ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub706 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub706 av och (båda c) Miljöutbildning vid högskola Vid högskolan i bedrivs en mycket uppskattad utbildningslinje benämnd Miljö- och naturresurslinjen 120 p. Linjen är yrkesinriktad mot arbete på bl a miljö- och hälsovårdsförvaltningar, större miljöpåverkande företag, gatukontor, länsstyrelsernas naturvårdsenheter osv. Linjen är mycket eftersökt. Vid senaste ansökningstillfälle fanns 614 ansökningar till 24 platser. Linjen är helt finansierad av LIF-anslaget. Antalet platser har fram till 89/90 varit 20, men eftersom samhället är i skriande behov av kvalificerade naturvårdare utökade högskolans styrelse antalet platser till 24 /90. Egentligen borde antalet platser utvidgats till 32, men LIF-anslaget tillåter inte detta. I budgetpropositionen 1990 finns ingen utökning av LIF-anslaget för del. Detta betyder att högskolan självklart inte kan fortsätta utbyggnaden till det önskvärda antalet 32 platser. Vad värre är - högskolan kan inte finansiera andra och tredje årets kostnader av de extra fyra platser som tillfördes linjen innevarande år. Varje årsstudieplats på miljö- och naturresurslinjen kostar . De fyra extra årsstudieplatserna kostar således x 4 platser x 47000 kr=376000 kr. Den totala kostnaden för utbyggnad till 32 platser blir: (8 + 12+ 129 platser x 47000 kr= . Denna summa bör tillföras LIF-anslaget för högskolas del. En ytterligare motivering till att bör satsas på när det gäller miljöutbildning är att högskolan startar landets första påbyggnadsutbildning i miljöskydd för naturvetare. Vidare har som uppdragsutbildning från påbörjats landets första utbildning på högskolenivå för naturguider. Det finns ett synnerligen stort behov av utbildad personal för yrkesverksamhet inom miljösektorn. En slutförd utredning utförd av på uppdrag av UHÄ redovisar ett behov av 400- 600 i ett 3-årsperspektiv. För att täcka detta behov krävs insatser på flera håll och nivåer. Utbyggnad av miljö- och naturvetarlinjen är en, påbyggnadsutbildning för naturvetare som startats i , är en annan. I detta sammanhang vill vi också aktualisera en begäran från att en samlad översyn nu kommer till stånd om utbildningsbehovet på högskolenivå för miljövårdens personal. Det gäller såväl grundutbildning som fortoch vidareutbildning. Resultatet av en sådan översyn, som bör utmynna i förslag till lämpliga studiegångar, dimensionering och lokalisering, måste framläggas skyndsamt. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöutbildning vid , 2. att regeringen i övrigt beaktar vad i motionen anförts om en skyndsam översyn av miljöutbildningen. () () 1989/90 Ub706
mot · GD02Ub707 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub707 av () Hushållslärarutbildningen Universitets- och har föreslagit att 36 nybörjarplatser avdelas för hushållslärarutbildningen fördelade till utbildningsorterna , och . I regeringens budgetproposition har antalet platser reducerats till 12 platser i . Detta förslag får enligt min mening förödande konsekvenser . Anledningarna till detta är bl.a. följande: Enligt det nya läraravtal som slöts kommer undervisningsskyldigheten för hushållslärare att minska från 29 vt till 24 vt, hushållslärarna är en yrkeskår med hög medelålder och många som tjänstgör går i pension och de utgör cirka en tredjedel av de yrkesverksamma, det ökande barnafödandet bidrar tillsammans med invandringen till att det kommer att ske en omfattande ökning av elevantalet. Ovanstående exempel talar för en utbildning av antalet hushållslärare enligt UHÄ:s förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hushållslärarutbildningarna i och tillförs 12 platser vardera enligt UHÄ:s förslag, 2. att beslutar ge regeringen till känna behovet av en långsiktig utökning av både 120- och 160-poängsutbildning av hushållslärare. gotab 99858, 1990
mot · GD02Ub709 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub709 av m.fl. (fp) , m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:A443 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att den återupptagna förskollärarutbildningen sker med högskolas huvudmannaskap.
mot · GD02Ub710 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub710 av m.fl. (mp) Forskningsresurser i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: A444 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att universitetsforskningen i bör garanteras lika goda förutsättningar i form av anslag som de övriga universiteten i landet. () () () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Ub711 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub711 av m.fl. (s) En professur i försäkringsvetenskap Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N309 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av en professur i försäkringsrätt vid samhällsvetenskaplig fakultet.
mot · GD02Ub716 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub716 av m.fl. (m, fp, c, vpk, mp) Nedläggning av vissa utbildningar i anvisade särskilda medel till för insatser i med anledning av nedläggningen av varv. Medlen skulle disponeras för bl.a. anordnande av vissa kortare tekniska utbildningar i . Med anledning härav har en produktionsteknikerlinje om 80 poäng och en industriell tekniklinje (YTH) med inriktning mot verkstadsindustri om 60 poäng anordnats i . Denna regionalpolitiska insats, d.v.s. det s.k. Kockumspaketet, upphör i och med /90. UHÄ - liksom - har i anslagsframställning för /91 föreslagit att medel skall tillföras anslaget för utbildning för tekniska yrken (D5) för den fortsatta driften av dessa utbildningar. Kostnaden härför beräknas till . budgetproposition föreslår nu utbildningsministern att medel inte beräknas för en fortsättning av dessa utbildningsinsatser. Innebörden härav är att två utbildningslinjer skall läggas ned . har regeringen inte heller beräknat medel för finansieringen av utbildningen av de studerande som finns i utbildningen på de berörda linjerna /91. har nya lokaler iordningställts i främst för de utbildningar som föreslås skall läggas ned. I samband härmed har utrustningsmedel i storleksordningen gjorts utöver rena bygginvesteringar om . Med hänsyn till de investeringar i lokaler och utrustning som gjorts och med hänsyn till det stora arbete som lagts ned för att planera och starta de två nya utbildningslinjerna måste den besparing som uppnås genom förslaget om nedläggning ses som närmast marginell. Det är dessutom uppseendeväckande att medel inte anvisas för att ens finansiera avslutningen av utbildningen för de elever som befinner sig mitt i denna. Med hänsyn härtill föreslås att detta förslag ändras så att i första hand medel anvisas för att fullfölja pågående utbildning /91 och i andra hand att medel anvisas för fortsatt verksamhet med produktionsteknikerlinjen och industriella tekniklinjen med inriktning mot verkstadsindustri. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar öka anslaget D 5 i proposition 1989/90:100 bilaga 10 med . för att fullfölja vissa utbildningar i () () (vpk) () 1989/90 Ub716
mot · GD02Ub718 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub718 av m.fl. (c, fp, mp, m) Civilingenjörsutbildningen Den kraftiga expansionen av civilingenjörsutbildningen har inneburit en stor ansträngning för de högskoleenheter som berörts. Från flera håll har t.ex. hävdats att om genomströmningen kunde ökas skulle ca. 400 fler civilingenjörer utexamineras vilket vore ett välkommet tillskott till industrin. För att råda bot på de problem som de tekniska högskolorna brottas med behövs åtgärder av flera olika slag. /86 arbetade i en krisgrupp för att förbättra situationen. UHÄ tillsatte 1986 en särskild arbetsgrupp som lämnade förslag till åtgärder, t.ex. utredningen ur krisen. UHÄ och IVA föreslog ungefär att ökade resurser om 160-320 milj.kr. borde ställas till civilingenjörsutbildningens förfogande. fattade beslut om att tilldela de tekniska högskolorna förstärkta resurser för att höja kvaliteten och öka genomströmningen. Resursökningen uppgick till för teknisk sektor. Utbildningsministern anförde att förslagen borde ses som ett första steg för att få fler civilingenjörer och att UHÄ skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts. Regeringen föreslog i föregående års budgetproposition en minskning av resurserna för civilingenjörsutbildningen i landet med ca 18 milj.kr, vilket motsvarade hela den förstärkning som 1986 beslutat om. beslöt emellertid att den av regeringen föreslagna minskningen av resurserna för civilingenjörsutbildningen inte skulla komma till stånd. Skälen för bibehållande av resursnivån för civilingenjörsutbildningarna gäller alltjämt. Det är fortfarande nödvändigt att den genom beslut inledda förstärkningen av civilingenjörsutbildningens resurser fullföljs. Vid en analys av anslaget D 7 synes civilingenjörsutbildningarna ha fått vidkännas minskningar för treårsperioden med sammanlagt ungefär 8 milj.kr. bl.a. till förmån för den matematisk-naturvetenskapliga utbildningen. Vi anser att den föreslagna förstärkningen för den matematisk-naturvetenskapliga utbildningen inte får leda till att anslagen till de tekniska högskolorna minskas. Regeringen bör i ljuset av vad i motionen anförts på nytt pröva frågan om resurstilldelningen till civilingenjörsutbildningarna och i tilläggsbudget återkomma med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurstilldelningen till civilingenjörsutbildningarna. () () 1989/90 Ub718
mot · GD02Ub720 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub720 av Hans Nyhage och (m, fp) Ingenjörsutbildning i i är en av landets industritätaste regioner med ett stort antal småföretag. Behovet av väl utbildad arbetskraft är stort på skilda områden, vilket inte minst gäller ingenjörer. Detta ställer särskilda krav på det offentliga utbildningssystemet, eftersom småföretagen som regel saknar resurser att kunna utbilda sin personal i egen regi. Det fjärde läsåret vid gymnasieskolans tekniska linje är beträffande gymnasieskolorna i regionen centraliserat till . Där utbildas inom ramen för fyraårig teknisk linje 300 studerande enligt följande: 4 klasser (120 elever) Maskin 3 klasser ( 90 elever) Bygg 3 klasser ( 90 elever) Kemi 1 klass ( 30 elever) Enligt den omläggning, som f n pågår beträffande den tekniska utbild ningen, skall gymnasieskolans fjärde läsår upphöra och ersättas med en tvåårig högskoleutbildning.För högskolan i innebär detta, att ingenjörslinjerna nu är under utbyggnad. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att antalet elevplatser skall vara 150. De 300 elevplatser, som f n finns i gymnasieskolans fjärde årskurs, skall alltså ersättas med 150 nybörjarplatser på högskolan. Med hänsyn till det ovan angivna behovet av utbildad arbetskraft inom regionen kan konstateras, att vad regeringen föreslagit inte motsvarar de krav, som arbetsmarknaden ställer. Det är därför angeläget, att ytterligare minst 30 elevplatser erhål les. Påpekas bör i sammanhanget, att tillhör de orter, som enligt regeringsförslaget får minst antal utbildningsplatser trots industritätheten. Påtalas bör också, att regeringen inte har följt det underlag för fördelning av antalet elevplatser, som UHÄ arbetat fram.Regeringen har i stället gjort en överdimensionering av vissa landsdelar på bekostnad av andra. Sålunda tilldelas , Bergslagen och sydöstra fler platser än vad som svarar mot det beräknade underlaget. Detta har bl a drabbat högskolan i , som härigenom tilldelats ett färre antal platser än som rätteligen skulle varit fallet. Det är därtill viktigt att påtala, att regeringens förslag ligger under lägsta gräns för att utbildningen skall kunna bedrivas med full effektivitet och max imalt utnyttjande av resurserna. Även detta talar för att utbildningen bör Mot. 1989/90 omfatta minst 180 elever. Fördelningen bör därvid vara följande: Ub720 60 nybörjarplatser 60 nybörjarplatser 30 nybörjarplatser 30 nybörjarplatser. Härigenom blir rekryteringsunderlaget tillräckligt stort för att de studerande på elektro- och maskiningenjörslinjerna skall kunna erbjudas påbyggnadsutbildning (81-120 poäng), för vilken särskild goda möjligheter finns i genom samverkan med . En utökning av antalet platser i kan givetvis kompenseras genom neddragning av antalet platser på annan ort. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att antalet elevplatser vid den tvååriga ingenjörsutbildningen vid högskolan i skall vara 180 i enlighet med vad som angivits i motionen. Hans Nyhage (m) ()
mot · GD02Ub721 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub721 av och (båda s) Avgift på ansökningar till högskolan Regeringen föreslår i sin budgetproposition att universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, skall ges i uppdrag att återkomma med förslag på införande av avgiftsystem för ansökningar från nybörjare som söker plats i högskola genom den centrala antagningen. Motivet verkar vara att minska antalet okynnesansökningar till högskolan eller som man uttrycker det förbättra utnyttjandet av nybörjarplatserna. Om man vill minska antalet ansökningar till högskolan som efter beslut om antagning inte leder till att den studerande påbörjar sina studier kan förslaget ha en viss relevans. Idealet måste givetvis vara att samtliga som antas till högre studier både påbörjar och fullföljer dessa. Förslaget om en ansökningsavgift kan dock medverka till andra icke önskvärda effekter. är rekryteringen till högskola och universitet ojämnt fördelad över samhällets olika sociala skikt. Trots försök att ändra på detta visar siffror från att den sociala snedrekryteringen snarare tenderar att öka. Regeringen uppmärksammar detta problem på ett mycket tydligt sätt i sin budgetproposition, men anvisar inga sätt för att bryta denna utveckling. I stället ger man UHÄ i uppdrag att lägga fram ett förslag till ansökningsavgifter som snarare skulle förstärka den sociala snedrekryteringen. Avgift på ansökan till högskolan skulle knappast stimulera sökande som tvekar inför högre studier. Ett förhållande som framför allt är vanligt bland sökande från miljöer där studievana och studietradition inte är det dominerande förhållandet. En avgift lär snarare hindra dessa unga flickor och pojkar från att ta steget och söka en högre utbildning. Står man i valet mellan att fortsätta arbeta och ha inkomst eller att börja studera och därmed leva på studiemedel, kan en avgift vara den faktor som gör att man avstår från att ansöka till universitet och högskola. Avgifter av den föreslagna typen skulle också, om de sätts så lågt att ingen skulle hindras av dem, bli en förlustaffär med tanke på den administration som måste byggas upp för hanteringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om avgiftssystem för ansökningar till högskola och universitet. () () 1989/90 Ub721
mot · GD02Ub723 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub723 växte fram i fysisk mening . fanns av dagens lokalbestånd. fanns av beståndet. Men verksamheten har växt i annan takt. Ar 1971 var omslutning av dagens (räknat i fast penningvärde). var omslutningen av dagens. /80 hade en relativt god lokalförsörjning. Men tillväxten har inte åtföljts av motsvarande tillskott av lokaler för utbildning och forskning. Trots utveckling har lokalytan endast ökat . Behovet av lokaler är den mest hämmande faktorn för befintlig verksamhet och fortsatt utveckling. Lokalbristen på vissa institutioner styr helt schemaläggningen för undervisning. saknas vid ca 15000 kvm. Det finns ett antal stora projekt som vill sätta igång för att åtgärda lokalbristen. MIT, matematiskt/informationsteknologiskt centrum, som även inrymmer datorcentralen och demografiska databasen - 8700 kvm BTC, beteendevetenskapligt centrum - 5000 kvm i en första etapp Byggnad 6L, en utbyggnad för preklinisk forskning/utbildning på område, ca 3000 kvm BTC, etapp 2 ca 4000 kvm Utbyggnad för kemi och biologi Någon form av utbyggnad av lokalerna för läkarlinjen vars intag ökas med 20 årsstudieplatser fr.o.m. vt 1990. Trots den skriande lokalbristen finns inga byggnadsprojekt planerade vid inom investeringsramar. Om inte lokalförsörjningen kan åtgärdas föreligger stora akuta problem med undervisning och forskning. Det är min uppfattning att nu seriöst måste upprätta en byggnadsplan för kommande investeringar inom universitetsområdet i . Inredningssituationen har kommit i skymundan i förhållande till önskemål om nya byggnader och även ny utrustning. 1 1989/90. Jag anser dock att vad gäller inredningen har situationen förvärrats. som förflutit har i praktiken ingen ersättningsanskaffning skett. Inredningen är nu starkt försliten inom de flesta verksamhetsområden som helt frånsäger sig ansvaret för ersättningsanskaffning av inredning. Enligt beräkningar kommer det att bli nödvändigt att anskaffa ny inredning för huvuddelen av . Medelsbehovet beräknas till 23 milj.kr. bör ges i uppdrag att även lägga fram en åtgärdsplan för ersättning av försliten inredning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en byggnadsplan för kommande investeringar inom universitetsområdet i som skall upprättas av , 2. att hos regeringen begär förslag om en åtgärdsplan för ersättning av försliten inredning. 1989/90 Ub723
mot · GD02Ub727 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub727 av och (båda mp) Professur i miljövård, m.m. de gröna prioriterar överlevnadsfrågorna. Miljöfrågornas komplexa karaktär uppmärksammas nu alltmer i samhället. En medvetenhet växer fram om realismen i hoten mot livsuppehållande natursystem och därmed mot mänsklighetens villkor. Betoningen läggs vid frågornas globala räckvidd. Miljöfrågor har under i första hand hanterats genom att olika verksamheterhar reglerats. Miljöperspektiven måste nu bli en integrerad del av samhällets policyanalys, regelsystem och beslutsfattande. Behoven av förebyggande förhållningssätt ökar snabbt med hänsyn till långsiktiga samhälleliga mål. Den vidgade och fördjupade problembild som vi nu har medför behov av genomgripande analys i ett samhällsperspektiv. Samverkan mellan naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora måste etableras. Systemen är mycket komplexa och fordrar samverkan. Mot denna bakgrund vill vi föreslå att det inrättas en extra professur för miljö- och energisystemanalys i ämnet miljövård, särskilt systemanalys av åtgärdsstrategier med följande ämnesbeskrivning: Professuren omfattar tvärvetenskaplig analys och syntes av uthålliga miljöframtider på nationell, regional och global nivå. Forskningsområdet omfattar sambanden mellan miljöproblem, olika åtgärdsstrategier och igångsättning i syfte att medverka till en förskjutning från reparerande till förebyggande åtgärdsstrategier. Kunskapsintegration, utbildning och information är centrala verksamheter. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en professur för miljö- och energisystemanalys i ämnet miljövård, särskilt systemanalys av åtgärdsstrategier.
mot · GD02Ub729 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub729 Viss utlokalisering från till Regeringen har i årets budgetproposition (bil. 10, s. 191 ff) föreslagit att i skall förlägga ca 500 årsstudieplatser till . Detta föreslås ske inom ramen för nuvarande resurser för grundläggande utbildning. Någon kompensation för de merkostnader, som följer av denna dubbla förläggning, skall alltså inte utgå. Förslaget skiljer sig därmed på ett markant sätt från de principer som varit vägledande för den successiva utbyggnaden av regional högskoleutbildning. Ett genomförande av förslaget skulle få utomordentligt allvarliga konsekvenser. Det skulle medföra att kvalitén på grundläggande utbildning försämrades inom samtliga områden och - icke minst viktigt - att den till Södertörn förlagda utbildningen inte skulle komma att motsvara de högt ställda förväntningar som finns i denna region. har ägnat stor omsorg åt att upprätthålla och förbättra kvalitén på den grundläggande högskoleutbildningen och den har vid upprepade tillfällen ökat de anslag regeringen föreslagit. Vidare har den regionala utbyggnaden av högre utbildning ägnats stor uppmärksamhet. Betydande resurser har anslagits för detta ändamål. Ett förverkligande av regeringens förslag om utbyggd högskoleutbildning på skulle innebära att dessa strävanden inte fullföljdes. skulle få radikalt försämrade möjligheter att föra ut sin utbildning på samma villkor som övriga universitet. skulle den regionala satsningen i de södra delarna av komma att bli mindre värd än på andra håll. Förslaget står i uppenbar strid med utbildningsministerns eget uttalande i budgetpropositionen:Det skall i inte spela någon roll var utan bara vad någon har studerat (sidan 31). Enligt min mening är det inte - och bör ej heller vara - en fråga för att besluta om utlokalisering av 500 årsstudieplatser från till . Det bör åligga och Tekniska Högskolan att gemensamt eller var för sig besluta om denna utlokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om utlokalisering av 500 årsstudieplatser från Mot. 1989/90 universitet till .
mot · GD02Ub731 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub731 Värderingen av svensk och utländsk utbildning Mångå flyktingar och invandrare som kommit till har haft med sig en utbildning från hemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificerade examina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar. Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessa utbildningar inte har varit någonting värda på den svenska arbetsmarknaden. För att kunna få arbeta inom sitt utbildningsområde har krävts av dem att man får en värdering av deras utbildning. Detta för att dels se vilken nivå utbildningen motsvaras av i och vilka kompletteringar som behövs. Den som vill få sina betyg och examenshandlingar från utländska universitet och högskolor jämförda med motsvarande svenska utbildningar kan vända sig till UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet som arbetar med dessa frågor. Tyvärr har resurserna till verksamheten varit små och det har skapat stora ärendebalanser och långa väntetider. Detta att man inte tillräckligt snabbt har fått sin utbildning värderad har skapat problem för åskilliga invandrare. Man har inte kunnat söka arbete inom sitt yrke eller veta vilka kompletterande utbildningar man ska söka för att bli behörig i . Arbetslösheten är därför stor inom denna grupp. Detta förhållande är ett stort slöseri både med människor och resurser. Osäkerheten om de utländska utbildningarna innehåll och värde skapar problem på flera håll i samhället. Företagen är osäkra vilket gör att invandrarakademiker oftast konkurreras ut av andra svenska sökanden trots att de i själva verket har mindre meriter. Utbildningsanordnare vet inte tillräckligt mycket för att rätt kunna bedömma vilka kompletteringar som måste till för att nå svensk standard. Detta skapar problem i planeringen av specialutbildningar . Vi lever i en allt mera internationell värld. Alltfler svenskar söker också arbete utomlands. Inom ramen för ett närmare samarbete med EG öppnas också möjligheterna för en friare arbetsmarknad inom . Behovet ökar då också för svenskar att få sin utbildning värderad gentemot utlandet. Detta talar enligt min uppfattning för att den nuvarande enheten på UHÄ är för liten för sin uppgift. Vad vi i behöver för framtiden är ett fristående institut som har tillräckliga resurser för att klara av att snabbt värdera både svenska och utländska utbildningar. Institutet ska också kunna genom en faktabank ge service åt olika utbildningsanordnare. Som huvudmän för ett sådant institut kan man utöver staten också tänka sig arbetsmarknadens 1989/90 Ub731 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett fristående av svenska och utländska utbildningar. Verksamheten kan till stor del avgiftsfinansieras. Lösningar av den här modellen finns i andra länder. Regeringen bör därför se över möjligheterna att tillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land.