ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo46 · 1990-04-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo46 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:123 Fisket Vi noterar med tillfredsställelse att jordbruksministern tagit upp den för Östersjöfisket så viktiga laxfrågan. Jordbruksministern anser att frågan om skyddet av laxbeståndet skall lösas på internationell väg och inte genom ensidiga svenska begränsningar av fiskesäsongen, en uppfattning som vi delar helt och hållet. Att, som föreslagit, införa begränsningar, som enbart drabbar svenska fiskare och i praktiken gynnar fiskare från andra länder, är naturligtvis ej meningsfullt. Vi vill i detta sammanhang erinra om att de avtal som träffats mellan och s.k. tredjeländer efter uppgörelsen om vita zonen utformats så att laxfisket i skärs ner med . Överenskommelserna innebär också att fisket kommer att minskas ytterligare. På denna punkt har för övrigt utrikesutskott uttalat, att svenska fiskare inom ramen för god beståndsvård ändå skall ges ökade fångstmöjligheter inom det egna vattnet. Det är viktigt att fortsätter på den inslagna vägen och försöker lösa frågan om skyddet av laxbestånden i internationellt. Detta arbete påbörjades vid möte med den baltiska och kommer att fortsätta . Möjligheterna att nå en framgångsrik uppgörelse bedöms vara goda. idéer om ensidiga svenska säsongsbegränsningar i fisket bör därför avvisas. En TAC för hela är ett klart bättre alternativ. Laxfisket vid kust och älvar har föreslagit utsträckta fredningstider i kustfisket efter lax. Detta skulle drabba en liten och mycket sårbar grupp av fiskare hårt, en yrkesgrupp som behöver det tillskott som detta begränsade laxfiske ger som ett nödvändigt tillskott till sin försörjning. gällande fredningstider bör kvarstå i avvaktan på en mera fullständig utredning av hela frågan, eftersom det gäller olika förhållanden på olika delar av . Det kan eventuellt anses motiverat med olika fredningstider för olika kustavsnitt. En undersökning av dessa förhållanden bör ske i nära samarbete med berörda yrkesfiskare. Vidare bör närmare undersökas möjligheterna till att begränsa fisket med Mot. yrkesmässiga laxfiskeredskap (s.k. laxfällor) för andra än yrkesfiskare. gen tas betydande mängder uppvandrande lax upp av s.k. fritidsfiskare. Vidare är det nödvändigt med obligatorisk loggbokföring av alla laxfångster i sådana redskap, vilket mycket väl skulle underlätta framtida överväganden ifråga om laxfisket. Det är också angeläget att närmare utreda frågan om en särskild licensiering av laxfisket, d.v.s. för att fånga lax med yrkesmässiga redskap skall erfordras särskild laxfiskelicens. Härvid bör eftersträvas att ungefär det antal laxfiskare som är verksamma också fortsättningsvis får möjlighet att utöva sitt yrke samt att stor hänsyn tages till kust- och skärgårdsbefolkningens traditioner och kultur i vad gäller rätten att fiska lax. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska laxfisket i . () ()
mot · GD02Jo47 · 1990-04-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo47 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:123 Fisket Ett avtal som har träffats inom EFTA beträffande den framtida fiskeripolitiken kommer att medföra stora omställningar för det svenska yrkesfisket. Nya regler inom fiskeområdet skall börja tillämpas inom EFTA efter 1993. Yrkesfiskarna kommer i många fall att tvingas genomgå en svår anpassnings: process i samband med detta. Fram till utgången av 1993 måste det s.k. normprissystemet omarbetas för att passa till de nya reglerna. Detta normprissystem har sedan det tillkom utgjort en mycket betydelsefull trygghetsfaktor för yrkesfiskarna och har även fungerat som konjunkturutjämningsinstrument. Förutom de rent prisregleringsmässiga delarna innehåller normprissystemet även andra för fisket mycket värdefulla element, bl.a. finansiering av utsättning av fisk vid kusterna och i insjöar samt finansiering av fiskarnas trygghetspaket, dvs. de kollektiva personförsäkringarna. I det framtida arbetet med utformningen av reglerna för anpassning till måste tillses att yrkesfiskarna inte förlorar den trygghet som det nuvarande systemet utgör. Det svenska fisket kommer i ännu högre grad än nu att bli sårbart i synnerhet om det svenska regelsystemet förändras i snabbare och annorlunda takt än vad som sker i andra liknande fiskenationer. Det är viktigt att frågor rörande regleringen av laxfisket löses på internationell nivå och inte genom ensidiga nationella beslut. Om det från svensk sida införs ensidiga bestämmelser som blir gällande endast för svenska yrkesfiskare gynnar dessa bestämmelser i själva verket fiskare från andra länder på det svenska fiskets bekostnad. har tagit upp frågan om laxfisket i ett internationellt sammanhang inom den baltiska och överläggningar kommer att fortsätta vid kommande möten . I detta sammanhang har det från svensk sida framförts förslag om införande om en högsta tillåtna fångstnivå för lax i , TAC, vilket från alla synpunkter är ett klart bättre alternativ än de förslag till ensidiga svenska säsongsbegränsningar i fisket som framförts av fiskeristyreisen. Det är i högsta grad angeläget att dessa internationella ansträngningar fortsätter. Utsträckta fredningstider i kust- och älvfisket efter lax, vilket har föreslagits av fiskeristyreisen, skulle slå orimligt hårt mot en liten och utsatt grupp av fiskare, som är beroende av laxfisket för sin försörjning. Likaså bör möjligheterna att begränsa fisket efter lax med yrkesmässiga redskap vid kuster och i älvar undersökas ytterligare. En sådan åtgärd skulle betyda mycket för att spara uppvandrande lax, liksom att en fullständig statistikföring av alla fångster, således även de vilka tas av fritidsfiskare, skulle underlätta bedömningarna ifråga om det framtida laxfisket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om och det s.k. normprissystemet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska laxfisket. () () 1989/90 Jo47
mot · GD02Jo48 · 1990-04-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo48 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:123 Fisket Det svenska insjöfisket är en näring med betydande utvecklingsmöjligheter . får cirka 250 yrkesfiskare sin utkomst av insjöfiske. skulle denna siffra dubblas om ett målmedvetet arbete sätts igång och klara positiva signaler utgår bl.a. från statsmakterna i syfte att engagera och stimulera nuvarande och blivande entreprenörer inom fiskeri- och vattenbruksnäringen. I ett vidare europeiskt perspektiv har vi i osedvanligt goda förutsättningar för att verkligen låta insjöfisket utvecklas. Våra omfattande och förhållandevis rena vattendrag ger oss fördelar såväl ur producent- som konsumentsynpunkt. Svensk insjöfisk är eftertraktad som livsmedel ute på den europeiska kontinenten. Insjöfisket kunde också bli en allt viktigare regionalpolitisk resurs i arbetet att utveckla landsbygden. Ett mer aktivt bruk och nyttjande av våra vattensystem motiverar och möjliggör också ökade insatser för att bevara det öppna landskapet samt våra vattendrag. Ökat fiske motiverar också direkt och indirekt ytterligare insatser för att värna en god vattenmiljö, till gagn för många andra intressen, inte minst turism och rekreation. För och framstår bl.a. , och Åsnen som utomordentligt intressanta vattensystem i dessa avseenden. I ett EG-perspektiv med fasta förbindelser mot /vidgas tveklöst utvecklingsmöjligheterna för dessa vattendrag. En näring som insjöfisket, som vill utvecklas, får inte i onödan hindras i sin utveckling av en mängd lagar och förordningar inom skilda samhällssektorer. Det är angeläget att vara lyhörd för önskemål i detta hänseende från näringens utövare och blivande entreprenörer. En översyn av befintlig lagstiftning bör ske i detta syfte. Detta bör ges regeringen till känna. Kunskaps- och kompetensutvecklingen är viktig i allt företagande. Detta gäller självfallet också fiskerinäringen. Därför känns det angeläget att vidmakthålla och utveckla den nuvarande fiskeriadministrationens kompetens i detta syfte samt att den finns tillgänglig ute i länen för näringsutövare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insjöfiskets framtida utvecklingsmöjligheter och regional- och miljöpolitiska roll, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn och eventuell förenkling av de lagar, författningar och regelsystem som direkt och indirekt kan hämma det svenska insjöfiskets utvecklingsmöjligheter. (m) () 1989/90 Jo48
mot · GD02Ju33 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju33 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:119 Övervakningskameror m.m. Vpk anser att det finns berättigade behov av att bedriva övervakning med hjälp av tekniska hjälpmedel som TV-kameror. Denna typ av övervakning har emellertid klara risker ur integritetssynpunkt för den enskilde och ställer höga krav på väl reglerat skydd för dessa intressen. En avgörande invändning mot den föreslagna lagen kan riktas mot regleringen i § 5 av förutsättningarna för att tillstånd för användande av övervakningskamera skall beviljas. Att i lagtexten då beskriva förutsättningarna för tillstånd med sådana uttryck som kan anses ha ett befogat intresse eller om intresset av att tillgodose det avsedda ändamålet med övervakningen är så stort att det skall ges företräde framför intresset av att värna enskildas personliga integritet kan inte godtas i en lagreglering av frågor med stor betydelse för enskildas integritet. De preciseringar av regelns innebörd som görs i lagmotiven är inte heller särskilt klargörande. Den föreslagna bestämmelsen i 3 § 3 st 1 p om rätt för att medge undantag från upplysningsplikten vid synnerliga skäl är direkt stötande ur integritetssynpunkt eftersom det varken i lagtexten eller förarbetena preciseras vad som kan utgöra synnerliga skäl. Vpk anser att frågan om användning av övervakningskameror på arbetsplatser som inte utgör allmän plats inte blir löst på ett tillfredsställande sätt i den föreslagna lagen. Det är närmast vilseledande att som i propositionen säga att frågan överlämnats till parterna på arbetsmarknaden att lösas förhandlingsvägen. Förhållandet är ju det att arbetsgivaren ensam har bestämmanderätten om detta. Vpk menar att en facklig vetorätt bör införas mot användande av övervakningskamera på arbetsplatser som inte utgör allmän plats. Det kommunala inflytandet i tillståndsärenden skall ske genom ett yttrande i ärendet. Vpk anser, i likhet med vissa kommuner som avgivit remissyttranden, att en vetorätt bör införas i tillståndsärendet. Härigenom får man till stånd en demokratisk kontroll av utvecklingen på detta område. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att avslår proposition 1989/90:119, 1* 1989/90. 2. att hos regeringen begär nytt förslag till lag om över- Mot. vakningskameror i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Ju38 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju38 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:130 Bekämpning av vissa våldsdåd med internationell anknytning Vpk kan godta de föreslagna lagändringarna utom vad gäller lagen om kriminalvård i anstalt. Det är inte acceptabelt att helt grundläggande rättssäkerhetsgarantier för intagna, som rätten att tala i enrum med advokat utan föregående censur, kan upphävas av regeringen på de föreslagna grunderna. Att risk för att den intagne medverkar till ett brott som innebär våld, hot eller tvång för politiska syften skulle vara tillräcklig grund för de föreslagna restriktionerna är att lämna alldeles för stort utrymme åt subjektiva bedömningar. Förebyggande av terrordåd är förvisso angeläget men får inte betyda att avkall görs beträffande grundläggande rättsskyddsgarantier utan att synnerligen starka skäl föreligger. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att avslår förslaget till ny lydelse av 31 § lagen om kriminalvård i anstalt. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02K15 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:K15 med anledning av prop. 1989/90:78 Reformerat presstöd Enligt propositionen ska begränsat driftstöd utgå till enligt särskilt beslut av . Bidraget maximeras till . Några övergångsregler behövs enligt föredraganden inte. innebär detta att bidraget minskar från 1989 till maximalt 1990. Det innebär en minskning . Därmed drabbas av en mycket stor minskning av bidraget - större än andra tidningar drabbas av. Det är rimligt att övergångsbestämmelserna gäller samtliga tidningar vilka fortsättningsvis skall uppbära någon form av driftstöd (inte bara allmänt driftstöd). Propositionens skrivning innebär i praktiken att alla driftstödstidningar utom en omfattas av övergångsbestämmelser. Tidningar som drabbas av minskat driftstöd jämfört med det produktionsstöd de tidigare haft ska enligt propositionen få sitt stödbelopp minskat med högst . Det ska emellertid inte gälla , förklarar föredraganden utan att motivera sitt förslag. Enligt min mening bör samma avtrappningsregler gälla för som för övriga tidningar som i fortsättningen ska erhålla driftstöd. Därmed ska driftstödet till vara och avtrappas under de därpå följande två åren enligt huvudregeln. Det ger företaget möjlighet att i planerade former klara omställningen till ett lägre stödbelopp. Ett argument för denna avtrappning är att riksdagsbeslutet fattas när nästan halva verksamhetsåret gått. Att i ett så sent skede minska stödet med en tredjedel, vilket för innebär av omsättningen, ställer företaget i ett mycket svårt läge. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på prop. 1989/90:78 i denna del beslutar att samma avtrappningsregler skall gälla för som för övriga tidningar, vars driftstöd blir mer iin 5 9< lägre än det produk- Mot. tionsbidrag som utgätt enligt vad som anförts i motionen.
mot · GD02Kr27 · 1990-04-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr27 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om 1989/90 tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret Kr27 Regeringen föreslår att för /90 skall erhålla ett engångsbelopp om 6 milj.kr., eftersom teaterns ekonomi är utsatt för svåra påfrestningar. Regeringen har redan i budgetpropositionen föreslagit att svenska skall erhålla en ökning av bidragen med 8 milj.kr. utöver sedvanlig omräkning. Enligt vår mening har svenska därmed fått förutsättningar att bedriva sin verksamhet på en tillfredsställande nivå. Vidare finns skäl att framhålla att de regionala teatrarna erhållit realt ökade resurser, vilket rimligen också bör återverka på bedömningen av behovet av resurser för svenska . Till detta kommer att regeringen tillkallat en särskild utredningsman som skall göra en översyn av kostnaderna för att driva teaterverksamhet. Uppdraget skall redovisas . Det är enligt vår mening lämpligt att ta del av utredningsmannens förslag innan beslut om ytterligare bidrag fattas. På ovan redovisade grunder finner vi inga skäl att bifalla regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att till på tilläggsbudget II för /90 anvisa ett reservationsanslag på . () () () () 1 1989/90.
mot · GD02N71 · 1990-04-04 00:00:00 — Motion till 1989/90:N71 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A122 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av förnyelsen av energisystemet och naturgasens roll samt uttalar att förnybar energi och effektivare energianvändning skall prioriteras före naturgas, 2. att beslutar att bränsle för el- resp. värmeproduktion beskattas lika i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att - vid avslag på yrkandena 3 och 4 - avslår prop. 1989/90:125 såvitt avser godkännande av investerings- och finansieringsplan för Vattenfallskoncernen, begäran om bemyndigande för regeringen att medge avyttra aktier i resp. förvärv av aktier i i enlighet med vad som anförts i motionen. i (c) Per-O la () () () () gotab 96432, 1990
mot · GD02Sf61 · 1990-04-04 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf61 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om Mot. tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret cffi9/ 1989/90 Sf61 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl53 hemställs att med avslag på regeringens förslag om en studiekampanj för invandrare inför valet som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade informationsinsatser för invandrare inför valet. () () 1 1989/90.
mot · GD02Sf63 · 1990-04-26 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf63 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:145 Höjt pensionstillskott och förbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner I regeringens och skatteomläggning ingår en förändring av basbeloppet. Det beräkningsunderlag som används medför en sänkning av basbeloppen . I vpk:s motion med anledning av regeringens proposition 1989/90:52 om höjt pensionstillskott och förbättringar i de kommunala bostadstilläggen m.m. befarade vi att flertalet förvärvsarbetande avtalsvägen skulle kompensera sig för skatteomläggningens effekter medan många pensionärer inte skulle ha den möjligheten. Detta gällde då pensionärer utanoch med lägre ATP. De senare skulle inte hellre kunna tillgodoräkna sig något pensionstillskott på grund av reglernas utformning. Vad vi då befarade håller nu på att hända; många pensionärer drabbas hårt av skatteomläggningen, och vpk anser att beslutet om ändrade beräkningsgrunder för basbeloppet var ett olyckligt beslut och föreslår att det upphävs. Med hänvisning till det anförda hemställs att upphäver sitt beslut av om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring; ändrat beräkningsunderlag för fastställandet av basbeloppet . (vpk) (vpk) (vpk) Nr S/63-68
mot · GD02Sf69 · 1990-04-30 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:147 Höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa Sf69-73 skatteeffekter Huvudsyftet med den reformerade inkomstbeskattningen är en sänkning av marginalskatterna. Reformen finansieras bl.a. genom höjda priser. Medeloch höginkomsttagare klarar de extra prishöjningarna genom att marginalskattesänkningen medför ökad disponibel inkomst. För studenter liksom andra låginkomsttagare är situationen en annan. Det är inte rimligt att merparten av kompensationen till studenterna skall utgå som lån, en sådan kompensation skulle knappast godtas av någon annan grupp. Studenterna får alltså bidra till de högavlönades skattesänkningar genom att öka på sina lån. Detta är inte rimligt. Vpk instämmer självklart i förslaget om en höjning av studiemedelsbeloppet från av basbeloppet per läsår men vi menar att höjningen skall vara på bidragsdelen av studiemedlen. Regeringen aviserar också en höjning av lånekostnaderna för studiemedel eftersom avdragseffekterna på lån i allmänhet minskar och lånekostnaderna därmed ökar. Eftersom inte studielån varit avdragsgilla finns det ingen logik i att sammankoppla dessa saker. Vpk säger därför nej till det aviserade förslaget att höja det s.k. garantitalet som gäller för studiemedel som uppburits . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av bidragsdelen av studiemedlen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det s.k. garantitalet. (vpk) (vpk) 1 1989/90.
mot · GD02Sk102 · 1990-04-27 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 102 med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Enligt nu gällande regler inom mervärdeskattsystemet är all utbildning undantagen från beskattning. Regeringens förslag innebär att vissa utbildningsformer kommer att beskattas. En skattefri utbildningstjänst anses föreligga om följande fyra omständigheter är uppfyllda: Tjänsten skall avse en undervisande och systematisk presentation av sitt ämne. Ämnet får inte ha en alltför allmän karaktär. Förhållandena som belyses får inte vara isolerade företeelser utan skall utgöra en integerad del av ett studieprogram. De som åtnjuter tjänsten skall delta aktivt i undervisningen för att erhålla en viss kompetensnivå. Undantaget förutsätter dessutom att utbildningen ges direkt av tillhandahållaren till den som åtnjuter undervisningen. I ett företag som är undantaget från skatteplikt avseende utbildningstjänster kan s.k. kumulativa skatteeffekter uppkomma. I den mån lärarkompetens upphandlas från skattepliktiga utbildningsföretag eller i form av konsulttjänster drabbas det skattefria utbildningsföretaget av en icke avdragsgill ingående mervärdeskatt. För att undvika konkurrenssnedvridande kumulativa skatteeffekter bör första stycket i punkt 4 anvisningarna till 8 § lagen om mervärdeskatt utgå. I de fall någon bedriver privat skattefri skolutbildning i konkurrens med en offentligt finansierad skola uppkommer också konkurrenssnedvridande effekter. Med hänsyn till att kommunerna enligt regeringsförslaget får lyfta all ingående mervärdeskatt belastas inte den kommunala utbildningen med någon mervärdeskatt. I de fall kommunerna upphandlar utbildning genom privata skolor skall statsbidrag utgå till kommunerna för att täcka den mervärdeskatt som indirekt belastar kommunerna vid en sådan upphandling. Det är emellertid inte rimligt att när en privat skola tillhandahåller utbildning i direkt konkurrens med en offentlig skola drabbas den privata skolan av en högre kostnad, eftersom skolan drabbas av icke avdragsgill mervärdeskatt. Regeringen måste därför återkomma med ett nytt förslag i detta hän seende sorn utmynnar i att en fullständig konkurrensneutralitet uppnås oavsett vem som tillhandahåller utbildningen. Det kanske säkraste sättet att få en lösning på detta problem är att införa s.k. teknisk skattskyldighet till mervärdeskatt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att första stycket i punkt 4 anvisningarna till 8 § lagen om mervärdeskatt utgår, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konkurrensneutralitet vid privat tillhandahållande av utbildningstjänst. 1989/90 Skl02
mot · GD02Sk64 · 1990-04-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk64 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning har beslutat att biodling där odlaren har maximalt 15 stycken bisamhällen skall vara undantagen från beskattning. Det beslutet har tagits efter en utredning som verket gjort med hjälp av bl.a. skörde- och övervintringsstatistik. Utredningen visade att gränsen för lönsamhet i biodlingen går vid en omfattning av 15 bisamhällen. Det finns drygt 20000 biodlare i . av dessa har färre än 10 samhällen och är alltså hobbyodlare. En påfallande stor del av biodlarna är pensionärer. Konsumtionen av honung har ökat i . Enligt jordbruksnämndens beräkningar har den ökat per capita från 1973 till 1989. har också andelen utländsk honung ökat i handeln från en marknadsandel om 1984 till dryga 1987. Förutom att producera honung utför bina ett ovärderligt pollineringsarbete. För att frukt och bär skall utvecklas helt och fullt krävs en fullständig pollinering. T.ex. svenska äppelodlare litar inte på de vilda insekternas förmåga härvidlag utan de har alla på något sätt försäkrat sig om att det finns bisamhällen i närheten. En biodlare har stora utgifter just i uppstartandet av biodlingen. Det gäller inköp av bisamhällen, bikupor med ramar, skyddsklädsel, utrustning för att kunna tillvarata honungen osv. Dessutom tillkommer ofta också kostnader för att bygga en bod där all denna utrustning kan förvaras. Genomförs förslaget i propositionen innebär det att många små hobbyodlare kommer att beskattas för små inkomster, oftast några hundralappar, utan att kunna dra av de stora utgifter som de haft tidigare. Att på det sättet straffa biodlarna kommer endast att få negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Många av biodlarna är äldre personer och de kommer helt naturligt att upphöra med sina odlingar . Nya presumtiva odlare kommer inte att bli biodlare när det innebär att de små eventuella inkomster som kan uppstå skall beskattas. Ett minskat antal biodlare kommer också att innebära minskade och sämre skördar av frukt, bär och inom jordbruket främst oljeväxter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att hobbybiodlare skall undantas från beskattning. 1989/90 Sk64