mot · GD02U503 · 1990-01-12 00:00:00 — Den anses vara gällande rätt och är därför bindande för nationella domstolar och myndigheter. De EG-rättsliga reglerna har också i stor utsträckning direkt effekt, dvs de lägger rättigheter och skyldigheter direkt på fysiska och juridiska personer och kan åberopas av dessa. Om en sk inrättas innebär det att enskilda individer och företag i vissa typer av fall kan överklaga ett avgörande i svensk domstol till , som då kan pröva bl.a. om svensk lagstiftning står i överenstämmelse med avtalet. En sådan överklagningsmöjlighet innebär att beslutanderätt delegeras till en mellanstatlig domstol, vilket är möjligt redan enligt nuvarande lagstiftning. När den inre marknaden är förverkligad vid slutet av 1992 kommer EG-samarbetet att ytterligare förstärkas och utvecklas. EMS växelkurssamarbete - - har varit framgångsrikt. Detta samarbete innebär att de ingående valutornas växelkursvariationer regleras. Om marknadskurserna avviker från de tillåtna banden intervenerar centralbankerna tillsammans. Detta system har bidragit till stabila växelkurser och förhållandevis låg inflation i de samverkande länderna. Man har även skapat ett slags gemensam valuta - Ecu - som vinner allt större användning i främst kommersiella sammanhang. Ännu ingår inte alla i . , , och står utanför. pågår emellertid en omfattande debatt inom EG om ett utökat monetärt samarbete. Vid Europeiska rådets - dvs regeringschefers - möte beslutades att EG skall inkalla en konferens . Denna konferens skall behandla de praktiska förhållandena kring ett fördjupat monetärt samarbete. Det innebär att även nu accepterat att inträda i det nuvarande växelkurssamarbetet . Det finns olika tankar om hur det monetära samarbetet skall se ut. Många, däribland ordförande , förespråkar att EG förvandlas till ett gemensamt valutaområde European Monetary Union (EMU), där samma valuta är legalt betalningsmedel i de olika länderna. De enskilda länderna får då inte längre samma möjligheter att utforma en egen penningpolitik. Även finanspolitiken måste delvis samordnas. Då krävs också en europeisk centralbank. En förutsättning för att denna skall kunna vinna förtroende är att den får en självständig ställning i förhållande till såväl de nationella regeringarna som EG:s olika beslutande organ. En annan tanke är att en gemensam valuta kan uppstå successivt, som ett resultat av medborgarnas fria val av valuta. Den valuta som bäst bevarar köpkraften kommer då normalt att ha störst attraktionskraft. finns det betydelsefulla vinster att göra med en gemensam valuta. Även om det numera finns möjlighet för företag att försäkra sig mot kursfluktuationer innebär dessa operationer kostnader. Det innebär att ett utländskt företag har en konkurrensnackdel i förhållande till inhemska företag. En sann inre marknad förutsätter därför att även växelkursriskerna elimineras. tillämpar en växelkurspolitik som baseras på den s.k. korgen. Detta är ett vägt index av de 15 viktigaste valutorna i svensk utrikeshandel. Dollarn tilldelas en dubbel vikt. Denna växelkurspolitik baseras enbart på en svensk deklaration att , genom marknadsinterventioner, skall försvara en växelkurs som ligger inom den deklarerade spännvidden i förhållande till korgen. har förespråkat en svensk anknytning till EMS-systemet. Detta kan ske genom att förhandlingar upptas om villkor för anslutning. En sådan är fullt möjlig även för ett land som inte är medlem i EG. Skulle emellertid denna lösning försvåras av pågående utvecklingsarbete med sikte på EMU, kan i stället anknyta till genom att deklarera att växelkursen skall stå i viss relation till Ecun. En sådan deklaration skulle vara ett tecken på att eftersträvar integration med EG och skulle bereda vägen för en senare formell anslutning till . 4.2.2 Frihandel i världen Bakom EG:s inre marknad ligger en princip om frihandel. Det finns i sig ingen anledning att inskränka ambitionerna om frihandel till - frihandel behövs i hela världen. Många av de samarbetsfrågor som kommer att vara föremål för förhandlingar inom EES borde kunna avse inte bara europeiska länder utan alla de nuvarande och även de sk NIC-länderna, vilka skulle kunna förenas i ett gemensamt frihandelsområde till gagn för alla parter. Den amerikanske utrikesministern har deklarerat att borde få samma relation till EG som diskuteras för EFTAländerna. Även om detta kortsiktigt innebär en komplikation beträffande EES-förhandlingarna är det glädjande, eftersom det visar en amerikansk strävan efter ett stort frihandelsblock. Det viktigaste organet för att främja frihandel är . kan inom ramen för de pågående GATT-förhandlingarna ta initiativ till och understödja frihandelsinitiativ. Ett led i detta är att avveckla svenska avsteg från frihandelspolitiken. Det är därför positivt att kommer att avveckla de sk multifiberavtalen som begränsat möjligheter att exportera textilvaror till . Frihandel är viktig för . kan inte utvecklas bakom tullhinder och protektionistiska begränsningar. Erfarenheterna visar tydligt att ju öppnare ett utvecklingsland är desto bättre utveckling har det kunnat uppvisa. I en särskild kommittémotion om biståndspolitik redovisas våra synpunkter på utvecklingsmöjligheter. Förmågan att komma till rätta med miljöproblemen kommer att bli avgörande för framtid. I delar av , främst i är miljöproblemen i det närmaste pyramidala och hotar även människan direkt. I andra delar av är problemen allvarliga: den ekologiska balansen är rubbad och det finns en uppenbar fara för stora negativa konsekvenser om inte insatser snabbt görs. De olika är medvetna om miljöproblemen. Ännu varierar dock förmågan att angripa problemen dels mellan olika miljöområden, dels mellan olika länder. De stora miljöproblemen måste lösas på övernationell nivå. En aldrig så ambitiös miljöpolitik kan inte skapa god miljö om miljöförstöringen pågår i grannländerna. I det framtida arbetet med att skapa ett renare kommer EG att spela en betydelsfull roll. I artikel 36 finns en bestämmelse om att ett enskilt land får upprätthålla egna regler, t ex när det gäller skydd för människors, djur eller växters liv och hälsa. När 1987 kompletterades genom den s.k. enhetsakten förstärktes miljöskyddet ytterligare. Det fastslogs att EG:s gemensamma policy beträffande miljö och arbetsmiljö skulle inriktas på en "hög skyddsnivå. Dessutom underströks genom artikel 100A varje medlemslands rätt att bibehålla mera restriktiva regler. Förutsättningen för dessa regler är att bestämmelserna inte diskriminerar varor från andra länder i förhållande till varor från det egna landet. Argumentet att en EG -integration skulle medföra att nuvarande svenska miljöskyddsregler skulle försämras är Mot. 1989/90 således felaktigt. Just nu håller EG på att etablera en gemensam miljövårdsorganisation . Till att börja med skall detta vara ett organ för utbyte av information och utveckling av metoder. Enligt planerna skall organet också vara öppet för länder utanför EG. bör ansöka om medlemskap i . har de sociala frågorna inte ingått i EG-samarbetet. Att EG nu håller på att skapa en social dimension innebär inte att sociallagstiftningen kommer att bli likformig. Varje land kommer även att kunna avgöra de sociala förmånernas utformning inom ramen för de minimiregler som samlas i en social stadga. Dessa minimiregler kan påskynda utbyggnaden av sociala förmåner i . För del kommer en framtida social stadga knappast att innebära några höjda krav. Motståndare till europeisk integration hävdar ofta att svensk socialpolitik skulle försämras om deltar i integrationsarbetet. Det är fel. EG-samarbetet har inskränkts till att tillse att reglerna är sådana att det inte diskriminerar invånare från ett annat . För övrigt står inte alls i någon särställning beträffande sociala förmåner - flera länder i erbjuder sina invånare ett motsvarande och ibland bättre skydd. Ett annat påstående är att arbetslösheten kommer att öka om deltar i integrationsarbetet. Det är riktigt att den genomsnittliga arbetslösheten inom ligger högre än i , men det finns också länder med arbetslöshetstal i svensk storlek när man tar hänsyn till de omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och förtidspensioneringen i . Det finns inget som skulle hindra från att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Men i realiteten är deltagande i den europeiska integrationen en förutsättning för att kunna upprätthålla hög sysselsättning i . kan EG förväntas reformera vissa delar av sina arbetsformer. En sådan traktatförändring kommer troligen att medföra att EG-parlamentet får en starkare ställning i beslutsprocessen. Sedan direktvalen till EG-parlamentet infördes har parlamentet blivit allt mera betydelsfullt. I de olik? försöker man också finna sätt att få bättre kommunikation mellan de nationella parlamentarikerna och deras kollegor i EG-parlamentet. Det pågår en debatt inom EG om det som kallas the democratic deficit. Med det menas inte att EG skulle vara odemokratiskt EG består av demokratier där varje regering är ansvarig inför sitt parlament och sina väljare. Vad det i stället är frågan om är hur EG-parlamentets roll skall kunna utvecklas och förstärkas. För att balansera den ökade överstatlighet som en förstärkt roll för kommer att medföra be- 13 tonar såväl som ministerrådet principen om subsidia- Mot. Denna princip innebär att beslut i olika frågor fattas på så decentralise- U503 rad nivå som möjligt. Detta är en viktig princip. Motståndare till EG hävdar ofta att EG innebär att besluten centraliseras till . Genom att tillämpa subsidiarityprincipen kan det i stället komma att innebära decentralisering av beslut inom de enskilda länderna. 4.3 Vad skall göra? Att förhandlingar om EES nu kommer att inledas innebär inte att därmed uppnår ett slutgiltigt förhållande till EG. Det är inte ens säkert att ett kommer att innehålla de element som är aktuella. Men även om så kommer att bli fallet är inte EES en ersättning för det samarbete och den integration som EG erbjuder. EES är ett steg som kommer att föra närmare till EG och ge oss en del fördelar i utbyte mot en del förpliktelser. Men EES är inte ett alternativ till medlemskap. har två alternativ: att stå utanför EG:s beslutsprocess eller att delta fullt ut i de forum där utveckling kommer att avgöras. Väljer att under stå utanför EG kommer att bli en randstat. EES är ett randstatsarrangemang - en dellösning för västeuropeiska länder som inte önskar delta i det fullödiga samarbetet. och övriga EFTA-länder kommer att förhandla med EG som en enhet, sedan inbördes fattat beslut om sin förhandlingsposition. Det medför att och de övriga EFTA-länderna i praktiken kommer att tvingas anpassa sig till den politik som inbördes bestämt. inflytande på politiken blir begränsat. Om på lång sikt kommer att ha en anknytning till EG genom en EES-process i stället för medlemsskap innebär det att inte på ett demokratiskt tillfredställande sätt får en möjlighet att delta i utformandet av den europeiska politik som direkt kommer att påverka . Utanförståendet kommer att begränsa möjligheter att delta i byggandet av det framtida (östpolitiken, miljövården, den sociala välfärden, forskningen etc.), eftersom EG alltid kommer att utgöra centrum för alla dessa strävanden. Även i de fall då inbjuds att delta i europeiska organ kommer man att finna att redan har kommit överens. Att vara en randstat innebär inte bara att Svérige därmed avsäger sig möjligheterna att direkt påverka besluten. Det innebär även att av omgivningen kommer att betraktas som ett land utanför den europeiska gemenskapen. Detta kommer att få följdverkningar för svenskt samhällsliv. Svenska företag kommer att vilja vinna de fulla fördelarna av den Europeiska Gemenskapen genom att etablera sig inom EG. kommer svenska företag inte bara att bygga tillverkningskapacitet inom EG utan även välja att omvandla sig från svenska företag till EG-företag. kommer inte heller att kunna attrahera investeringar från icke-europeiska företag. kommer de östeuropeiska länderna förhoppningsvis att Mot. ombildas från planekonomier till marknadsekonomier. De kommer med U503 största sannolikhet att genomföra djärva reformer som om kan göra dem konkurrenskraftiga. Som ovan understrukits finns det bland nya politiska ledare en ambition att deras länder fullt ut skall kunna delta i det europeiska samarbetet. Om nu stänger dörren för medlemskap kan under vara en randstat och flera östeuropeiska länder vara fullvärdiga medlemmar i . Det andra alternativet för är att genomföra EES-processen med siktet inställt på att senare skall inträda som fullvärdig medlem i EG. har deklarerat att det inte är aktuellt att behandla frågan om nya medlemar förrän efter 1992. har dock redan inlämnat en medlemskapsansökan. kommer att delta i förhandlingarna om EES. Det är inget tvivel om att verkligen önskar bli medlem av EG. De båda största österrikiska partierna ingår i den nuvarande regeringskoalition som har inlämnat medlemskapsansökan. finns förutsättningarna att bedöma den framtida utvecklingen av relationer med EG. 1990 kommer att bli förhandlingsåret för EES. måste genomföra anpassningen till aquis communautaire. Tidigast efter 1992 kan EG förväntas börja behandla medlemskapsansökan. Då kan det också finnas förutsättningar för andra länder inom EFTA att förhandla om medlemskap. De länder som försitter möjligheterna att få en medlemskapsansökan behandlad med kommer troligen att få vänta ytterligare innan det finns förutsättningar för att vinna medlemskap i måste därför parallellt med EES-processen analysera förutsättningarna för svenskt medlemskap. I samband därmed bör självfallet belysas eventuella effekter för svensk neutralitetspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående stegvis anslutning till Europeiska gemenskapen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de riktlinjer som bör gälla för den fortsatta EESprocessen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående europeisk passunion, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående gemensam europeisk arbetsmarknad, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående framtida tullunion, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående svensk medverkan i EEA, 15 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående frihandel och GATT-förhandlingarna,1] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående analys av förutsättningarna för svenskt medlemskap i . () () () () () 1989/90 U503 0 1989/90:N205 gotab 99449, 1990