ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo937 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo937 av (vpk) Kronhjorten När beskrev och namngav kronhjorten var det med den skånska hjorten framför ögonen. Därför kallas den nominatras och den har allt sedan den invandrade hit för 5 bevarat sin renrasighet. Det kronvilt som finns utanför har blandats med andra raser som importerats . Den skånska kronhjorten är alltså speciell och vi har ett särskilt ansvar för den, både nationellt och internationellt. Ett problem intimt förknippat med den skånska kronhjorten är de skador den gör på granplanteringar. Detta löstes tidigare genom det öppna kronbl jortsreservat, som 1971 - 1987 sträckte sig från i nordväst till i sydost. Inom reservatet fick markägarna ersättning för de skogsskador som hjortarna åstadkom. Dessutom reglerades jakten så att hjortar med stor krona sparades. Kronhjortsreservatet höjde både kvalitet och kvantitet hos den skånska hjorten och var alltså mycket framgångsrikt. Trots detta avskaffades det vid utgången av 1987 i och med att den nya jaktlagen trädde i kraft. Eftersom markägarna nu inte får ersättning för skogsskadorna har avskjutningen ökat dramatiskt. begärdes licens för mer än 350 djur . Mest lockande är naturligtvis djuren med störst hornkronor, och om ingen ändring sker kommer situationen mycket snabbt att vara den samma som innan reservatets införande, dvs. ett degenererat utrotningshotat kronviltbestånd.Ett sätt att rädda den skånska kronhjorten är att återinföra ett öppet kronhjortsreservat och regeringen bör återkomma till med förslag om ett sådant. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ett öppet kronhjortsreservat i . gotab 99934, 1990
mot · GD02Ju201 · 1990-01-15 00:00:00 — av och polishus i 1989/90 Ju201-206 Frågan om nytt polishus i är gammal och har dryftats i många sammanhang i syfte att få en positiv lösning. Inte minst har frågan varit uppe till behandling i vid ett flertal tillfällen. Den höga aktualitet som präglar projektet hänger samman med att de nuvarande lokalerna är nerslitna. I flera fall är de inte anpassade eller godkända för avsedda ändamål. har vid kontroll funnit stora brister i arbetsmiljön. Arrestlokalerna har befunnits särskilt undermåliga. fokuserades problemen i och läget bedömdes som akut. ledning har varit på plats och uttalat att lokalerna definitivt inte är acceptabla. Till bilden hör också att verksamheterna bedrivs i två skilda högkvarter. Förhoppningar har emellertid funnits om att projektet skulle sättas igång . tecknade kommun avtal med om försäljning av mark till ett polishus. Därmed var tomtfrågan ordnad. Mot bakgrund av budgetpropositionen synes förväntningarna om byggstart ha dämpats. Projektet ryms inte i den nya budgeten. Vad gäller kommande budgetår 1992/93 kan projektets förstaplats på prioriteringslista inte ses som en bekräftelse på att polishuset kommer till utförande något av de åren. Det finns också exempel på att prioriteringsföljden ändras. Tyvärr måste regeringens promemoria tolkas så att det är risk för ytterligare förseningar av polishuset i . En annan fråga som pekar på vikten av en snabb byggstart i är nedläggningen av , varom tidigare beslutat. Från säkerhetspolitisk synpunkt är det angeläget att de planer som finns inom () att förlägga en arbetsgrupp till , tas tillvara. En sådan grupp, vars betydelse är uppenbar, kan inte inkvarteras i det nuvarande polishuset. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett nytt polishus i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo 1 1989/90. tionen anförts om att byggstart av polishuset sker omgående, dock senast /92. () () 1989/90 Ju201
mot · GD02Ju202 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju202 Utbildning i miljöfrågor för polis och åklagare En förutsättning för ett effektivt beivrande av miljöbrott är att såväl polis som åklagare har god och allsidig kännedom om de lagar som gäller inom miljöområdet. Det är också viktigt att de besitter allsidiga miljökunskaper för att på ett effektivt sätt kunna agera i dessa frågor. Miljöbrotten är ofta komplexa och av svårhanterlig art och den aktuella lagstiftningen är under snabb utveckling och förändring. Vi vet att miljöfrågorna får en allt större betydelse och att miljöbrotten i många fall kommer till kännedom långt efter det att de har blivit begångna, dvs först när verkningarna har blivit kända. Det krävs således att de personer vilka har att delta i utrednings- och förundersökningsarbetena i dessa frågor har goda och djupgående kunskaper inom miljöområdet. Det måste vara av yttersta vikt att denna personal, verksam såväl inom polis- som åklagarmyndigheterna, ges ytterligare och fördjupad utbildning inom miljöområdet. Vissa satsningar har redan gjorts men en fortsatt kraftfull satsning inom detta område är nödvändig för att ytterligare visa med vilket allvar samhället ser på denna typ av brottslighet. Det finns all anledning anta att det endast är en ringa del av miljöbrotten som kommer till kännedom och ytterligare en ännu mindre del som förs vidare till våra domstolar. Enligt inhämtade uppgifter är det endast ca 200 fall som har lett till förundersökning. Då detta antal måste anses som ytterst ringa i förhållande till det antal brott av denna art som troligtvis har blivit begångna så torde erfarenheterna i att hantera dessa ärenden vara begränsade hos polis- och åklagarmyndigheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare och fördjupad miljöutbildning för polis och åklagare. 1* 1989190.
mot · GD02Ju203 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju203 av m.fl. (s) Brott med rasistisk bakgrund Med hänvisning till vad i motion 1989/90:Sf603 anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beivrandet av brott med rasistisk bakgrund blir ett prioriterat område i brottsbekämpningen. () () () () () ()
mot · GD02Ju205 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju205 av Axel m.fl. (s) En offensiv narkotikapolitik Narkotikahanteringen omsätter och tar sannolikt miljoner människoliv. En offensiv narkotikapolitik måste därför rikta sig mot alla led i hanteringen, producent-grossist-detaljist- och konsumentledet. Den måste också vara samordnad och resultatinriktad. Vår narkotikapolitik måste vara så utformad att den både avskräcker utländska narkotikaligor och enskilda presumtiva missbrukare. Den måste dessutom ge myndigheter resurser och möjligheter att ingripa med specifika tvångsåtgärder mot de olika leden i narkotikahanteringen. växer av narkotiska preparat. Flera av de nya drogerna är både enkla och billiga att framställa, vilket lockar nationella ligor, laboratorier och syndikat in i hanteringen. En trovärdig narkotikapolitik måste ha möjligheter att utreda och beivra denna utveckling. har - i ett internationellt perspektiv - ett förhållandevis gott läge. Det finns ett utbrett folkligt motstånd mot narkotikan, vi har både polisiära och sociala resurser inom den offentliga sektorn. Vårt föreningsliv har stora möjligheter att deltaga i det förebygande arbetet mot missbruk, utslagning och misär. Det finns dock anledning att höja beredskapen inom några vitala områden av narkotikapolitiken. Den polisiära sidan bör ges möjligheter att utveckla sitt arbete med att bekämpa gatulangningen i våra största städer. Domstolarna bör ges möjligheter att förklara misstänkta narkotikaprofitörers egendomar i kvarstad. Myndigheterna måste dessutom ges möjligheter att ingripa mot det mer trendmässiga missbruk som förekommer bl.a. på krogar, barer, klubbar och diskotek. Här menar vi att myndigheterna borde få bättre möjligheter att utreda om narkotikabrott pågår i lokalerna. En möjlighet för myndigheterna att på plats verkligen gå igenom och undersöka dessa lokaler borde göra det angeläget för alla näringsidkare att hålla narkotikan borta från sina lokaler. Kampen mot narkotikahanteringen måste prioriteras av alla demokratiska stater. Det är viktigt att vi i är väl förberedda inför en alltmer internationaliserad framtid! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en mer offensiv narkotikapolitik. () () 1989/90 Ju205
mot · GD02Ju206 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju206 av () m.fl. Polisdistriktens organisation Den nuvarande organisationsstrukturen inom polisväsendet grundas på den s.k. princippropositionen 1980/81:13 om polisens uppgifter, utbildning och organisation m.m. 1 propositionen 1983/84:89 behandlades också organisationsfrågor för det lokala polisväsendet, så även i proposition 1984/85:81. Besluten hade sin grund polisutredning och polisberedning. Besluten innebär att den polisiära organisationen är detalj reglerad och likalydande för de allra flesta polisdistrikten. eftersträvas friare organisationsformer både inom myndigheter och företag. Styrningen av organisationer har gått från detaljbestämmelser till målstyrning och ökad frihet för underordnat organisationsled att själv få avgöra, inom vissa ramar, vilken detaljorganisation som man vill ha. har arbetat för en decentralisering på alla områden så även inom myndigheter. har decentralisering blivit ett begrepp, som används av alla, framför allt inom organisationsarbete. Alla säger sig sträva mot en förenklad beslutsstruktur, mål och ramar anges och utifrån detta ges frihet att verka under ansvar. Detta är inte bara ett sätt att erhålla en bättre funktion, det är också en rationalisering. Man får mera pengar och resurser till den egentliga verksamheten. Det resulterar också i en bättre tillfredsställelse på jobbet för de anställda. Myndigheter måste vara beredda att förändra både organisation och verksamhet kontinuerligt för att så effektivt som möjligt möta nya situationer och nya arbetsuppgifter. Polisväsendets organisation är hårt detaljreglerad. För att möta nya krav måste ges befogenhet av att arbeta med nya organisationsformer. Sedan den nuvarande organisationen fastlades, har polisens arbetsuppgifter delvis ändrat karaktär. Kunskap och erfarenhet av nya organisationsformer har tillkommit. vet, att det ute i polisdistrikten finns både kunskap och vilja att förändra organisationen till att bättre passa dagens situation. Förutsättningarna för polisens arbete varierar kraftigt i landet. Arbetsuppgifterna varierar, geografiska förutsättningar är olika, tillgången på personal skiftar, möjligheten till samverkan med angränsande polisdistrikt är Det är utifrån dessa förutsättningar inte rimligt att ha en likalydande organisation för alla polisdistrikt. En större frihet för polisväsendet att pröva nya organisationsformer ger mer resurser till den egentliga arbetsuppgiften, att tillse att lag och ordning upprätthålls i landet. Att arbeta i en organisation som fungerar bra ger naturligtvis också en bättre tillfredsställelse i arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att tillåts ge polisdistrikten tillstånd att pröva nya organisationsformer, i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () 1989/90 Ju206
mot · GD02Ju207 · 1990-01-17 00:00:00 — av () Rätten att inneha vapen vapenutrednings olika förslag har väckt stor förstämning och ilska bland landets jägare och medlemmar i olika skytteorganisationer. De förslag som upprört människor mest är följande: Krympning av vapengarderoben till högst två vapen per person för nytillkomna vapenägare. Omprövning av vapenlicenser . Obligatorisk vapenförvaring i säkerhetsskåp. Möjligheten till s.k. minnesvapen inskränks. Försäljning av automatvapen begränsas. Avsikten med dessa förslag är att om möjligt minska tillgången på vapen som används vid olika typer av brott. Erfarenheten visar dock att de flesta vapen som kommer till användning vid olika brott är stulna ur militära förråd eller illegalt insmugglade i . förslag kommer inte att få effekt på våldsbrottsligheten. Däremot kommer förslagen att vara till stort men för alla landets jägare och skyttar. vapenutredning bör därför inte läggas till grund för lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 1987 års vapenutrednings förslag.
mot · GD02Ju209 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju209 av () Seniorpoliser Denna motion syftar till att lösa den akuta polisbristen med hjälp av pensionerade poliser. Jag föreslår att dessa seniorpoliser bl.a. får i uppdrag att stödja brottsoffer. Det kommer att dröja innan polisbristen är hävd i vårt land - även om regeringen nu (äntligen!) följt moderata samlingspartiets krav på ökad intagning till . Det dröjer innan de många luckorna fylls av nyutbildade poliser och av poliser som kan frigöras från administrativa och andra göromål som kan skötas av icke polisutbildad personal. Även här föreligger moderata förslag om nyanställning av administrativ personal som ersätter yrkesutbildade poliser som bättre behövs i brottsbekämpningen. För att lösa polisbristen och föreslår jag att pensionerade polismän anställes i polisdistrikten för speciella uppgifter. Det bör bli tillsvidareanställningar (hel- eller deltider) eller speciella uppdrag. Pensionerad polispersonal utgör en väldig resurs av erfarenheter och kunskap. Det gäller nu att intressera de enskilda pensionärerna för nya insatser inom polisen. Självfallet måste ersättningen utformas så att även den lockar till arbetsinsatser. Här gäller det för och att vara fantasifulla! Pensionerade poliser behövs överallt där den nuvarande personaltillgången är otillräcklig. Det bör också kunna arrangeras så att pensionerade poliser låt oss kalla dem seniorpoliser i tjänstenomenklaturen! - ges särskilda uppdrag för stöd åt brottsoffer. Stöd åt brottsoffer är som bekant en mycket angelägen uppgift. Och brottsoffren är många i vårt land. Vem kan passa bättre för denna betydelsefulla uppgift än en erfaren seniorpolis? Seniorpoliser bör också vara en särskild tillgång vid speciella polisuppbåd där erfarenheter och vunnen klokskap behövs för att bäst lösa uppgiften. 1989/90 Ju209 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om speciella uppdrag för pensionerade poliser vid polisdistrikten. Seniorpoliser bör också kunna anlitas för att bibringa polisaspiranter och yngre poliser ett yrkesetiskt kunnande. Sammanfattningsvis föreslår jag att regeringen snabbt tar initiativ till något som skulle kunna kallas "seniorpolisen löser polisbristen!
mot · GD02Ju213 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju213 av m.fl. (fp) Polisens spanings- och förspaningsregister Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K410 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om spanings- och förspaningsregister. () ()
mot · GD02Ju215 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju215 av och (båda fp) Polisen i Det är ett känt - och givetvis beklagligt - faktum att det råder polisbrist i vårt land. De menliga följderna av detta slår olika hårt i skilda delar av landet och inom skilda polisdistrikt. Ett av de hårdast drabbade områdena är nordvästra med . De förhållanden som är specifikt utmärkande för polisdistrikt är i korthet följande. Det kan anses vara dokumenterat att huvuddelen av den narkotika som förs in i landet sker via och området norr därom. Hela kuststräckan upp till Kullen - som ingår i - utmärks av ilandstigningsplatser för illegal införsel och företrädesvis narkotika. Situationen är lindrigt uttryckt svårbemästrad och ställer stora krav på polispersonalen såväl kvalitativt som kvantitativt. Statsmakterna har bestämt att bekämpandet av narkotikabrottsligheten skall prioriteras och i följd därav måste polismyndigheten i förstärkas personellt. Detta bör ske dels genom att distriktet tilldelas ett utökat antal polistjänster, dels genom en förstärkning av den administrativa personalen, vilket skulle medföra att polismän i ökad utsträckning kan frigöras för mer renodlad polisiär verksamhet. genomkorsas av två europavägar, E4 och E6. Trafiken kan betraktas som intensiv. Härtill bidrar i icke ringa mån att som port till och från kontinenten ständigt genomströmmas av en stor skara in- och utresande. Antalet uppgår till 17-18 miljoner resande. Kontrollen av hastighet och nykterhet är personalkrävande. Detta gäller än mer kontrollen av tung trafik och av farligt gods. Kontrollen av det senare måste vara ytterligt rigorös mot bakgrund av det katastrofhot som ligger nära till hands och är i högsta grad oroväckande. Det är ingen överdrift att påstå att en olycka skulle kunna medföra att stora delar av staden och dess invånare skulle utplånas. En förstärkning av polisens kontrollresurser framstår som angelägen och ofrånkomlig. är ur ordningssynpunkt en bekymmersam stad. Närheten till med dess liberalare alkoholpolitik har följdverkningar i med stigande antal fyllerifall och störande av ordningen. Det skall här nämnas att enheten för förebyggande vård inom redovisat en "hälsoprofil för . Av denna framgår bl.a.: - att dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar är fyra gånger högre i än i länet i övrigt, - att har överdödlighet i självmord jämfört med genomsnittet för landstingsområdet, samt - att har landets högsta förskrivning av lugnande medel. De redovisade förhållandena övar på olika sätt inflytande på den verksamhet som åligger polismyndigheten. Regeringen har föreslagit att antalet polisaspiranter nu skall öka. Successivt kommer detta att leda till en förstärkning av antalet poliser i tjänst. bör nu uttala att en proportionellt större andel av denna förstärkning bör komma till del. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en successiv förstärkning av . () () 1989/90 Ju215
mot · GD02Ju217 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju217 av () Polisens utrustning och ekonomi En vanlig, lugn sommarnatt hördes plötsligt skottlossning från ett hus mitt i det lilla samhället i . levde sedan hela samhället i spänning och skräck, skytten var välbeväpnad och vägrade ge sig trots att polisen omringat huset. När polisen försökte närma sig huset skadades två poliser av rikoschetterande hagel. Mannen gjorde ett utbrytningsförsök, besköts då av polis och uppgav att han blivit skadad men vägrade ge sig och vägrade även ta emot hjälp. I detta läge måste man rekvirera specialvapen och specialammunition med specialflyg från . Trots att man sköt in över 150 gaspatroner i huset, gav sig mannen inte. I stället fortsatte han skjutandet - dock utan att träffa någon . Av dramat i kan man dra flera slutsatser. Att behöva använda 150 tårgaspatroner mot en person, som förskansat sig i slutet rum, och ändå inte uppnå resultat är orimligt. Bättre utrustning behövs. Det är även orimligt att denna utrustning skall behöva specialflygas från - varje större distrikt borde utrustas med denna utrustning. Vid utvärdering av detta dramatiska skeende - då en människa avled av skottskadorna (den skjutande mannen) - framkom många allvarliga brister i polisens utrustning. Kpist modell 45 är för gammal och bör bytas ut omgående liksom de gamla Waltherpistolerna. Polisens radioutrustning visade sig vara undermålig. Varje älgjägare i det här landet har bättre radioutrustning än polisen, skrev flera poliser i sina rapporter. Det är givetvis en fråga om pengar, men skall vi kunna behålla och rekrytera en duktig och säker poliskår måste vi även se till att den har så goda möjligheter som möjligt för att kunna sköta sitt svåra och krävande arbete. Det tar uppenbart att rekvirera viss säkerhetsutrustning från centrala förråd i och man måste byta ut polisens vapen och kommunikationsutrustning i snabbare takt. Det är inte bara polisers liv som står på spel, även brottslingen kan råka onödigt illa ut när polisens utrustning inte är den bästa. Det behövs en skyndsam översyn av polisdistriktens vapen, skyddsutrustning, kommunikationsmedel etc. I detta sammanhang bör man även göra en ordentlig översyn av det ekonomiska systemet inom polisväsendet. Detta har givit upphov till mycket iögonfallande bristsituationer, exempelvis när det gäller drivmedelssidan. Problemen medför t.ex. sämre service i glesbygdslänens ytterområden. Främst uppstår dessa problem i de län där länspolischeferna som institut finns. Möjligheten att flexibelt och snabbt anpassa resursflödet i länen till de områden där de behövs, bör utredas så snabbt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabb översyn av polisens utrustning i olika polisdistrikt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabb översyn av det ekonomiska systemet inom polisväsendet. 1989/90 Ju217
mot · GD02Ju218 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju218 av och (båda fp) Polisens trafikövervakning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo743 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en förstärkt trafikövervakning. () ()
mot · GD02Ju219 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju219 av m.fl. (m) Polisen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi304 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkt ordningsmakt i . () () () () () ()
mot · GD02Ju220 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju220 av och (båda s) Rekryteringen från av polisaspiranter är landets huvudstad. Detta för med sig att polisen i har speciella arbetsuppgifter. I genomförs en mängd statsbesök, diplomater skall skyddas och ett flertal stora evenemang inträffar, t ex . finns dessutom inom distriktet. Med detta följer speciella problem. Dessa påträffas också i stadens tunnelbanenät. Den besvärliga arbetssituation som råder för polisen i är resultatet av flera olika faktorer. Många poliser i härstammar från andra delar av landet och söker sig hemåt så snart de har möjlighet. Arbetsklimatet för poliser i kan vara mer arbetsamt och lockar inte alla att söka sig till . Antalet nyutexaminerade poliser har under inte räckt till för att fylla upp de vakanser som uppkommit på grund av pensioner och flyttningar till andra distrikt. Antalet poliser i kommer att minska ytterligare då en ökning av polisstyrkan kommer att ske . Civilministern föreslår i budget propositionen att antalet aspiranter till skall höjas från 600 till 800. Men det kommer att ta ytterligare innan situationen är tillfredsställande. Det är därför angeläget att på olika sätt försöka behålla den nuvarande personalen. Det är enligt vår uppfattning absolut nödvändigt att rekrytera personer hemmahörande i till . Fler stockholmare som poliser skulle innebära en mindre genomströmning. Därmed ges de bättre möjligheter att fullfölja sina arbetsuppgifter. Poliskårens sammansättning i bör spegla sammansättningen av befolkningen i staden. Kvinnor, personer med invandrarbakgrund, personer med yrkeserfarenhet från andra områden kan bidra med ovärderliga kunskaper. Rekryteringen till måste breddas genom riktade informationsinsatser och genom uppsökande verksamhet. Den brist på poliser som råder är i första hand koncentrerad till . Det är därför enligt vår mening angeläget att rekryteringen till i hög grad riktas mot . har också föreslagit att en extraintagning genomförs , enbart avsedd för . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad rekrytering av polisaspiranter från . () () 1989/90 Ju220