ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02L602 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:L602 av och (fp, m) Frihet från skadeståndsansvar gentemot brottsling Skadeståndslagen (SkL) innehåller de grundläggande reglerna för skyldigheten att utge skadestånd och därmed också rättigheten för den enskilde att få ersättning för åsamkade skador. Härutöver finns vissa speciella skadeståndsregler i andra författningar, exempelvis lagen om tillsyn av hundar. I gällande lagstiftning finns emellertid inte några särskilda regler för fall då en brottsling skadas i samband med utövandet av sin brottsliga handling. Däremot kan i sådana fall bestämmelserna i 6 kap. 1 § SkL om jämkning av skadestånd tillämpas och då ända ned till noll om den skadelidande brottslingen själv uppsåtligen eller av grov vårdslöshet medverkar till skadan. På så sätt kan som regel brottslingens krav på skadestånd ogillas. Det finns dock exempel på fall där jämkningsregeln inte tillämpats av domstol för att neutralisera stötande skadeståndskrav. Den anvisade jämkningsmetoden är också svårförståelig. Det naturliga tillvägagångssättet är att knyta an till en allmän rättsgrundsats av innehåll att en brottsling i normalfallet själv har att bära sin egen skada t.ex. om han halkar på den osandade trädgårdsgången inför ett förestående inbrott i bostadshuset. Bristen på uttryckliga regler har dock lett till ett mycket oklart rättsläge (se , om jämkning av skadestånd, 1982, s. 205 ff. , Skadeståndsrätt, 1985, s. 105 och NJA 1973 s. 41) som inte sällan kommit att avvika från den allmänna rättsuppfattningen på området. Rättsläget måste nu klargöras genom lagstiftning. I SkL bör därför införas en bestämmelse av den innebörden att frihet från skadeståndsansvar skall föreligga i förhållande till den brottsling som skadas i samband med sitt utövande av en brottslig handling, som på icke ringa sätt kränkt någon annan person eller dennes rätt. Genom införandet av en sådan lagregel (säkerhetsventil) skulle rättsläget bli klarare och lagstiftningen bringas i samklang med det allmänna rättsmedvetandet. Det bör ankomma på regeringen att - i samband med redan planerad samlad översyn av skadeståndsreglerna - utarbeta och förelägga förslag till sådan lagändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i skade ståndslagen (1982:207) om frihet från skadeståndsansvar gentemot Mot. 1989/90 brottsling i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1* 1989190.
mot · GD02L604 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:L604 av m.fl. (fp) Det allmännas skadeståndsansvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju803 hemställs 1. att hos regeringen begär att utredningen, som tillsatts med uppgift att göra en översyn av det allmännas ansvar vid myndighetsutövning m.m., får vidgade direktiv i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar att 3 kap. 3 § skadeståndslagen skall ha följande lydelse: Skadeersättning utgår även i annat fall än som avses i 2 § i den mån den skadelidandes möjligheter att försörja sig allvarligt har äventyrats genom skadan eller ersättningsbehovet annars, med hänsyn till hans ekonomiska villkor och omständigheterna i övrigt, framstår som särskilt angeläget. () () () () () () () () () () ()
mot · GD02L605 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:L605 av m.fl. (fp) Det allmännas skadeståndsansvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K215 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det offentligas ansvar för fel begångna mot enskild. () () () () () () () () () () ()
mot · GD02L606 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:L606 av m.fl. (c) Vissa skadeståndsfrågor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju607 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgning av föräldrars skadeståndsansvar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av reglerna för godtrosförvärv, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ideellt skadestånd till brottsoffren. () () () () () Per-O la ()
mot · GD02L609 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:L609 av m.fl. (fp) Vårdnadshavares skadeståndsansvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju810 hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att föreslå en utvidgad skadeståndsskyldighet för vårdnadshavare avseende barns skadegörande handlingar. () ()
mot · GD02L610 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L610 av m.fl. (c) Oljeskadeförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo749 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en skärpning av villkoren för den obligatoriska internationella sjöförsäkringen. () () ()
mot · GD02L611 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L611 av och (båda m) Förmånstagare till pensionsförsäkringar I de fall en försäkringstagare till en pensionsförsäkring inte har efterlevande minderåriga barn eller make/maka övergår de rättigheter som är förknippade med försäkringen till försäkringskollektivet. Detta gäller nyare pensionsförsäkringar. De nya reglerna har motiverats med krav på en rättvis beskattning. De utgör emellertid en betydande inskränkning i enskilda människors äganderätt. Lagstiftningen bör därför ändras, så att även försäkringstagare till pensionsförsäkringar utan minderåriga barn eller make/maka skall ha rätt att insätta förmånstagare med motsvarande rättigheter som för de nu nämnda kategorierna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att insätta förmånstagare till pensionsförsäkringar. () ()
mot · GD02L612 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L612 av och (båda c) Höjd ersättning från patientförsäkring drabbas många människor av behandlingsskador inom sjukvården som ibland leder till livslångt fysiskt och psykiskt lidande. Sjukvårdens storskaliga organisation och den allt mer komplicerade tekniska utrustningen har dessutom ökat risken för sådana skador. För sådana behandlingsskador utgår ersättning från konsortiet för patientförsäkring för inkomstförluster och kostnader som har direkt samband med skadan. Ersättning kan också med ett engångsbelopp utgå för lyte och men vid medicinsk invaliditet till följd av behandlingsskadan. Den ersättningens storlek utgår från graden av invaliditet och reduceras med hänsyn till den skadades ålder vid skadetillfället successivt till av maxbeloppet vid . Den maximala ersättningen för lyte och men vid invaliditet uppgår 1990 till . Denna del av ersättningen är skattefri. I mycket extrema fall kan dubbla belopp utgå. Med hänsyn till det fysiska och psykiska lidande, exempelvis värk, obehag av nedsatt rörlighet eller känsla av förödmjukelse på grund av lyte som den skadade ofta drabbats av, är ersättningsbeloppen otillbörligt låga. Särskilt som dessa belopp också skall täcka t.ex. sådana merkostnader som den skadades familj på grund av skadan drabbas av och som inte patientförsäkringen enligt sina bestämmelser täcker på annat sätt. Trots att problemet med de låga ersättningsbeloppen vid olika tillfällen och pä olika sätt uppmärksammats är beloppen fortfarande alltför låga. De uppjusteringar som skett har inte varit tillräckliga. Det är därför rimligt att de maxbelopp för lyte och men som kan utgå från patientförsäkringen minst fördubblas så att maxbeloppet vid invaliditet utgår med . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en höjning av ersättningsbeloppen från patientförsäkringen. 1989/90 L612
mot · GD02L613 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L613 av och (båda c) Diabetikers rätt att teckna försäkringar I denna motion föreslår vi att diabetiker skall få samma behandling som andra vid teckning av försäkringar liksom vid bedömningen i samband med körkort. Rätt att teckna försäkring på lika villkor har beslutat, bl.a. med anledning av krav i motion från oss föregående , att diabetikerna skall få fritt insulin även fortsättningsvis. Det är bra. Något annat beslut hade varit otänkbart som vi ser det. Men ännu återstår mer av förändringar att vidtaga innan diabetikerna kan leva under samma och likvärdiga förhållanden med andra. har en diabetiker t.ex. inte rätt att teckna försäkringar på lika villkor med andra. Detta är svårmotiverat mot bakgrund av de klara möjligheter som finns att med dagens högtstående sjukvård klara en sådan sjukdom utan nämnvärda ökade risker. Skall en diabetiker teckna en sjuk- eller olycksfallsförsäkring kräver försäkringsbolagen högre på grund av en bedömd ökad risk. Här borde samhället gå in och utjämna ojämlikheten som finns mellan diabetiker och andra. Försäkringsbolagen borde kunna förmås att inte kräva förhöjd premie. I annat fall borde samhället träda emellan och svara för den förhöjda andelen av premien för att en diabetiker skall kunna teckna försäkringar på jämlik nivå med övriga. bör hemställa att regeringen vidtar åtgärder i linje med vad som här anförts och om så erfordras återkommer till med förslag. Körkort för diabetiker på lika villkor Hanteringen av körkort i samband med diabetes bör också ses över. Här gäller gamla regler som genom en modern sjukvård och ökad upplysning och medvetenhet hos patienterna överlevt sig själva och blivit otidsenliga och onödigt besvärande och diskriminerande för patienterna i fråga. Enligt gällande regler måste en diabetiker sjukdom vart annat år uppvisa läkarintyg på ögonbottenstatus och allmänmedicinsk status. Denna regel bör med hänsyn till den förbättrade vård som finns slopas. Dessutom är regeln inkonsekvent och gäller endast för dem som registrerats som diabetiker innan de fått körkort. De som fått diabetes efter det att de tagit körkort och inte blivit registrerade i körkortsregistret som diabetiker . behöver inte underkasta sig denna tvååriga kontroll. Det har för dessa pati- L613 enter inte visat sig vålla några särskilda problem. Detta talar för att regeln bör avskaffas. Samma inkonsekvens föreligger beträffande vissa andra regler som gäller för diabetiker att få behörighet att köra lastbil och andra behörigheter för körkort. Även dessa regler är förlegade och bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder som innebär att diabetiker ges möjlighet att teckna sjuk- och olycksfallsförsäkringar med samma förutsättningar som andra i enlighet med vad som anförts i motionen, [att hos regeringen begär åtgärder för att förenkla hanteringen med körkortsförfarandet vad angår diabetespatienter i enlighet med vad som anförts i motionen.1] () () 1 1989/90:T430
mot · GD02L614 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L614 av m.fl. (c) Obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs att hos regeringen begär förslag till en obligatorisk ansvarsförsäkring för kemikalier. () () () () () ()
mot · GD02L617 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L617 av m.fl. (m) Skadestånd vid integritetskränkning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju826 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsam utredning beträffande rätt till skadestånd för integritetskränkning. in ger (m) () ()
mot · GD02L618 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L618 av och (båda fp) Läkemedelsförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So530 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översyn av läkemedelsförsäkringen.
mot · GD02L619 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L619 av m.fl. (vpk) Skadeståndet till misshandlade kvinnor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So320 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högre skadestånd till kvinnor som utsatts för misshandel eller våldtäkt. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02L620 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L620 av m.fl. (c) Ansvaret för kärnkraftsolyckor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N479 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kärnkraftsindustrins ansvar för kärnkraftsolyckor. () () () () () () ()
mot · GD02L701 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:L701 av och (båda s) Bristerna i den lagstiftning som reglerar fastighetsmäklarbranchen blir alltmer uppenbara. beskriver dagspressen hur människor blivit illa behandlade på olika sätt då de anlitat mäklare. Det kan gälla oskäliga vinster, olaglig handel med hyresrätter, mäklare i allianser med finansbolag med åtföljande sämre lånevillkor för kunderna, handpenning som inte återbetalas då åtaganden inte fullföjts m.m. För kunderna kan det ha en helt avgörande roll. Vi motionärer krävde i motion 1987/88 L 702 en översyn av lagstiftningen. Remissinstanserna ansåg att lagen om fastighetsmäklare var bristfällig i flera avseenden. Utskottet ansåg vid sin behandling (betänkande 1988/89:LU 1) att en översyn av lagen var befogad. Denna översyn har dock inte kommit till stånd. Resurser har tillförts länsstyrelserna i , och för att kontrollera verksamheten. Trots detta anser i att det är svårt att övervaka verksamheten. Ett av problemen är att oseriösa mäklare inte registrerar sig och kan verka innan detta upptäcks. Sanktionerna är inte tillräckliga mot de som bryter mot lagstiftningen. Brist på tydlig lagstiftning gör det omöjligt att få en ordentlig kontroll över verksamheten. Konsumentvägledare runt om i landet har åtskilliga anmälningar från personer som känt sig lurade. Det framstår klart att en översyn och en skärpning av lagen om fastighetsmäklare är alltmer påkallad. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om fastighetsmäklare. () () 1989/90 L701-705 1 1989/90.
mot · GD02L705 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:L705 av och (båda c) Varudeklaration om miljöskadliga ämnen På marknaden finns en stor mängd varor, som trots att de kan misstänkas innehålla miljöskadliga ämnen inte är försedda med varudeklaration. finns ett stort miljöintresse hos enskilda personer i vårt land, ett intresse som tycks öka markant. Det är emellertid väldigt svårt att välja miljöriktiga varor i handeln, eftersom det saknas varudeklaration på alltför många av dessa. Vilka tvätt-, disk- och rengöringsmedel ska användas för att miljöutsläppen ska minska? Vilka hygienartiklar och vilken kosmetika tål den allergikänslige konsumenten? Detta är frågor, som många vill har svar på. På de allra flesta förpackningar med dessa varor och andra, saknas information till konsumenterna om vad produkterna innehåller, trots att man kan utgå från att det i dessa varor finns ämnen med stora miljöpåverkande egenskaper. Det är enligt vår uppfattning angeläget, att allmänheten får tillgång till information om miljöskadliga ämnen i hushålls- och rengöringsartiklar, kosmetika och liknande. I betänkande (SOU 1988:61) Miljömärkning av produkter, föreslås också att ett system för frivillig och enhetlig miljömärkning införs i . bör därför ge regeringen i uppdrag att vidta åtgärder så att någon form av miljömärkning kommer till stånd i dessa fall. bör också utarbetas ett kompletterande system för miljövarudeklarationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömärkning och varudeklaration om miljöskadliga ämnen.
mot · GD02L706 · 1990-01-19 00:00:00 — Undantag för SBC i fastighetsmäklarlagen 1989/90 L706-709 Efter en lagändring undantogs s.k. folkrörelsekooperativ från kravet att söka förvärvstillstånd vid köp av fastighet. Med detta begrepp skulle förstås att endast HSB och men inte SBC (Sveriges Bostadsrättsföreningars ) var befriade från kravet att söka tillstånd. Den kritik som riktades mot begreppet folkrörelsekooperativ föranledde dock regeringen att föreslå en skrivning i lagtexten som inte innehåller begreppet folkrörelsekooperativ. Lagstiftningen, som beslutades , diskriminerar dock SBC på exakt samma sätt som . Jag vill i denna motion ta upp kravet på att SBC skall jämställas med HSB och i fastighetsmäklarlagen. Detta krav har varit föremål för behandling i . Den socialistiska majoriteten avvisade då kraven på sådan jämställdhet, medan reservanterna (m, fp, c och mp) uttalade sig för att frågan om jämställande mellan organisationerna borde prövas i samband med en av begärd översyn av fastighetsmäklarlagen. De skälen som anförs att det finns betydande skillnader mellan å ena sidan HSB och och å andra sidan SBC och att sistnämnda organisation därför inte kan anses utgöra en folkrörelsekooperativ organisation saknar verklig grund. SBC bedriver en verksamhet som i likhet med HSB och i omfattar endast upplåtelse av bostadsrätter. För övrigt finns det rent principiellt ingen anledning att behandla bostadsorganisationer olika beroende på om de är av folkrörelsekaraktär eller ej. Starka skäl talar för att lagen om fastighetsmäklare bör ändras så att SBC jämställs med HSB och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i lagen om fastighetsmäklare jämställa Bo stadsrättsföreningars , , med HSB och Riks- Mot. 1989/90 byggen.
mot · GD02L708 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L708 av () Förbud mot våldsleksaker har ett betydande antal motioner väckts om förbud mot försäljning av våldsleksaker och våldsförhärligande dataspel. Skälen därtill är många, vilket framgår såväl av motionerna som av de utskottsbetänkanden, som behandlat dessa motioner. Efterhand har utskottet allt mer skärpt skrivningen för att komma tillrätta med missförhållandena. I 1988/89:LU17 uttryckes bl.a. att Utskottet vill mot bakgrund härav än en gång uttryckligen slå fast att det är angeläget att marknadsföringen och försäljningen av leksaker och spel med klara våldsinslag i stöl sta möjliga utsträckning förhindras. Vidare utgår utskottet från att det förhandlingsarbete som sålunda inletts mellan handelns organisationer och barnmiljörådet leder till en rimlig uppgörelse. Skulle det visa sig att en godtagbar överenskommelse inte nås torde enligt utskottets mening endast lagstiftningsalternativet återstå för att marknadsföringen och försäljningen av ifrågavarande leksaker och spel skall kunna förhindras. Även vad gäller data- och TV-spel framhåller utskottet att om inte handeln känner sitt ansvar och frivilligt begränsar utbudet av olika spel till vad som kan anses acceptabelt från samhällets synpunkt, bör man inte tveka att tillgripa lagstiftning. Det är tillfredsställande att i detta avseende ställde sig bakom utskottet. Problemet är att de förväntningar som uttalades inte i alla avseenden har lett till att handeln med dessa varor har stoppats. förekommer handel med våldsleksaker och våldsförhärligande data- och TV-spel, trots att det gått efter utskottets ställningstagande och fastän det årsskifte passerats varefter utskottet förväntade sig att handeln skulle ha upphört. Därför är en ytterligare skärpning nödvändig. En lagstiftning bör nu komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om förbud mot import och försäljning av krigs- och våldsleksaker.
mot · GD02L709 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L709 av och (båda mp) Kreditbegränsningar för fysiska personer Dessvärre inträffar det ofta att människor hamnar i en skuldfälla på grund av att de har svårt för att planera sin framtida budget och på grund av att kommersiella krafter uppmanar till en konsumtion som ligger utanför deras ekonomiska ramar. Det kan ta av ekonomiskt hårda begränsningar och förödmjukande besök av kronofogde att reparera en kort periods ansvarslös konsumtion. Det har blivit lättare att få okontrollerade lån, dels genom att bankerna och kreditinstituten inte längre känner ansvar för låntagarens kreditsäkerhet, dels därför att kontokort kan användas utan täckning för sammanlagt mycket stora lån. Samhällets ansvar och individens I vårt samhälle förväntas människor ta ansvar för sina handlingar och det är i och för sig en värdefull och riktig ordning i normala fall. Tyvärr kompliceras bilden av påträngande och övertygande reklam och av grupptryck för ökad konsumtion. Just de som skulle behöva skyddas för dessa krafter är mest påverkbara och det är också de som råkar illa ut. de gröna ser allvarligt på denna situation och vi föreslår följande regler för att i någon mån motverka alltför högt låntagande: Långivare skall ta del av ansvaret för lånet. Om en låntagare inte kan återbetala sin skuld och den därför överlämnas till kronofogde, skall långivaren betala hälften av skulden. Inte endast skulle detta göra skulden mindre hård för låntagaren, det skulle också öka intresset för långivaren att endast bevilja lån till personer från vilka kreditsäkerhet kan förväntas. Kreditprövning bör innefatta information om låntagarens årsinkomst och tidigare skuldsättning. Om någon då har skulder (utan säkerhet) som överstiger av tax-inkomst, så får ingen ytterligare kredit ges utan säkerhet. Checkkrediter, som ju också saknar säkerhet, måste inräknas. Under en övergångstid måste gamla skulder som överstiger accepteras. Men hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till kreditbegränsningar för fysiska personer enligt vad som anförts i motionen. () () gotmb 99691, 1990
mot · GD02L711 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L711 av och (båda s) Förbud mot könsdiskriminerande reklam Könsdiskriminering i reklam är en form av oacceptabel påverkan. Att utforma reklam så att kvinnor och män kränks strider mot reklamens sociala ansvar. Vi har i vårt land beslutat om jämställdhet. Dessa strävanden motverkas dock av den könsdiskriminerande reklamen. Förhoppningen att reklambranschen själv skulle bidra till en självsanering har ej lett till något påtagligt resultat. förekommer reklam med tydliga sexuella- och våldsinriktade budskap. används bilder i reklamen som skulle ha varit otänkbara. Diskussionen om könsdiskriminerande reklam har förts . uppdrogs åt jämställdhetskommittén att utarbeta ett lagförslag. Den kommittén upplöstes men utredningsarbetet fördes ändå vidare. Den senaste utredningen har gjorts av som i rapporten ska den bort" ( 1989) förespråkar en lagreglering mot kränkande könsdiskriminerande reklam. Om jämställdhetsmålen skall nås behövs kraftfulla åtgärder. Vi anser därför att den kränkande könsdiskriminerande reklamen måste förbjudas genom lagstiftning. Att genom en lagstiftning - nu - markera sitt fördömande av den kränkande reklamen skulle också kunna få den positiva effekten att en sanering sker av den schabloniserade reklamen som avspeglar odemokratiska värderingar och handlingssätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lagstiftning mot kränkande könsdiskriminerande reklam.
mot · GD02L712 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L712 av m.fl. (fp) Extrapriser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N257 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om extrapriser. (fp) ()