiet och beslut om utdelning ur fonden fattas av regeringen efter förslag av . tillförs arvsfonden stora belopp från dödsbon där arvsberättigade saknas. Fondens bokförda värde var ca 558 milj.kr. Under /90 finns det ca 167 milj.kr. att dela ut. Enligt regeringens skrivelse delades 135 milj.kr. ut /89. De utdelade medlen går till föreningar och organisationer. I de fall medel går till kommuner och landsting rör det sig om verksamhet som innebär förnyelse och utveckling. Jag anser att ändamålet med verksamheten är bra. Däremot bör en ordning där medlen stannar i den kommun där de tillkommit vara att föredra. Medlen bör även i fortsättningen utdelas till ungdoms- och föreningsverksamhet men tillkomma föreningar i den kommun där den avlidne var mantalsskriven vid frånfället. Enligt min mening bör företrädare för kommunen bäst känna till behovet hos dem som söker bidragen. I enlighet med detta synsätt bör det vara lämpligt att med samma inriktning som överföra både förvaltning och fördelning av medlen i sin helhet till den kommunala nivån. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för allmänna arvsfonden.
mot · GD02So46 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So46 av m.fl. (c) med anledning av skr. 1989/90:131 Redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /89 Enligt lag skall arv efter en person som inte efterlämnar någon arvinge tillfalla allmänna arvsfonden. Det är stora belopp som arvsfonden tillförs. Fondens bokförda värde uppgick till ca . Medlen som tillförs arvsfonden sammanförs i en enda central fond. I samband med utdelningen tas ingen hänsyn till varifrån medlen kommit. Arvsfonden förvaltas av kammarkollegiet och beslut om utdelning ur fonden fattas av regeringen efter förslag från . har frågan om arvsfondens regler för hantering och utdelning börjat tilldra sig allt större intresse. Kritik har framförts mot reglerna med en central beslutsnivå, och kammarkollegium. Kritiken har också gällt vem som bör sköta utdelningen av fondens medel. Vi anser att det principiellt är felaktigt att medel från hela landet sammanförs till en enda fond utan hänsyn till varifrån medlen kommit. Medlen kommer i stor utsträckning från hela landet och då är det också rimligt att man regionalt har mer att säga till om i dessa frågor. Med hänvisning till ovanstående bör enligt vår uppfattning hos regeringen begära förslag innebärande dels att en av utsedd nämnd handhar utdelningen av medel från arvsfonden, i stället för regeringen, dels att huvuddelen av medlen avsätts för kommunernas disposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för allmänna arvsfonden. () () () ()
mot · GD02So50 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So50 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:107 Godkännande av om barnets rättigheter Vi vill inledningsvis understryka att vpk anser att barn inte ska berövas sin frihet eller skiljas från föräldrar eller vårdnadshavare, utom i undantagsfall, då de av någon anledning vistas i . Svåra brott ska hanteras i enlighet med landets lagar. 1 övrigt är det främst artikel 37 som vi anser har försvagats i den svenska översättningen och vi föreslår därför en korrigering så att den bättre stämmer överens med den engelskspråkiga konventionstexten. Artikeln behandlar barns frihetsberövande, deras rätt att få tillgång till juridiskt biträde samt rätten att få sin sak prövad vid domstol m.m. Från svensk sida, polisen och invandrarverket, har det inte ansetts nödvändigt med en biträdesjour och den svenska texten kan därför ha blivit annorlunda utformad. Vpk föreslår därför en ändringi artikel 37 d) så att denna text får följande lydelse: Varje frihetsberövat barn ska ha rätt att ofördröjligen få tillgång till såväl juridiskt biträde och annan lämplig hjälp som rätt att få lagligheten prövad av en domstol eller annan behörig, oberoende och opartisk myndighet samt rätt till ett ofördröjligt beslut i saken. I finns en klart uttalad rättighet för barn att få vetskap om sitt ursprung; vilka som är deras biologiska föräldrar. En rättighet som vpk anser borde vara en självklarhet. I lägger sekretesslagstiftningen hinder i vägen för detta; se dom i kammarrätten som fastställts av regeringsrätten . Vi anser att som en följd av att skriver under rubricerad konvention måste det göras en ändring i 7 kap. 4 § sekretesslagen så att undantag görs för den som vill få kunskap om sina biologiska föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en ändring i förslaget till konventionstext i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 7 1* 1989190. kap. 4 § sekretesslagen att barn inte hindras att få vetskap om sina Mot. 1989/90 biologiska föräldrar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02So51 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So51 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:107 Godkännande av om barnets rättigheter Vi instämmer i tillfredsställelsen över att denna konvention om barnets rättigheter kommit till stånd och vi ser ett godkännande i enlighet med propositionens hemställan som oerhört betydelsefullt. Det är av vikt att så många länder som möjligt ansluter sig till konventionen och vi vill understryka vikten av att aktivt verkar för detta. I propositionen framhålls att svensk rätt och praxis till sin allmänna syftning står i god överensstämmelse med konventionsbestämmelserna. är ju ansedd att tillämpas på ett världsomfattande plan och vi menar därmed att vissa åtgärder bör vidtas i svensk rätt och praxis, även om de inte är direkt påkallade av konventionens godkännande. I opinionsbildning och som vägledning för andra länder, där åtgärder är behövliga, kan en sådan svensk anpassning till konventionen vara av stort värde. I det framtida arbetet inom FNs ram ser vi fram emot en förändring av åldersgränsen vad anser artikel 38. Informations- och utbildningsinsatserna för att sprida kunskaper om måste naturligtvis bli omfattande och alla vägar att nå ut till människorna måste tas till vara. De stora folkrörelserna och frivilligorganisationerna är mer eller mindre självskrivna i sammanhanget men vi tycker också att de mindre organisationerna är betydelsefulla i detta arbete. Därför anser vi att även de bör få möjligheter att göra insatser för barnets rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om godkännande av FNs konvention om barnets rättigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mindre organisationers möjligheter att delta i infor mations- och utbildningsarbetet för att sprida kunskap om FNs kon- Mot. 1989/90 vention om barnets rättigheter. () () () ()
mot · GD02So56 · 1990-04-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So56 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:142 1989/90 Godkännande av konvention mot So56-57 I föreliggande propsition föreslår regeringen att accepterar en konvention mot dopning inom idrotten. Dopningens utbredning samt olika preparat beskrivs och avsikten är att de undertecknande staterna skall förbinda sig att minska och slutligen avskaffa dopningen. Varken förslaget till konvention eller regeringens proposition gör djupgående försök att analysera anledningen till att dopning förekommer. I stället för att diskutera den moderna utvecklingen av elitidrotten, håller man sig till en av dess effekter, nämligen dopningen. de gröna anser att konventionen i sig är viktig, men att den inte räcker. Vi menar att själva idrottens syften bör diskuteras för att full förståelse om dess avarter skall nås. Idrotten är en del av samhället och har som en av dagens största folkrörelser ett speciellt ansvar genom sin stora påverkan på samhället. Idrottsutövning skall vara positiv för individen. Den skall vara rolig och ge gemenskap. Fysisk aktivitet, som utförs med glädje och på ett naturligt sätt, är ofta tillfredsställande ur hälsosynpunkt. Genom att bedriva idrott kan man förhindra såväl fysiska som psykiska sjukdomar. Idrottsutövningen kan också vara ett medel i rehabilitering av skador och sjukdomar. Handikappidrotten är ett viktigt instrument för många handikappades hälsa. Inom idrotten skall alla kunna vara med. Verksamheten skall därför vara bred och omfatta friskvård, rekreation, motion, lagarbete och tävlingar. Samarbetet med skolan är viktigt och kan väcka ett idrottsintresse som varar livet ut. Idrotten har stor betydelse för social fostran. Den ger möjlighet att lära sig fungera i grupp, att ta hänsyn till andra, att följa givna regler och att samarbeta för att nå ett gemensamt mål. Även om tävlandet är en viktig del av idrotten, har allt större prestationshets utvecklats inom elitidrotten. Utslitna kroppar hos gymnas- 1 1989/90 So56 Studie av idrottens natur Vi anser att en utredning av idrottens villkor, dess funktion för folkhälsan samt av elitidrottens för- och nackdelar skulle vara till mycket stor nytta för både elitidrottare och för dem som ägnar sig åt breddidrott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en utredning om sambandet mellan å ena sidan dopning och å andra sidan idrottens villkor, dess funktion för folkhälsan samt elitidrottens () () ter, ihjälslagna boxare och hormonpreparerade tyngdlyftare bär alla vittnesbörd om att elitidrotten i många fall urartat. Dopningen måste betraktas som en av de negativa konsekvenser som modern elitidrott fört med sig, kanske den allvarligaste. de gröna stöder helhjärtat idrottsrörelsens strävan att stoppa dopning men vi vill framför allt peka på den allt mer utbredda prestationshets som utgör anledningen till att dopning överhuvudtaget förekommer.
mot · GD02So57 · 1990-04-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: So57 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:142 Godkännande av konvention mot dopning Dopning har blivit en företeelse som berör allt fler idrottsgrenar. Därmed har antalet som drabbas också ökat. Ett antal ungdomar får sina liv förstörda genom dopningens skadeverkningar. Det finns därför all anledning att ta dopningen på allvar. För att komma till rätta med dopningsproblematiken måste idrottsrörelsen själv finna former att stävja detta. Dessutom måste informationsinsatserna stärkas på skolor och i föreningslivet om dopning. Nya metoder som avslöjar dopning måste utarbetas. Skärpta straff för dem som smugglar in anabola steroider bör övervägas liksom förbud mot förvärv, innehav och överlåtelse av vissa dopningspreparat. bedriver ett viktigt arbete i syfte att motverka utnyttjande av dopning. formulerade man definitionen att doping är friska människors bruk av eller administrering av kroppsfrämmande ämnen i någon form eller fysiologiska substanser som tillföres kroppen i onormala mängder eller på ett onormalt sätt med den enda avsikten att höja prestationsförmågan i tävling på ett konstlat och osportsligt sätt. Dessutom måste olika psykologiska metoder att öka den sportsliga prestationsförmågan betraktas som doping. I dåvarande definition talas om kroppsfämmande ämnen. Förekomsten av sådan går att kontrollera. Det går däremot inte att kontrollera kroppsegna ämnen. Flera biotekniskt framtagna läkemedel är sådana och kan också användas som dopningspreparat. Den () definierade 1986 dopning genom att göra en lista över förbjudna medel och otillåtna substanser. Listan revidrades senast då bl.a. tillväxthormon fördes till förbjudna substanser. Det biotekniskt framtagna tillväxthormonet finns ingen möjlighet att spåra i dopningstester. har i en skrivelse till regeringen vädjat om åtgärder mot ett annat biotekniskt läkemedel som utnyttjas i dopningssyfte. Det gäller blodbristmedlet erythropietin, epo, som kan renframställas med genteknik. Epo kan missbrukas för att höja prestationsförmågan. I sitt remissvar över departementsutredningen "Åtgärder mot dopning påpekar bl.a. att erythropietin och andra substanser som ökar produktionen av röda blodkroppar bör tas upp på IOCs dopningslista. kliniska prövningar har biverkningar i form at högt blodtryck, hjärtinfarkt och epileptiska anfall iakttagits, skriver . Vi anser att det är viktigt att nu godkänner konvention angående dopning, men att verkar för en utvidgning av IOCs dopningslista så att nya biotekniska produkter omfattas. Det är också angeläget att regeringen tillsammans med idrottsrörelsen utarbetar förslag till att komma till rätta med och spåra utnyttjande av sådana produkter som tillväxthormon och epo. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att motverka dopning med biotekniskt framställda produkter. 1989/90 So57 gotab 96566, 1990
mot · GD02T49 · 1990-04-04 00:00:00 — av m.fl. (fp) med anledning av prop. tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret I förslaget till tilläggsbudget II för /90 anmäler regeringen att den tidigare bussdivisionen inom överförts till inom AB Swedcarrier. Överföringen skedde , och ändrade namn till . Regeringen anför att man kan diskutera om den gjorda överföringen omfattas av mandaten för SJ:s omstrukturering. I sak anses dock överföringen vara riktig. Regeringen föreslår därför att överföringen godkänns i efterhand. Vidare föreslås att i avvaktan på utvärderingen av SJ:s rekonstruktion bör omstruktureringar av detta slag - dvs. överföringar av verksamhetsgrenar från affärsverket SJ till aktiebolagsform inom Swedcarrier-få ske endast efter medgivande. förespråkar en ökad frihet inom trafiksektorn. Ett led i denna politik är att SJ måste få verka i bolagsform. Därvid skapas en organisation som medger en större flexibilitet och självständighet. En naturlig följd av denna inställning är att SJ måste ges rätt att självt få avgöra vilka omstruktureringar som är rationella i verksamheten. Självfallet skall SJ därvid rätta sig efter uppställda mål. Vi vill också understryka att det inte finns någon konflikt mellan detta förslag och krav på försäljning av delar av . Vi ifrågasätter om inte regeringens förslag är en onödig inskränkning av SJ:s rättigheter. föreslår att SJ:s möjligheter att utforma den egna verksamheten skall utökas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad rätt för SJ att utforma den egna verksamheten. Keuth Skårvik (fp) () () (fp) 1 1 1989/90. gotab 96431, 1990
mot · GD02Ub152 · 1990-04-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ubl52 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om 1989/90 tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret Ubl52-155 Regeringen föreslår att anvisar medel för en särskild studiekampanj" för invandrare inför valet . En liknande kampanj genomfördes inför valet . Regeringens motiv för att satsa på en särskild studiekampanj är att stimulera invandrare till ett ökat valdeltagande. Metoden är att genomföra studiecirklar för invandrare på deras eget språk. Studierna skall vara kostnadsfria för deltagarna. För kampanjen vill regeringen anslå 10,8 milj. kr. som skall fördelas till studieförbunden. Bidrag föreslås utgå med . Cirka en fjärdedel av anslaget skall kunna användas för information och ledarutbildning. Det är givetvis viktigt att invandrare med rösträtt har så mycket information om vårt valsystem och om de politiska partiernas olika program att de finner det meningsfullt att delta i valen. Regeringen väljer emellertid fel metod för att stimulera ett ökat valdeltagande. Den tekniska lösning som regeringen ånyo väljer leder till att studieförbunden erhåller resurser inte efter prestation utan efter de relativa andelar som studieförbunden redovisat under huvudämnesgruppen 'Samhällsvetenskap, information' . Ingenting talar för att ett studieförbund med stor andel studiecirklar i samhällsinriktade ämnen också är bäst lämpat att genomföra en studiekampanj om vårt valsystem eller om den politik de olika partierna företräder. Det finns i elva studieförbund. Några har politiska organisationer som sina viktigaste medlemmar. Andra är partipolitiskt obundna och har sin huvudsakliga verksamhet inriktad mot andra sektorer än den politiska verksamheten. Med hänsyn till organisationsstruktur och studieinnehåll kan det föreslagna kampanjbidraget ses som ett förtäckt partistöd. Bidraget är också generöst tilltaget. De av regeringen föreslagna skall ses i relation till att ordinarie statsbidrag för studieförbundens verksamhet uppgår till . I praktiken blir valstudiecirklar med många deltagare en utomordentligt lukrativ affär för de tilltänkta arrangörerna. Det är också anmärkningsvärt att anslaget föreslås fördelat i förskott re 1 1989/90. 1989/90 Ubl52 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag om en särskild studiekampanj för invandrare i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att avslår regeringens förslag att till Bidrag till studieförbunden m.m. på tilläggsbudget för /90 anvisa ett förslagsanslag på . () (m) () () () () () () dan innevarande budgetår innan studieförbunden haft några kostnader för verksamheten. Genom partistödet erhåller de politiska partierna resurser för att på invandrarnas eget språk informera om valsystem och om sin politik. Detta anser vi vara den riktiga vägen för att ge invandrarna information om vad valen gäller. Vi avvisar på ovan redovisade grunder regeringens förslag om att anslå 10,8 milj. kr. för en särskild studiekampanj för invandrare.
mot · GD02Ub155 · 1990-04-03 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 155 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi49 hemställs att avslår förslaget om ett reservationsanslag på . till bidrag till studiecirklar om den offentliga sektorn. () () () ()
mot · GD02Bo64 · 1990-05-03 00:00:00 — 1989/90: B o64 av m.fl. (fp) med anledning av prop. Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. Bo64-69 I propositionen föreslås bl.a. att statens särskilda stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem behålls. motsatte sig detta stöd när det infördes. Vi pekade då bl.a. på riskerna för priseffekter på småhusmarknaden. Vi betonade att strävan i stället bör vara att skapa ett ekonomiskt utrymme för barnfamiljer så att de av egen kraft kan skaffa sig en för dem lämplig bostad. Vi vidhåller denna uppfattning. Propositionen bör sålunda avslås i denna Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på propositionen i denna del beslutar att nya stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem inte skall beviljas. () () () ()
mot · GD02Bo66 · 1990-05-03 00:00:00 — Motion till 1989/90: B 066 med anledning av prop. 1989/90:144 Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. beslöt att den som uppbär bostadsbidrag vid utgången av av skall ha rätt att utan föregående ansökan få bidrag även för med samma belopp som för . har senare förklarat att nämnda beslut, som kommit till uttryck i lagen (1989:285) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för skall gälla . Det framgår vidare att beslut om bostadsbidrag till barnfamiljer omprövas om hushållets inkomster av förvärvsarbete har ökat väsentligt i förhållande till motsvarande inkomster enligt taxering till statlig inkomstskatt och det står klart att inkomstökningen kommer att bestå under bidragsåret. Som exempel på hur bristfälligt denna lagstiftning tillämpas ute i kommunerna kan följande nämnas.En person hade under (taxering) en realisationsvinst till följd av en försäljning av villafastighet, samt en mindre inkomst av förvärvsarbete. Då den nämnda personen ansökte om bostadsbidrag valde kommunen att tolka beslut så att vid beräkning av bidraget skulle detta grunda sig på vad som gällde vid taxering. Detta kan inte bedömas som rimligt, eftersom realisationsvinsten var unik för det aktuella inkomståret och redan legat till grund för bidragsprövningen . Det innebär således att vederbörandes ansökningar om bostadsbidrag två på varandra följande år belastats av samma realisationsvinst. Någon väsentlig inkomstökning eller inkomstminskning är inte för handen i detta fallet, varför det inte fanns grund för en omprövning av bidraget. Myndigheterna omprövar därmed beslut som enligt gällande lagstiftning inte skall omprövas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bristande tillämpning av gällande bostadsbidragslagstiftning, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att meddela tillämpningsanvisningar som överensstämmer med gällande Mot. 1989/90 lagstiftning.