mot · GD02A217 · 1990-01-17 00:00:00 — Det faktum att den kvinnliga förvärvsfrekvensen ökat har inte inneburit att kvinnors särskilda ansvar för barn och hem i någon högre grad minskat. Många kvinnors arbetsdag tar sålunda inte slut när de lämnar sin arbetsplats. För kvinnor som arbetar inom vård och omsorg är arbetsuppgifterna ofta likartade i arbets- och hemmiljön. I många fall skapar detta speciella problem vad gäller bl.a. rehabilitering. Ett viktigt inslag i behandlingen av belastningsskador består i att variera arbetsuppgifterna, att se till att samma delar av kroppen inte ständigt belastas i samma grad. Denna variation försvåras när arbetsförhållandena är likartade på arbetsplatsen och i hemmet. Trots att dessa förhållanden inte är ovanliga kan vi notera att någon mer omfattande forskning om samspelet arbetsmiljö-kvinnors roll i hem- och familjemiljön inte genomförts. Vi vill understryka vikten av att studier om dessa förhållanden sätts igång. I fråga om gravida kvinnor finns behov av att dessa får ett bättre skydd i arbetsmiljöer som är eller kan vara skadliga för fostret. Det är därför viktigt att gravida kvinnor får rätt till omplacering under graviditeten. Kan omplacering inte ske bör rätt till utbyggd havandeskapspenning inträda. Denna förändring skulle, till skillnad från nuvarande regler, ge kvinnan möjlighet att själv bedöma behov av omplacering. politik vad gäller kvinnors förhållanden i övrigt redovisas i vår motion om jämställdhet. Inte sällan har förhållanden inom den privata sektorn - och då ofta tillverkningsindustrin - stått i centrum för intresset när arbetslivsfrågor debatterats. Ofta är det i arbeten inom denna sektor som de tydligaste, lättast mätbara och klassiska arbetsmiljöriskerna återfinns. Den offentliga sektorn kom sålunda i skymundan i de debatter, som fördes i arbetslivsfrågor . Resultatet har enligt vår mening blivit vissa problem när det gäller att tillämpa exempelvis MBL i offentliga sammanhang. är det uppenbart att förhållanden inom den offentliga sektorn på ett 18 helt annat sätt än tidigare måste lyftas fram i arbetsmiljödebatten. Så t.ex. Mot. visar arbetsskadestatistiken att det huvudsakligen är i den offentliga sektorn A217 som de anmälda arbetsskadorna ökat . När det gäller kvinnors högriskyrken ifråga om belastningsskador kommer sjukvårdsbiträden och hemvårdare i topp. Det är inte omöjligt att dessa siffror avspeglar den allmänna kris som den offentliga sektorn upplever . I 50/88 påpekas att psykosociala arbetsmiljöfaktorer ofta är bakomliggande orsaker till ryggsmärtor. Och mycket av den offentliga sektorns problem kan sägas vara arbetsmiljöproblem: den psykosociala miljön för personalen tycks ha blivit sämre . Detta som de fysiska kraven - i form av t.ex. tunga lyft inom vården - ofta är stora. Det har kommit många larmrapporter : - av socialsekreterarna uppgav i en undersökning att de ofta upplever sitt arbete som psykiskt pressande. Sjukskrivningsfrekvensen är hög, liksom personalomsättningen. - Det finns undersökningar som visar att de offentligt anställda ofta har en mer negativ bedömning av sin arbetssituation än privatanställda t.ex. vad gäller befogenheter att planera sitt dagliga arbete, att någon i ledningen lägger märke till eller visar sin uppskattning för den anställde om han/hon gör en extra insats eller ett bättre jobb än vanligt. - Personalomsättningen är mycket hög i delar av den offentliga sektorn, liksom andra indikatorer på att arbetsmiljön inte är bra. Den offentliga sektorn har fått allt svårare att rekrytera och behålla personal. När det gäller arbetsmiljön i den offentliga sektorn har politikerna ett dubbelt ansvar. Dels som Tegelmakare och ansvariga för lagstiftning och förvaltning. Dels som arbetsgivare. I denna senare kapacitet kan stat och kommuner göra avsevärt mer än för att förbättra arbetsmiljön. På dessa områden finns det ingen anledning att invänta kommissionens slutsatser. I motion om den offentliga sektorns förnyelse - valuta för skattepengarna - framförs en rad förslag i syfte att förbättra förhållandena för personalen i den offentliga sektorn. I hög utsträckning handlar de om att öka personalens frihet att själva fatta beslut, skapa bättre system för belöningar och uppskattning av goda insatser samt stimulera och understödja personlig utveckling. Den decentralisering och den ökade tilltro till den enskilde detta program bygger på är relevant på olika sätt för arbetsmiljöproblemen. Dels är det välkänt att ökat ansvar och mer allsidiga arbetsuppgifter förbättrar den psykosociala arbetsmiljön. Dels innebär decentraliseringen ökade möjligheter för de direkt berörda att lösa andra typer av arbetsmiljöproblem direkt på den enskilda arbetsplatsen. I detta sammanhang vill vi särskilt uppmärksamma frågor om skola och arbetsmiljö. Skolan fyller en dubbel roll inom arbetsmiljöpolitiken. Dels är skolan en arbetsplats bland andra, som måste erbjuda sunda och säkra miljöer både för lärare, elever och övrig personal. Dels är det i skolan som de första och viktiga stegen genom bl.a. hälsofostran kan tas mot ett ökat arbetsmiljömedvetande. En av nyheterna arbetsmiljölag var att den även skulle omfatta skolelever från årskurs 7. Vi har länge konstaterat tydliga brister när det gäl- 19 ler lagens genomförande på denna punkt. SÖ föreslog tidigt att regeringen . 1989/90 skulle vidta författningsmässiga åtgärder för att ge eleverna formella möjlig- A217 heter att delta i skyddsarbetet. Först , i och med proposition 1989/90:61, skisserar regeringen en lösning av problemet. I propositionen föreslås också att arbetsmiljölagen skall vara tillämplig även på elever på låg- och mellanstadiet. Det är viktigt att se till att elevskyddsombuden ges en god introduktion i sina arbetsuppgifter. Många skolor har redan sådana ombud, och har i flera sammanhang krävt att organisationen måste byggas så att den blir heltäckande. Regeringen föreslår att de yngre eleverna inte skall omfattas av de nya reglerna om organiserad elevmedverkan. Vi anser dock att föräldrar bör kunna åta sig denna uppgift. För att underlätta utbyggnaden av elevskyddsverksamheten förutsätter vi att regeringen utarbetar verkställighetsförskrifter för arbetsmiljölagen när det gäller elevarbete. I och med att arbetsmiljölagen även gäller elevarbete finner vi det naturligt att företagshälsovården skall omfatta även eleverna. I den ovannämnda propositionen har regeringen inte lagt fram något sådant förslag. Situationen är orimlig när det krävs att man måste peka på att lärare eller annan anställd personal drabbas innan företagshälsovården kan ta ställning till t.ex. mögelproblem i skollokalerna. Det är också angeläget att forskning sätts igång om elevers arbetsmiljö. Ingen vet vilka gränsvärden som är motiverade när det gäller barn. Vi vet dock att det är mycket vanligare att barn skadas i skolan än att vuxna skadas i arbetslivet. Skadorna förefaller uppkomma på annat sätt hos barn än hos vuxna. I motioner om skolan och om utsatta barn utvecklas vår politik vad gäller skolans arbetsmiljö ytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionens avsnitt 1 och 2 anförts om arbetsmiljöpolitikens allmänna inriktning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljökommissionens arbete, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rehabilitering,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informativa styrmedel, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppbyggnad av lokala arbetsmiljöfonder, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen (avsnitt 8) anförts om lokal expertis, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gravida kvinnors rätt till omplacering, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljöfrågor inom den offentliga sektorn, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om skolans arbetsmiljö, elevskyddsombud och före- A217 tagshälsovård för elever.2] () () () () () () () () () () 1 1989/90:Sf246 2 1989/90:Ub218