ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr511 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr511 av () Ridsporten Vilka idrotter är störst bland ungdomar? Nedanstående tabell bygger på en redovisning av antalet aktivitetstimmar/sammankomster . Att ett så stort antal svenskar ägnar sig åt ridning överraskar säkert många. Ridning är dessutom den sport som samlar flest flickor till aktivitet. Över 100 000 flickor rider. är och älskar hästar. Hon rider en gång . Kommunen stöder denna hennes fritidssysselsättning med en (1) krona . ridning kostar ca för . är och älskar fotboll. Han tränar en gång under en instruktörs ledning. Kommunen stöder fritidssysselsättning med . fotboll kostar för . Dessa två exempel visar hur sned bidragsfördelningen är mellan två sporter. Om detta beror på att ridning sedan gammalt ansetts vara en överklasssport eller om det beror på en föråldrad syn på pojk- respektive flickhobbies, kan man låta vara osagt. är skillnaden mellan stimulansstöden inte acceptabel. har gjort en utredning om hur kommunala bidrag fördelas mellan olika hobbies. Man studerade alla kostnader. Man fick uppgifter på vad t.ex. en simhall kostar i drift med personal, lokaler, uppvärmning m.m. liksom vad en kostar. Man fann bl.a. att elkostnaderna är enormt stora. Enbart elkostnaden för en motsvarar totalkostnaden för ett 10hästars stall. Ridning innebär inte enbart att sitta på hästryggen. Att lära sig rida innebär också att lära sig att umgås med en häst, att sköta den, ta ansvar samt att inskolas i föreningsarbete. En ridskola kan betyda oerhört mycket för ett barns eller en ung människas harmoni i vardagen och för mognadsutveck 1* 1989190. Ridsporten - inklusive hästskötarsysslorna i stallet, liksom ridlägret - utgör oftast en positiv del av fostran. Jag vågar påstå att det är få ridtjejer som dräller omkring i tätortens centrum eller som förstör tunnelbanevagnar med s.k. klotter för eller som får problem med alkohol eller narkotika. Genom samhällsstödets uppbyggnad, regelsystem och tillämpning på alla nivåer - kommun, landsting och riksdag/regering - diskrimineras en typisk kvinnlig fritidssysselsättning. Detta är oacceptabelt. Stimulansstödet bör vara lika oavsett om flickor utövar sin hobby i ett ridhus eller pojkarna gör det i en och vice versa. vill jag understryka vikten av att fler pojkar prövar på ridsporten och att fler flickor prövar på ishockey eller fotbollssporten. Här har vuxengenerationen en uppgift och ett ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att samhällets aktivitets- och verksamhetsbidrag till olika fritidssysselsättningar för barn och ungdom utformas så att ridsporten jämställs med manliga sporter, t.ex. fotboll. fors (m) 1989/90 Kr511
mot · GD02Kr512 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr512 Statsbidrag till VA-området i primärt rekreationsområde angav 1975 riktlinjer för hur allmänna medel för turism och rekreation skall användas så att en bred allmänhet kan utnyttja de anläggningar och områden som byggs. utpekades 25 områden i som s.k. primära rekreationsområden. var ett av dem. Turismen på har utvecklats mycket kraftigt. Branschen är näst efter jordbruket den största näringen på ön. Under högsäsong vistas bara i ca 200 000 besökande. Antalet gästdygn i camping var 1989 i 718 650 och i 233 020. Detta gör sammantaget 951 670 gästdygn på ön. Därtill kommer ca 14 000 båtdygn i gästhamnar och ca 30 000 gästdygn på vandrarhem. Stuguthyrning och uthyrning i privatrum utgör också en mycket stor del av den totala besöksvolymen. har ca 24 000 invånare, 11 000 i och 13 000 i kommun. Medelskattekraften är låg i de båda kommunerna, av rikets medelskattekraft. Medelåldern är hög, särskilt i . För att skapa förutsättningar för att ta emot den ökande turistströmmen har stora investeringar gjorts både av kommunerna och enskilda. skedde en del av dessa investeringar i form av beredskapsarbeten. Sålunda byggdes en överföringsledning med vatten till kommun. Detta projekt kostade ca . utgick också ett 25 %-igt tilläggsbidrag till vattenledning i turistområden. Kommunerna står nu inför stora investeringar inom VA-området. projekterar en investering i storleksordningen 80 milj. kr. Projektet är uppdelat . Huvuddelen av kostnaden ligger på 1991, då ca 46 milj. kr. Intäkterna ligger på endast 17 milj. kr. utgörande avgifter för vatten och avlopp. Förhållandena den gångna sommaren var sådana att en ombyggnad/utbyggnad är alldeles nödvändig. Vissa semesteranläggningar drabbades av avbokningar och nedgång i antalet besökande då det dåliga vattnet på norra blev en fråga för rikspressen. För de små kommunerna på med svagt befolkningsunderlag och låg skattekraft är det en omöjlig uppgift att på egen hand finansiera anläggningar som ska serva ett befolkningsunderlag på ca en halv miljon personer . Kommunerna måste ha hjälp i form av statsbidrag och - sommarlandet - erbjuder gärna sin ö till besökare, men inte till vilken kostnad som helst utan solidariskt stöd från staten. är utpekat som primärt rekreationsområde. beslut om fördelning av allmänna medel till dessa områden är inte tillgodosett. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till VA-området inom det primära rekreationsområdet . 1989/90 Kr512
mot · GD02Kr513 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr513 av i och (båda c) sträcker sig mellan vid till Östervallskog i . När kanalen invigdes var den en viktig länk i industrins och bygdens utveckling. Stora mängder sågade trävaror, papper och massa och styckegods har på de dryga hundra åren passerat genom kanalsystemet. Efter järn- och landsvägarnas tillkomst minskade successivt kanalens betydelse som godstransportled och används den uteslutande för turiständamål. övertogs ansvaret för kanalen av i och , kommunerna i och kommun som bildade Stiftelsen för framtida bestånd. får de berörda landstingen och kommunerna tillskjuta 2,4 milj. kr. Som en följd av beslut har en upprustning skett av i form av statligt beredskapsarbete. Kanalen har avsevärt förbättrats , ändock kvarstår ett upprustningsbehov. En fjärde etapp bör omfattas av: - Förstärkningsarbeten i slussar Angeläget är även byggnation av kanalturistiska servicestödjepunkter i , och Nössemark. sjösystem är klassat som ett område av riksintresse för det rörliga friluftslivet. Kanalen är en av landets vackraste vattenvägar och kanske den mest populära. passerade 8 500 fritidsbåtar och en stor del av dessa kom från utlandet. Dessutom upprätthåller fyra större passagerarbåtar regelbunden turlistetrafik. Kanalen är således i flera avseenden ett riksintresse och även i fortsättningen bör staten deltaga i nödvändiga upprustningsarbeten. 1989 avslog en framställning om fortsatt statligt stöd med motiveringen: "Frågan synes kunna prövas inom ramen för det regelsystem som gäller för bidrag till beredskapsarbetet. Vi kan nu konstatera att tilldelningen av medel för beredskapsarbete i , under innevarande budgetår, varit mycket knappt. Därför har inte några medel kunnat ställas till förfogande. Tilläggas kan att haft samma avslagsmotivering . Utskottet borde därför förstå att denna väg inte är framkomlig. har även i i en särskild framställning till regeringen redovisat nödvändigheten av upprustningsbehovet. I Industridepartementets bilaga till budgetpropositionen skriver industriministern att han inte nu är beredd att föreslå särskilda medel för upprustning av . Samhället borde visa större intresse för kanalens fortbestånd och i likhet med stödet till avsätta särskilda medel till upprustning. Regeringen bör därför återkomma till med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag angående upprustning av enligt framställan från i . () () 1989/90 Kr513
mot · GD02Kr515 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr515 Kompensation för idrottsrörelsen för höjd moms Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk404 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation beträffande mervärdeskattefördyringarna.
mot · GD02Kr518 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr518 av () Svensk idrottsrörelse Det är ingen hemlighet att skatteomläggningen kommer att slå hårt mot svensk idrottsrörelse. Momsen höjs på samtliga de områden där idrottens ledare och aktiva är storkonsumenter. Resor och andra tjänster blir momsbelagda, restauranger och hotell skall över öka sina priser till klubbar och idrottsutövare som måste utnyttja dessa tjänster för att klara sin verksamhet. Därtill kommer arbetsgivareavgiften på alla ersättningar . Något som kommer att medföra att småklubben och den stora föreningen drabbas lika hårt. För att lindra dessa oönskade effekter måste idrottens ekonomiska villkor kraftigt förbättras. Fromma förhoppningar om att svensk idrotts sponsorverksamhet kan utvecklas ytterligare och en bön om att idrottens ledare börjar se över sin utgiftssida är vad idrottsministern rekommenderat som problemlösningar i den debatt som varit om idrottens villkor . Var och en förstår att detta inte räcker för att kompensera den svenska idrottsrörelsen. Enklast och mest effektivt kan idrotten kompenseras för sina ökande utgifter via ett kraftigt höjt lokalt aktivitetsstöd. LOK-stödets utlovade höjning till . per sammankomst, som förvandlades från löfte till ett avlägset mål för socialdemokratins styrande, förslår inte långt. En uppräkning som återger LOK-stödet sin effekt för den viktiga ungdomsverksamheten ute bland landets tiotusentals föreningar måste tillåtas ske. Mot bakgrund av hur hårt mervärdeskatten kommer att slå mot idrottens föreningar, som helt eller delvis saknar förmåga och möjligheter att kompensera sig via utveckling av sponsorstödet, skulle ett återställande av den nivå som stödet hade vid införandet vara ett minimikrav. som brevportot höjs, en inte oväsentlig utgift för idrottens klubbar, borde LOK-stödet räknas upp. Eftersom idrottsministern själv anser att idrotten skall börja tänka på sina utgifter , är det på sin plats att kräva återhållsamhet vad gäller införandet av ändrade regler för utbetalda ersättningar. Någon försämring av dessa villkor tål inte ojämförligt största folkrörelse som i det tysta utför ett gigantiskt arbete med att föra in ungdomen på den väg som leder från drogberoende och kriminalitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder med anledning av effekterna för idrottsrörelsen av skattereformen. 1989/90 Kr518
mot · GD02Kr519 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr519 av m.fl. (s) Kvinnor och idrott Idrotten berikar många människors fritid. Den ger oss möjlighet att träffas och ha roligt, både som aktiva och som publik, och den betyder mycket för vår fysiska hälsa. Idrottsrörelsen har också en viktig funktion som demokratisk folkrörelse. Idrotten är också vår i särklass största ungdomsrörelse. Två tredjedelar av pojkarna och hälften av flickorna i 7 - 20-årsåldrarna omfattas av den. Den spelar alltså en mycket viktig roll som förebild för unga människor. Dessas uppfattning av hur verkligheten skall se ut grundas till stor del i idrottsrörelsen. Därför är det viktigt att våra ungdomar inom idrotten möts av förebilder, som lär dem att utveckla inte bara manliga utan också kvinnliga egenskaper, skriver man i Idrottens jämställdhetsplan inför 90-talet. Inom idrottsrörelsen är av de aktiva medlemmarna kvinnor. konstaterar i jämställdhetsplanen att kvinnornas andel bland ledare och i styrelser i rörelsen är mycket liten. Få, om ens någon, samhällelig institution kan uppvisa en sådan mansdominans och därmed brist på kvinnors inflytande., konstaterar man. I jämställdhetsplanen markeras åtgärder som anser viktiga att vidta för att främja jämställdheten och låta kvinnliga värderingar nå insteg även inom idrotten. Man har inspirerats av förslagen i den statliga utredningen damernas med därpå följande riksdagsbeslut, och har inom sin egen rörelse satt upp mål och delmål för att öka kvinnornas andel på ansvariga poster och befattningar inom idrotten. I budgetpropositionen föreslås att nära 360 milj. kr. skall anslås till idrotten över anslag. Hur stor del av dessa pengar som går till kvinnor respektive män är inte möjligt att se eller ens uppskatta. Det har i forskningsprojekt gjorts försök att analysera hur stor del av anslagsposterna i statsbudgeten 1986 som gick till kvinnor respektive män. Vad gäller idrotten kunde man då se att männen fick en större del. Dessa beräkningar byggde på uppgifter om kvinnors och mäns deltagande både som utövare och som åskådare. Då idrotten berör så många människor i vårt land, unga och gamla, kvinnor och män, vore det av stort värde att jämställdhetsplan av regeringen kompletterades med en analys av hur stor del av de statliga anslagen till idrotten som går till kvinnor resp.män. En sådan analys skulle redovisas i statsbudgeten och skulle på så sätt ge ett bättre beslutsunderlag inför kommande beslut om anslag till idrotten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av analys och redovisning av hur stor del av statens anslag till idrotten som går till kvinnor resp. män. () () () () 1989/90 Kr519
mot · GD02Kr520 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr520 av () Aktivitetsstödet Det lokala aktivitetsstödet för barn och ungdomar föreslås i årets budget till . Det föreslås att riksidrottsförbundet skall inkomma till regeringen med förslag om regler för fördelning av dessa medel. utgår aktivitetsstöd efter antalet sammankomster som pågår med minst fem ungdomar i åldern . Jag anser att minimiåldern bör höjas till av följande skäl: Leken i idrotten är på väg att försvinna genom att alltför unga människor involveras i ledarledd och vuxenstyrd verksamhet. Det tävlas med vuxenallvar alltför organiserat och omfångsrikt. Risken är stor att många, som inte håller måttet, inte får en plats närelitinriktningen träder in redan , helt enkelt slutar, vänder idrotten rygen och känner sig utfrusna. De lämnar då idrotten i de åldrar då de som bäst skulle kunna behöva den som en buffert mot en rad faror som väntar dem i samhället. För sin egen del mår barnen bäst av en spontan idrott där de själva skapar reglerna och förutsättningarna, där tvånget inte finns, resultaten är ointressanta. åker 8-åringar omkring med skridskor av samma kvalitet och pris som landslagsspelare. Frågan är viktig för både samhället och idrotten. För idrottsrörelsen är aktivitetsbidraget viktigt. Det finns därför anledning att misstänka att just pengarna är ett av de tunga skälen till att idrottsföreningar börjar slåss om 5-6 åringar för att få med dem i sina bidragsberättigade grupper. Överambitiösa ledare skapar sedan en överorganiserad ungdomsidrott med vuxna förtecken, där sådana morötter för fortsatt verksamhet som turneringar, fina dräkter, resor, prispengar etc. äts upp alldeles för . Idrotten betraktas av många ungdomar inte som lek längre utan ett kvällsdagis. Idrottsrörelsen har börjat diskutera problemet, men inget påtagligt händer om inte gränsen för bidragsberättigande höjs. är en bra gräns. Det behöver alls inte vara lägre. Om idrottsföreningar tidigare vill ge ungdomar ett stöd i verksamheten så kan det ske oorganiserat och högst spontant och tillfälligt ute i bostadsområden där barnen bor. 1989/90 Kr520 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör föreskriva att de medel som anslås till idrottsföreningarna, och som skall fördelas av riksidrottsförbundet, skall fördelas på ett sådant sätt att de negativa konsekvenser som redovisas i motionen inte uppstår. Genom att idrotten centraliseras till de stora och centrala anläggningarna i kommunerna, har den blivit för pretentiös. Kvartersidrotten, leken utan vuxnas övervakning, har nästan helt försvunnit. Den måste tillbaka.
mot · GD02Kr522 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr522 av m.fl. (c) Utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter 1989/90 Kr522527 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: A815 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter. () () () () () () () () () ()
mot · GD02Kr524 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr524 av m.fl. (m) Åtgärder för att främja turismen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om turismens betydelse för landsbygdens utveckling och åtgärder för att främja turismen. () () () () () () () () () ()
mot · GD02Kr527 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr527 av och (båda c) Kulturutbudet för kvinnor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A817 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturutbudet för kvinnor, 2. att hos regeringen begär redovisning av hur stor del av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnor resp. män, 3. att beslutar att 5 milj. kr. specialdestineras till flickors/ kvinnors idrottsutövande av medel som föreslås anvisade i prop 1989/90:100, bil 13, Stöd till idrott.
mot · GD02L201 · 1990-01-10 00:00:00 — Årsredovisningar till patent- och registreringsverket Enligt aktiebolagslagen är varje aktiebolag skyldigt att sända in sin årsredovisning till . Detta skall ske senast efter bokslutet. Att så sker är en viktig rapport till samhället om hur bolaget sköts. Med årsredovisningen följer revisorns rapport om hur bolaget sköts och rapporteringen är alltså ett sätt att komma åt oseriös verksamhet. Tyvärr fungerar inte rapporteringsskyldigheten som den borde. Många företagare underlåter uppenbarligen att skicka in sin årsredovisning utan att något händer i praktiken. kan besluta om vitesföreläggande för den som ej fullgör sin skyldighet. Ett annat medel är att anmäla företagen till tingsrätten om bolagen inte sänt in årsredovisning något av . Rätten prövar därefter om bolaget skall träda i likvidation. Detta är dock omständliga procedurer och det borde finnas enklare sätt att utöva samhällets kontroll av att affärsverksamhet beskrivs på ett seriöst sätt. Jag föreslår därför att förseningsavgift påförs den som lämnar in årsredovisningen , d.v.s. samma regler som gäller för självdeklaration. Dessutom bör ta ut en avgift varje gång det skriver för att kräva in årsredovisningen från försumliga företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av åtgärder mot de företag som ej lämnar in sin årsredovisning till patentverket. 1 1989/90.
mot · GD02L202 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:L202 av () Aktieägarnas skadeståndsansvar I ett rättssamhälle måste alla medborgare bära ansvar för sina handlingar. Detta inbegriper ett ekonomiskt ansvar för handlingar som skadar annan person. Sådant skadeståndsansvar måste åvila även företagare. Vid företagsverksamhet i form av enskild firma eller handelsbolag ålägges också ägaren skadeståndsansvar under förutsättning att skadan vållats av oaktsamhet. Vid företagande i aktiebolagsform är dock skadeståndsreglerna helt annorlunda. Huvudregeln är här att aktiebolaget bär självständigt ekonomiskt ansvar och aktieägarens personliga ekonomiska risk är begränsad till det insatta aktiekapitalet. Men personligt ekonomiskt ansvar kan drabba aktieägare på olika sätt, bl.a. genom skadeståndsansvar. I aktiebolagslagen (15 kap.) stadgas ansvar för uppkommen skada i de fall aktieägaren medverkat till överträdelse av aktiebolagslagen eller bolagsordningen under förutsättning att uppsåt eller grov oaktsamhet förelegat. Skillnaden mellan skadeståndsreglerna för de olika företagsformerna är svårförståelig. Särskilt obegripligt blir det i de många fall då företaget visserligen drivs i aktiebolagsform men med en enda person som aktieägare. Mot denna bakgrund talar många skäl för en ändring av den skadeståndsrättsliga regleringen i aktiebolagslagen. Aktieägare bör vara skyldig att ersätta skada som han, genom att medverka till överträdelse av bolagsordningen, aktiebolagslagen eller annan lagstiftning uppsåtligen eller av oaktsamhet tillfogar bolaget, aktieägare eller annan. En sådan ändring skulle stävja missbruk av bolagsformen på borgenärernas bekostnad. Risk för att någon aktieägare otillbörligt skulle drabbas av skadestånd torde inte heller föreligga med hänsyn till kravet på personlig medverkan till den skadegörande handlingen och till den redan existerande möjligheten att jämka eventuell skadeståndsskyldighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 15 kap. aktiebolagslagen att skärpning sker av aktieägares skadeståndsansvar.
mot · GD02L203 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:L203 av m.fl. (m) Lagstiftning om ideella föreningar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K206 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagreglering av ideella föreningars verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad rätt till skadestånd från det allmänna vid felaktig myndighetsutövning.
mot · GD02L205 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:L205 av m.fl. (c) Lagstiftning om ideella föreningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:K212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av frågan om grundläggande lagstiftning beträffande ideella föreningar i syfte att stärka den enskildes ställning. () () () ()
mot · GD02L206 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:L206 av () Aktiebolagsrättsliga spörsmål har jag framlagt motioner med begäran om översyn av svensk aktiebolagslagstiftning. har avvisat mina yrkanden om en översyn av den svenska aktiebolagslagen med hänvisning till att förberedelse av sådan översyn pågår inom . har emellertid icke tillsatts för att genomföra denna allsidiga översyn av aktiebolagslagstiftningen. Jag vill i all korthet i denna motion åter referera de områden där jag anser reformarbete påkallat. Minoritetsskyddet i svensk aktiebolagslag är svagt. Det synes särskilt påkallat att minoritetsskyddet förstärks såvitt gäller stora minoriteter som bör tilldelas en styrelseplats vid förslagsvis ett aktieinnehav av kapitalet. Det blir allt vanligare i svenska aktiebolag att en anpassning sker till internationella aktiebolags organisation. Detta innebär att begrepp som koncernchef och styrelsens ordförande allt oftare ges ett verkligt innehåll i varje fall i den allmänna opinionsbildningen. Det är angeläget att aktiebolagslagen ger tydliga anvisningar om ansvarsområden och ställning hos dessa företrädare för svenska aktiebolag. Rättegångskostnader i mål under aktiebolagslagen Minoriteter hindras ofta från talan mot svenska aktiebolag på grund av de stora kostnader som är förenade med rättslig prövning. Visserligen har rättsskyddsförsäkringama i viss utsträckning lindrat denna börda. Rättsskyddsförsäkringarnas restriktiva villkor hindrar emellertid att rättsskyddsförsäkringar kommer till användning i mål då ett aktieinnehav kan ingå i en medveten aktieinvestering. Det är angeläget för minoritetsskyddets verkliga innehåll att rättegångar om ansvar för styrelse och verkställande direktör verkligen kan genomföras dels i syfte att etablera en fast svensk rättspraxis, dels naturligtvis i syfte att säkerställa minoritetens ställning. En utredning om Mot. möjligheterna att ålägga aktiebolag totalt ansvar för rättegångskostnader i L206 sådana mål bör därför företagas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en översyn av aktiebolagslagen genast genomförs med inriktning främst på de områden som angivits i motionen. gotab 99527, 1990