mot · GD02Sk113 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skl 13 av m.fl.(c) med anledning av prop. 1989/90:111 1989/90 Reformerad mervärdeskatt m.m. Skl 13 I motionen understryks att en skatteomläggning, som medför stora inkomstsänkningar för höginkomsttagare, inte får ske på ett sådant sätt att de indirekta skatterna höjs i en sådan omfattning att enskilda med normala inkomster inte förmår bära dessa kostnadshöjningar. I ett sådant läge kommer kraven på bidrag att öka kraftigt. Det konstateras i motionen att en kraftigt ökad indirekt beskattning leder till ökad rundgång och ökat inflationstryck, vilket långsiktigt kommer att urholka skattereformen. Enligt mening måste därför finansieringen av skatteomläggningen få en mer fördelningspolitiskt acceptabel profil. Den indirekta beskattningen av nödvändig konsumtion som mat och boende måste sänkas med ca 10 miljarder i förhållande till regeringens och förslag. I motionen föreslås mot denna bakgrund: - att möjligheten till differentierad mervärdeskatt bibehålls - att samtliga produkter och tjänster med anknytning till byggande och boende får en reducerad mervärdeskatt om - att momsen på basmat sänks till - att moms på serverings- och hotelltjänster samt uttagsbeskattning av serveringstjänster utgår med en till reducerad moms - att personbefordran med kollektiva transportmedel ej momsbeläggs - att kultur, nöjen, idrottsevenemang ej momsbeläggs - att alternativmedicinsk och privat vård under vissa förutsättningar undantas från skatteplikt - att punktbeskattningen av choklad, konfektyrer, läsk, video och kassetter bibehålls - att den särskilda omsättningsskatten vid handel på vissa värdepapper slopas - att beslutet om moms på energi rivs upp - att koldioxidskatt på fossila bränslen och motoralkoholer baserade på fossila bränslen samt bränslen för el- och värmeproduktion införs - att biobränslen, vindkraft, vågkraft, solenergi skall vara skattefria - att beskattningen av el sker i produktionsled med /kWh - att en svavelskatt införs med /kg svavel - att nedsättningsregler av energiskatten för den energiintensiva industrin införs som stimulerar effektivare energianvändning. 1 1989/90. har angivit att skattereformen skall främja följande mål: - Skatt efter bärkraft - Arbete och företagande - Sparande och decentraliserat ägande - God miljö och resurshushållning - Sänkning av den totala skattekvoten. Det förslag som lägger fram är i överensstämmelse med dessa mål. Beträffande reformens huvudinriktning har arbetat efter följande riktlinjer. Marginalskatterna skall sänkas kraftigt. En ökad likformighet med internationella förhållanden är nödvändig och uppnås genom reformens inriktning. Beträffande skatteskalorna skall högsta skattesats för statlig skatt vara , vilket skall uttas . i taxerad inkomst räknat penningvärde. Skatteskalorna, inklusive grundavdraget, skall inflationsskyddas vilket även skall innefatta ett reallöneskydd. För att förbättra den fördelningspolitiska profilen skall ett förhöjt grundavdrag medges i vissa inkomstskikt. Finansieringen skall ske så att låg- och medelinkomsttagarna inte får betala det samlade skatteuttaget från höginkomsttagarnas marginalskattesänkningar. Reformens fördelningspolitiska helhet skall således innebära att inkomst- och förmögenhetsskillnaderna ej skall öka. Finansieringen skall innebära skärpt beskattning av kapitalinkomster, breddad bas för inkomster under inkomstslaget tjänst samt viss indirekt beskattning. Återhållsamhet skall iakttas vid finansiering via beskattning av nödvändig konsumtion såsom boende, livsmedel och kultur. Särskild återhållsamhet bör iakttas beträffande finansiering via regressivt verkande mervärdeskatt. På miljö- och energiområdet skall beskattning ske genom punktskatter. En differentierad mervärdeskatt skall införas med lägre skattesats för nödvändig konsumtion. Dagens inkomstslag inkomst av kapital, tillfällig förvärvsverksamhet och annan fastighet skall slås samman till ett inkomstslag. Sådana kapitalinkomster skall i huvudsak beskattas med en enhetlig skattesats på . Beträffande företagsbeskattningen skall inriktningen vara sänkta skattesatser och breddad skattebas genom minskade reserveringsmöjligheter. Pensionärernas beskattning skall reformeras för att möjliggöra likabehandling med löntagarna i beskattningshänseende. Detta bör ske genom införande av en höjd grundpension lika för alla. Skattesystemet skall, i sig självt, och i så stor utsträckning som möjligt, åstadkomma önskvärt fördelningspolitiskt resultat. Ökade transfereringar som bestående förutsättningar för skattesystemet skall undvikas. Skattereformen beräknas ge upphov till dynamiska effekter. Dessa skall beaktas i finansieringen . Därmed bör ett höjt totalt skattetryck via överfinansiering undvikas. Skattesystemet har successivt genomgått en rad smärre förändringar. Ett par större reformer har också genomförts. Den senaste initierades 1981 av den dåvarande centerledda regeringen. Målsättningen var att av inkomsttagarna skulle ha högst marginalskatt. Den praktiska tillämpningen av reformen innebar dock att denna aldrig genomfördes fullt ut efter regeringsskiftet . Det har efter hand blivit uppenbart för allt fler att en större skattereform på nytt behövs. var på ett tidigt stadium förespråkare för en sådan. I riksdagsmotion 1986/87:Sk336 begärde att en parlamentarisk skatteberedning skulle tillsättas med uppgift att utarbeta ett långsiktigt skattereformprogram. Den första meningen i motionen lyder: behöver en omfattande skattereform för 1990-talet. gjorde på ett tidigt stadium markeringar om den fördelningspolitiska inriktningen av reformen. I riksdagsdebatten sade talesman bl.a.: marginalskattesänkningen skall utformas så att alla skattebetalare får del av den. Det får inte vara så att låginkomsttagarna skall betala en marginalskattesänkning. gav regeringen direktiv till utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) samt kommittén för indirekta skatter (KIS). I motion 1987/88:Sk366 kritiserade de direktiv som givits utredningarna. Dessa utredningar har enligt vår uppfattning fått alltför snäva Således har inte kommunalskattefrågan eller frågan om differentierad moms tillåtits att ingå i utredningarnas arbetsuppgifter. skrev bl.a.: Vi kräver en snabbutredning så att en reform av den kommunala beskattningen kan träda i kraft som den väntade skattereformen. Krav ställdes i motionen på en differentierad moms med bl.a. sänkt moms på mat. fick KIS, bl.a. till följd av påtryckningar, tillläggsdirektiv att utreda sänkt mervärdeskatt på viss konsumtion. I motion i allmänna motionstiden (1988/89:Sk443) gjordes ytterligare konkretiseringar och markeringar beträffande skattereformens inriktning. Angående miljö- och eneribeskattningen sägs bl.a.: Enligt uppfattning är det angeläget att utnyttja skatte- och avgiftsinstrumentet för att främja energi- och resurshushållning samt bättre miljö. I reservation i RINK sägs om villkoren för deltagande i skattereformen: Jag kan i allt väsentligt ställa mig bakom dessa övergripande målsättningar för den stora skattereformen . Villkoret är att förändringarna inte sker till priset av ökade klyftor i samhället. Alla folkgrupper måste känna sig delaktiga i en reform av denna omfattning. I reservationen läggs fram förslag till skatteskalor som innebär att inkomster upp till en taxerad inkomst 1991 på . endast skall betala kommunalskatt. uttas statlig skatt . skall statsskatten bli . Högsta marginalskatt blir således enligt reservationens förslag. Reservationen innehåller vidare krav på ett automatiskt verkande inflationsskydd. Beträffande reseavdrag föreslås att de skall ges på samma villkor som , om möjligt förbättrade. I reservation i KIS görs bl.a. ett klart ställningstagande mot moms på energi. De förslag som kommitténs majoritet förordar om en övergång till moms på energi motverkar de av beslutade målsättningarna för energipolitiken. I reservation i URF kritiseras utredningen för att i sitt arbete inte ha varit tillräckligt uppmärksam på egenföretagares och övriga mindre företags skattesituation. genomförde ett omfattande rådslag riktat till allmänheten om hela skattereformen. Remisstiden på utredningarna gick ut . hölls det första mötet i överläggningarna mellan regeringen, oppositionspartierna och arbetsmarknadens parter. hade regeringen aviserat tidigareläggning av en tredjedel av reformen. Detta accepterades av under förutsättning att överblick i samband med det första reformsteget kunde uppnås för hela reformens grunddrag. Ett första steg i skattereformen togs sedermera . förslag innebar att vi instämde i propositionen beträffande skatteskalans utformning . Vi föreslog dock en skattereduktion 1990 för att gynna låg- och medelinkomsttagare. Vi emotsatte oss införande av moms på energi och förordade istället punktskatter. föreslog därtill en differentierad moms. Det innebar att vi emotsatte oss full moms på bl.a. hotelloch restaurangnäringen. Slutligen krävde vi höjda avdrag för resor till och från arbetet samt resa med egen bil i tjänsten - detta mot bakgrund av de kraftiga bensinskattehöjningar som propositionen föreslog. Skattereformen skall bidra till att växla ned det höga svenska pris- och kostnadsläget och skapa förutsättningar för en bättre externbalans, en ökad produktivitet och en lägre ränta. Genomförandet av skattereformen måste så långt möjligt integreras i den övriga ekonomiska politiken. Skattereformens utformning måste också beakta den rådande ekonomiska konjunkturen. Skattereformen, sådan regeringen i föreliggande proposition, proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. samt m.fl. propositioner föreslår att den skall se ut, bidrar till ökningen av konsumentpriserna med för vart och ett av . Detta är en följd av den metod man valt för att finansiera sänkningen av inkomstskatterna. Från sida kritiserar vi valet av finansiering via mervärdeskatt av flera skäl. Mervärdeskatten slår relativt sett hårdast mot dem med litet konsumtionsutrymme - det är en dålig finansieringsväg fördelningspolitiskt. En generellt pålagd och enhetlig mervärdeskatt saknar, inte minst på miljöområdet, önskvärd styreffekt - bl.a. därför avvisar moms på energi. Mervärdeskattehöjningar får därutöver omedelbar effekt på konsumentpriserna - det är en dålig finansieringsväg ur stabiliseringspolitisk synvinkel. Politiskt beslutad inflation via mervärdeskattehöjningar ovanpå det höga pris- och kostnadsläget i övrigt är enligt vår mening inte tillrådligt. Av dessa skäl vill vi, i vårt alternativ, vara återhållsamma med den typen av finansiering. Förutsättningar för att skattereformen skall leda till sänkt inflation är åter hållsamhet med direkt prishöjande finansieringsmetoder. Vidare måste den fördelningspolitiska helheten vara sådan att alla samhällsgrupper får del av skattesänkningarna. Låg- och medelinkomsttagare skall inte vara de som betalar höginkomsttagarnas skattesänkningar. Det samlade skatteuttaget från höginkomsttagargrupperna kan inte minska som en följd av reformen, eftersom den syftar till omfördelning genom totalfinansiering. Ett motsatt förhållande skulle rubba den samhällsekonomiska balansen och bidra till förstärkta krav på löne- och transfereringsökningar. I förlängningen kan ett sådant skeende leda till nya skattehöjningar och att reformen vittrar sönder. Skattereformens stabilitet är således beroende av det fördelningspolitiska utfallet. För att skattereformen på smidigast möjliga sätt skall kunna infogas i den konjunkturpolitiskt aktuella situationen måste således utformningen vara sådan att samvariation med de negativa tendenserna i samhällsekonomin minimeras. beslut om en tidigareläggning av skatteomläggningen innebar som ovan nämnts bl.a. vissa förändringar i den indirekta beskattningen. Dessa innebar att tillhandahållande av vatten, avloppsrening respektive tjänster som avser avloppsrening och sophämtning momsbelades. Vidare beslöts att mervärdeskatt skulle tas ut med ordinarie skattesats för serverings- och hotelltjänster. beslut innebar även betydande förändringar i formerna för beskattningen på energiområdet. Beslutet innebär att hela energiområdet, med undantag för flygfotogen och flygbensin, är belagt med mervärdeskatt. För fjärrvärme tas dock ingen moms ut . genomfördes dock vissa sänkningar av elskatten. Skatten på bensin höjdes även med /l för oblyad bensin resp /l för blyad bensin, vilket inklusive momsbeläggningen medförde en bensinprishöjning i storleksordningen /l. Proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. Den fortsatta reformeringen av skattesystemet och förändringen av inkomstbeskattningen ställer också krav på betydande förändringar i de indirekta skatterna och i proposition 1989/90:111 föreslås en omfattande reformering av dessa skatter, dvs. mervärdeskatterna och punktskatterna. Mervärdeskatten föreslås bli utvidgad till en generell och enhetlig beskattning av i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster. I propositionen föreslås bl.a. att mervärdeskatten tas ut med en enhetlig procentsats på , dvs. de nuvarande reduceringsreglerna för att bl.a. minska beskattningen av boendet slopas. Vidare föreslås redovisningsordningen ändras så att redovisning av skatterna skall ske för all skattepliktig omsättning utan någon nedre gräns. skall dock ske i den skattskyldiges inkomstskattedeklaration. Mervärdeskatt föreslås även uttas vid import av vissa tjänster. I propositionen föreslås även betydande förändringar av energibeskatt 1* 1989/90. 3 sami NrSkU3 Rättelse: S. 19-20 nummerändring av klämmar ningen utöver vad som tidigare beslutats. Föreliggande regeringsförslag innebär att en koldioxidskatt på fossila bränslen, inklusive flygbränsle, införs som de nuvarande punktskatterna reduceras . Sammantaget innebär förslagen ett ökat skatteuttag på olja med /m2, på kol med /ton och naturgas med /l . Vidare föreslås att en skatt på svavel i kol, olja och torv införs. Slutligen föreslås att en rad övriga punktskatter avskaffas. De föreslagna skattehöjningarna föreslås träda i kraft 1/11991, medan slopandet av punktskatterna föreslås ske först den 1/1 1993. Förslagen i proposition 1989/90:111 bygger på den översyn av den indirekta beskattningen som kommittén för indirekta skatter (KIS) genomfört samt på vissa delar av miljöavgiftsutredningens () förslag om ändrad energioch miljöbeskattning. Motivet för utredningarna har främst varit att finansiera skatteomläggningen och målsättningen från utredningsmajoriteten har i första hand varit rent fiskal. Detta innebär att förslagen fått en inriktning som inte tar hänsyn till vilka ekonomiska styrmedel som krävs för att fastlagda energi- och miljömål skall kunna nås. Det övergripande målet för utredningsmajoriteten var att för statens räkning dra in ett tillräckligt antal miljarder som en del i finansieringen av skattereformen utan hänsynstagande till energi- och miljömålen. Från sida har vi i såväl motioner som i annat sammanhang skarpt kritiserat den finansiering av skatteomläggningen som majoritet, bestående av socialdemokraterna och , enats om. Enligt vår mening måste val av finansieringsform korrespondera mot hur skattesänkningarna fördelas. Vidare måste beaktas såväl effekterna på kostnaderna för konsumtionen av nödvändighetsvaror som mat och boende samt möjligheterna att främja regional balans och landsbygdsutveckling. Vi underströk bl.a. vid behandlingen av skatter att mervärdeskattebeläggningen av vatten, avlopp och sophämtning skulle innebära ökade boendekostnader och konstaterade att såväl tjänster förknippade med boendet som tillgång till vatten tillhör nödvändighetskonsumtionen och borde därför ha en lägre skattesats. Vi har även påtalat att finansieringssättet hårt drabbar landsbygden och dess småorter, framför allt genom momsbeläggningen av energiområdet, med bl.a. kraftigt ökat bensinpris och försämrade konkurrensförhållanden för biobränslen som följd. Vi krävde bl.a. mot denna bakgrund även att moms på serverings- och hotelltjänster skulle utgå av ordinarie skattesats och anförde att dessa tjänster både är viktiga för samhällsekonomin och främjar kultur och gemenskap i samhällslivet. Enligt vår uppfattning har hotell- och restaurangnäringen stor betydelse för turistnäringens möjligheter att överleva. En stark turistnäring stärker bytesbalansen mot utlandet och är av stor betydelse för möjligheterna till regional utveckling. Näringen står för en betydande del av sysselsättningen i glesbygdsområdena. Näringen har också en stor framtidspotential som komplement och alternativ till mer traditionella näringsgrenar i dessa Införandet av den s.k. hotell- och restaurangmomsen riskerar medföra svåra ekonomiska påfrestningar för företag i t.ex. fjälltrakterna och på övriga landsbygden. Vi avvisade även momsbeläggningen av energiområdet (mot 1989/90:Sk24). Införandet av moms på energi är en uppenbar eftergift för från regeringens sida. De propåer om moms på energi som tidigare framförts har avvisats av socialdemokraterna. I t ex proposition 1983/84:28 om energibeskattningen anför föredraganden omfattande argument mot införande av moms. I propositionen understryks svårigheterna att kombinera moms med punktskatter, de minskade möjligheterna att styra energianvändningen inom industrin, problem för skatteadministrationen m.m. Föredraganden konstaterar också att övergången till mervärdeskatt på energi skulle allvarligast drabba låginkomsttagare som företrädesvis bor i hyreshus. I proposition 1989/90:50 argumenteras i det närmaste på ett helt motsatt sätt och kraven på likformighet i skattesystemet fick helt bestämma förslagens utformning. De invändningar föredraganden reste 1983 gällde uppenbarligen inte 1989. Enligt vår uppfattning innebär moms på energi att möjligheterna att uppfylla fastlagda energi- och miljöpolitiska mål kraftigt försvåras bl.a. genom att utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik minskar. Moms på energi leder bl a till att kostnader som bärs av konsumenterna i utlandet vältras över på de svenska konsumenterna. Den drabbar framför allt boendet, som dessutom genom ökningen av andra pålagor får bära en stor del av skatteomläggningen. Ökade boendekostnader medför behov av ökade bostadssubventioner, vilket ökar transfereringarna i ekonomin. Energimoms medför även att konkurrenskraften för biobränslen kraftigt försämras, eftersom någon skatt inte utgår vid användningen av dessa bränslen. Detta innebär att de positiva möjligheter för landsbygdsutveckling, jordbruksnäring och miljöpolitik, som en utveckling av dessa bränslen skulle kunna medverka till, inte kan tas tillvara. Sammantaget kan konstateras att skatte- och avgiftsuttaget på energi istället måste bygga på miljöanpassad punktbeskattning kombinerat med miljöavgifter och en koldioxidskatt som gynnar effektiviseringar och inhemsk förnybar miljövänlig energi. Belastningen på olika energislag måste därefter anpassas efter vilka möjliga alternativ som står till buds. Detta innebar bl.a. att någon ökad skattebelastning på bensin inte borde ske utöver vad ett införande av en generell koldioxidskatt motiverade. Vi har något utförligare utvecklat riktlinjerna för energibeskattning i vår partimotion på energiområdet (mot 1989/90:N446). Enligt vår mening är således det val av finansieringsform som socialdemokraterna och enats om, i de överläggningar som föregick prop 1989/90:50 och den föreliggande propositionen, inte acceptabel ur vare sig fördelningspolitisk eller energi- och miljöpolitisk synvinkel. I föreliggande motion presenteras ett alternativ till utformningen av de indirekta skatterna som med syftet att ge dessa både en mer fördelningspolitiskt rättvisande profil och en inriktning anpassad efter vad fastlagda energioch miljömål kräver. Mervärdeskatten (från början oms) var ursprungligen en utpräglad varuskatt. Skatteplikten har därefter utvidgats till delar av tjänsteområdet. Riktpunkten för det nu genomförda utredningsarbetet och propositionens förslag har varit att momsen skall vara mer generell. Det innebär att den i princip skall omfatta både varor och tjänster och utgå med enhetlig skattesats. Momsen har då ansetts få neutrala verkningar ur konkurrenssynpunkt på marknaden. Detta betraktelsesätt tar inte hänsyn till att exempelvis arbetsgivaravgifterna belastar tjänster hårdare än varuproduktionen. Enligt vår mening underskattar majoriteten bakom de föreliggande förslagen kraftigt den risk för urholkning av konkurrenskraften och utslagning av företag och verksamheter, som propositionen kommer att leda till inom sektorer som turism, kollektivtrafik och byggande. Enligt vår uppfattning måste, såsom ovan framgått av bl.a. såväl fördelningspolitiska som energi- och miljöskäl, betydande förändringar ske i förhållande till regeringens förslag. En breddad momsbas i enlighet med regeringens förslag medför att det totala uttaget av moms och punktskatter ökar i en omfattning som är oantagbart ur fördelningspolitisk synpunkt. Enligt uppfattning måste den indirekta beskattningen av nödvändighetsvaror som basmat och boende vara låg. förslag på bostadsområdet medför också en mer återhållsam beskattning än det förslag som företrädare för regeringen och enats om avseende finansieringen av skattereformen. Vi anser vidare att beslutet om att mervärdesbeskattelägga energiområdet måste rivas upp och en miljöanpassad energibeskattning införas i syfte att främja effektivare energianvändning och utnyttjande av inhemsk förnybar energi. Vi återkommer nedan till den konkreta utformningen av skatte- och avgiftsuttaget på energiområdet. En förändrad finansiering av skattereformen enligt vårt förslag är nödvändig för att inte den ökade skattebelastningen av normala inkomsttagare skall bli så stor att omfattande bidragsökningar till stora grupper av inkomsttagare blir följden. Ett lägre skatteuttag i dessa delar ger ett minskat behov av transfereringar och ett lägre skattetryck, som i sin tur medför att inflationstrycket i ekonomin minskar och ger en bättre fördelningspolitisk profil av skatteomläggningen. Dessa frågor utvecklas närmare i vår partimotion om inkomstbeskattningen och i en särskild motion i anledning av prop 1989/90:144 om räntebidragen m.m. . Propositionens förslag innebär att skatteplikt införs för i princip all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster. Undantag från skatteplikten skall anges uttryckligen i mervärdeskattelagen. Från sida kan vi acceptera att en sådan generell skatteplikt för varor och tjänster införs. Vi förordar dock, av bl.a. fördelningspolitiska skäl, att betydande inskränkningar i skatteuttag och skatteplikt sker. Målsättningen måste vara att belasta nödvändig konsumtion, såsom mat och boende, i betydligt lägre omfattning än vad regeringen och föreslår. Beslutet om införande av energimoms måste rivas upp eftersom det står i strid med fastlagda energioch miljömål. Vi anser således att undantag från skatteplikten helt eller delvis, utöver propositionens förslag, måste medges på livsmedels-, fastighets-, konjmunikations-, sjukvårds- och energiområdena. Våra förslag till förändringar presenteras nedan under respektive avsnitt. Mervärdeskatt tas ut av beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget eller saluvärdet inkl. skatt, vilket innebär att även mervärdeskatten ingår i beskattningsvärdet. Denna metod för beräkning av mervärdeskatten härstammar från de beräkningsgrunder som tillämpades för den allmänna omsättningsskatten. Föredraganden anför att internationellt tillämpas en annan beräkningsmetod, vilken innebär att beskattningsvärdet utgörs av vederlaget exklusive mervärdeskatten. I propositionen föreslås mot denna bakgrund att mervärdeskatten skall beräknas på vederlaget inklusive andra skatter än mervärdeskatt. Skattesatsen blir då med oförändrad beskattningsnivå . Propositionens förslag innebär vidare att en enhetlig mervärdeskatt om införs. Motivet anges av föredraganden vara att det ur administrativ synpunkt är bäst om endast en skattesats tillämpas.