mot · GD02Ub310 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub310 av () och gymnasieskolan 1989/90 Ub310316 I denna kommittémotion behandlas främst de anslagsfrågor som har aktualiserats av regeringens budgetproposition. Vår syn på vissa utbildningsfrågor av mer övergripande karaktär har redovisats i en särskild partimotion. En av grundstenarna i utbildningspolitik är en över hela landet likvärdig utbildningsstandard. Alla barn och ungdomar skall ha rätt till en god utbildning inom rimligt avstånd från hemmet. Denna rättighet gäller alla, oavsett var man bor och oavsett social eller ekonomisk bakgrund. Skolan har därutöver ett särskilt ansvar att med extra insatser stödja dem som har svårigheter i skolan. Den senaste tidens debatt har i hög grad fäst uppmärksamheten på de stora skillnader som kan råda mellan elever som kommer från hem med studietraditioner, jämfört med dem som inte har samma stöd från hemmet. Inte minst gäller detta förhållande för invandrarbarnen där skillnaderna dessutom förstärks av bristande svenskkunskaper. slår vakt om skolans förstärkningsresurser och om hemspråksundervisningen. har varit pådrivande i skolans decentraliseringsprocess. SIA-reformen har alla förändringsbeslut som rör skolan syftat till att lägga besluten närmare verksamheten och vidga det kommunala ansvarstagandet för skolan. Denna utveckling bör fortsätta men det finns anledning att påminna om att skolan också är av ett betydande nationellt intresse och att riksdag och regering har ett avgörande ansvar för att den likvärdiga utbildningsstandarden garanteras. Ett ökat kommunalt ansvar måste således kombineras med ekonomiska garantier från statens sida som är så utformade att de utjämnar skillnader i kommunernas förmåga att bära det vidgade ansvaret för skolan. Vi förväntar oss ett förslag till nytt statsbidragssystem från regeringens sida under innevarande år och nöjer oss i detta samanhang med att erinra om de fullständiga förslag till utformning av ett nytt bidragssystem som har redovisat under de två närmast föregående riksmötena. När det gäller gymnasieskolans framtida utformning så är förhållandena likartade. Ett brett remissförfarande är avslutat och vi förväntar oss en proposition . Vi avstår därför från att nu lägga detaljerade förslag men åtekommer i ett senare avsnitt till bl a försöksverksamheten med den gymnasiala yrkesutbildningen. I en särskild motion om kost och hälsa berör vi andra delar av gymnasieskolans utformning. Att i ordens rätta mening skapa en gymnasieskola för alla är en stor utmaning som kräver betydande insatser, inte minst för att kunna ge ett tillräckligt stöd till de elever som eljest riskerar att bli utslagna. Det torde i dagens allt mer internationaliserade samhälle inte vara nödvändigt att argumentera för betydelsen av goda språkkunskaper. Den snabba utvecklingen i de internationella kontakterna på alla plan visar med all önskvärd tydlighet på behoven. Det är viktigt att många människor har språkkunskaper och att kunskaperna vidgas till nya språkområden. Det räcker inte längre med engelska, tyska och franska även om dessa språk alltfort kommer att vara de viktigaste. I vår partimotion om vissa utbildningsfrågor har vi begärt förslag om hur vi på bästa sätt skall ta tillvara invandrarbarnens språkkunskaper och i en motion om lärarrekryteringsfrågor har vi upprepat vårt tidigare förslag om utbildning i engelska för blivande lärare med inriktning mot åk 1 - 7. Även dessa förslag ingår i den helhetssyn vi anlägger på skolans språkundervisning. Vi menar att en tidig start av språkinlärningen är av stor betydelse för ett gott slutresultat. Att lära ett språk ordentligt tar tid. Att läsa språket under färre år kan inte kompenseras med fler veckotimmar. Därför har vi hävdat läroplanens bestämmelser om att engelska skall läsas redan på lågstadiet. Denna uppfattning har fått stöd av som gjorde ett uttalande med denna innebörd under föregående . Enligt uppfattning är det nu tid att gå vidare och uppmärksamma den försöksverksamhet som pågår på några ställen i landet med start av engelskundervisningen redan i åk 1. bör ges i uppdrag att utvärdera dessa försök så att regeringen kan återkomma till med en redovisning i ärendet. Med en tidig start av undervisningen i engelska ökar utrymmet för att börja läsa ytterligare ett främmande språk på högstadiet. En sådan ordning skulle lägga en bättre grund för gymnasieskolans språkprogram där tiden oftast är alldeles för kort för de tillkommande språken. En översyn av gymnasieskolans språkprogram måste ju ändå göras i samband med den nya läroplanen. Vi har tidigare pekat på det ökande intresset för nya språk utöver de mer traditionella. Dit hör flera språk ur mycket stora språkgrupper: spanska, portugisiska, arabiska, ryska, kinesiska etc. Även den senaste tidens utveckling i och i har väckt intresset för dessa länders språk. Vi vill i detta sammanhang peka på möjligheten att samordna undervisningen i - för oss - något udda språk med den mycket omfattande hemspråksundervisning som ändå skall bedrivas. Även här bör ges i uppdrag att göra en översyn av dessa möjligheter. Anslaget B 10. Särskilda insatser inom skolområdet I den tidigare nämnda partimotionen har vi föreslagit att vissa inbesparade medel återföres till skolområdet. Av dessa tillföres anslaget B 10 107 milj. kr. utöver de av regeringen föreslagna . Bidrag till driften av grundskolor I likhet föreslår vi ett antal kvalitetshöjande åtgärder inom . Dit hör ett gemensamt delningstal - 25 elever - för alla stadier, borttagande av den regel som föreskriver ett särskilt basresursmedeltal för mellanstadiet och samma delningstal för klasser sammansatta av elever från såväl låg som mellanstadiet, dvs det lägre delningstal som gäller för lågstadiet. Samtliga dessa förslag är av den karaktären att de inte innebär någon belastning på statsbudgeten för /91. Detta beror på bidragssystemets konstruktion med förskott beräknat på föregående redovisningsår och slutreglering året efter budgetåret. Statsbidrag till fristående skolor I annat sammanhang har vi föreslagit ett helt nytt statsbidragssystem för . Med de förändringar och förenklingar som vi där föreslagit blir det fullt möjligt att föra över de fristående skolorna till samma statsbidragssystem som gäller för det allmänna skolväsendet. Då får också de fristående skolorna möjlighet att verka på likvärdiga ekonomiska villkor. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen tar ett steg i denna riktning genom att ge de fristående skolorna tillgång till statsbidraget för hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråket. Trots dessa smärre förbättringar är det uppenbart att många av de fristående skolorna verkar under mycket knappa ekonomiska betingelser. För många av dem - däribland flera - är situationen så allvarlig att skolornas fortsatta existens är hotad. I avvaktan på en kommande proposition om nya statsbidragsregler kan det i flera fall visa sig nödvändigt med speciella bidrag i form av överlevnadsstöd. föreslår därför att anvisa att ställas till regeringens förfogande för sådana stödinsatser. Bidrag till svensk undervisning i utlandet bedrivs högstadieundervisning vid fem av de svenska utlandsskolorna. I likhet med föregående år föreslår vi att även den svenska skolan på (Fuengirola) skall ges denna möjlighet. Undervisningen har en sådan omfattning att detta är väl motiverat. Om skolan ges resurser för högstadieundervisning så kommer detta också att öka för utsättningarna för statligt stöd från och för de elever som undervisas vid skolan. Vid flera av de svenska utlandsskolorna ökar antalet elever på gymnasienivå. Detta förhållande är särskilt påtagligt i de länder där bedriver ett omfattande biståndsarbete. Formellt finns dock inga utlandsskolor på gymnasienivå eftersom undervisningen är underordnad Liber-Hermods som också erhåller merparten av statsbidragen för densamma. Efterhand som elevstrukturen förändras - beroende på att allt fler återvänder till utlandstjänst i en andra omgång och då har äldre barn - krävs en annan syn på behovet av gymnasieundervisning. Den nuvarande korrespondensundervisningen är inte tillfyllest och det kan ju rimligen inte vara så att omsorgen om Liber-Hermods ekonomi får gå före kvalitetskraven i den svenska utlandsundervisningen. De övriga nordiska länderna har en annan syn på dessa frågor och det bör övervägas huruvida bör ta nya initiativ i det nordiska samarbetet för att utveckla en gemensam undervisning på gymnasienivå. och lämnar bidrag av totalkostnaden till sina utlandselever på gymnasienivå. föreslår att den svenska skolan i (), som har statsbidrag till undervisning på låg-, mellan- och högstadiet, i försöksoch utvecklingssyfte även tilldelas statsbidrag för lärarledd undervisning på gymnasienivå. Skolan i är enligt vår mening en lämplig skola för sådan verksamhet eftersom den med sin internatverksamhet tar emot elever från stora delar av och från . Vi beräknar den tillkommande kostnaden till varför detta belopp bör tillföras anslaget B 12, bidrag till svensk undervisning i utlandet. Bidrag till driften av gymnasieskolor pågår försöksverksamhet med treårig gymnasial yrkesutbildning. Försöket inleddes med 6 000 intagningsplatser första året och utökades föregående år med 4 000 platser till 10 000 intagningsplatser. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att fortsätta utvidgningen av försöksverksamheten, bl a därför att det finns ett stort intresse och ett betydande engagemang hos såväl skolhuvudmännen som arbetslivets företrädare för en reformering av den gymnasiala yrkesutbildningen. fanns det önskemål från huvudmännens sida om ytterligare 10 000 platser. Det förslag som regeringen nu redovisat - en utökning med endast 1 200 platser - kan komma att uppfattas som en negativ signal inför det fortsatta reformarbetet. Enligt mening är det viktigt att verksamheten utvidgas till en omfattning som gör det möjligt att få med samtliga intagningsplatser inom samma utbildningsinriktning i en kommun. Det är olyckligt om man tvingas fortsätta med såväl tvååriga som treåriga utbildningar inom samma studieväg. Likaså är det viktigt att få med sådana områden inom försöksverksamheten där kursplaner ännu inte hunnit prövas. För att detta skall vara möjligt bör försöksverksamheten utvidgas med ytterligare 4 000 intagningsplatser och således omfatta 14 000 intagningsplatser . Vi beräknar kostnaderna för denna utökning till . I anslutning till försöksverksamheten med treårig gymnasial yrkesutbildning har föreslagit att särskilda resurser anvisas för fortbildning av yrkeslärare. Man har också tagit fram och redovisat ett omfat tande kursutbud i detta syfte. Vi finner den föreslagna fortbildningen synnerligen angelägen och föreslår att ytterligare anvisas under anslaget B 8, fortbildning m.m. Intagning till gymnasieskolan, direktramen I denna del följer vi förslag som innebär en viss uppräkning i förhållande till regeringens förslag med hänsyn tagen till dels det faktiska antalet 16-åringar, dels den av oss föreslagna utökningen av ÖGY-försöket. Detta innebär följande : Vi delar föredragandens uppfattning att det inte är meningsfyllt att föreslå några omfattande förändringar av den lilla ramens omfattning eller dess utnyttjande eftersom den ingår i den förestående omstruktureringen av gymnasieskolan. Finansiering av det utökade platsantalet Den utökning som vi föreslagit av antalet platser i ÖGY-försöken och till gymnasieskolans direktram motsvaras enligt vår uppfattning av minskade anspråk inom det kommunala uppföljningsansvaret. Anslaget B 19 kan därför reduceras med . 16 sorn delningstal inom JST-sektorn Under innevarande läsår har - under vissa förutsättningar - medgivit att JST-utbildningar fått anordnas med 16 som delningstal i de fall endast en klass finns vid skolenheten. Till skillnad från regeringen anser vi att denna möjlighet bör öppnas för länsskolnämnderna att besluta om utan att göra särskild framställan till regeringen. Vid många skolenheter är utbildningen nedläggningshotad på grund av låga sökandeta! varför denna åtgärd är synnerligen motiverad. Uppföljning av det nya statsbidragssystemet Inför /88 fattade beslut om ett nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan. I anslutning härtill beslöts också om en parlamentariskt sammansatt referensgrupp som fick till uppgift att följa upp erfarenheterna av det nya systemet. I huvudsak har gruppen funnit att systemet - så här långt - fungerat på ett tillfredsställande sätt. En fråga som dock har vållat en 1* 1989190. Rättelse: S. 7 rad 24 Står: eller således Rättat: orden utgår del bekymmer är det sena avstämningsdatum som gäller i det nya systemet. skedde avstämning vilket innebar att statsbidraget beräknades efter det antal elever som fanns i gymnasieskolan . 1 det nya systemet är tidpunkten för avstämning framflyttad till , dvs vid inledningen av vårterminen. För att gardera sig för större förändringar i elevantalet - som i sin tur avgör bidragets storlek - tvingas skolstyrelserna reservera vissa resurser. leder detta till att eleverna går miste om vissa stödinsatser och ibland uppstår underskott som måste täckas med kommunala medel. Vi föreslår att avstämningsdatum bestäms till för att komma till rätta med de påtalade olägenheterna. beslöt med hänvisning till den av regeringen fastlagda utgiftsramen för statliga lönekostnadsökningar ( RÄLS 88 ) att den s k cash limit-principen skulle tillämpas för vissa anslag. Detta ledde bl a till att det statliga undervisningsbidraget till gymnasieskolan reducerades med en procentenhet. I budgetpropositionen föreslog regeringen att motsvarande reduktion även skulle göras på grundskoleanslaget. Detta förslag avvisades av . Eftersom principen med lönekostnadsramar nu är övergiven anser att den besparing som drabbat gymnasieskolans undervisningsresurser också bör återföras. Vi föreslår därför att tillföres anslaget B 18 bidrag till driften av gymnasieskolor. I vår partimotion om utbildningspolitiken har vi föreslagit särskilda åtgärder för att stimulera miljöundervisning. Denna fråga är naturligtvis lika angelägen på alla nivåer inom skolväsendet. När det gäller gymnasieskolan är denna, som har nämnts, föremål för en omfattande om strukturering med åtföljande ny läroplan för gymnasieskolan. Detta oaktat finns det nu skäl att ytterligare fästa uppmärksamheten på skolans ansvar för miljöundervisningen. Om dagens elever skall kunna hantera framtidens miljöproblem så krävs det inte bara goda kunskaper utan också en insikt om att vi alla står inför en stor utmaning att tillsammans kunna avvärja de globala miljöhoten. Om vi inte klarar den utmaningen kommer inte heller mänskligheten att kunna överleva. Behovet av en ingående kunskapsförmedling gäller allmänhetens livsmönster liksom kraftfulla åtgärder från samtliga yrkesgrupper. Uppgiften ställer krav på dynamiskt tänkande och förkastande av många traditionella lösningar. Kunskaperna hos vår uppväxande generation kommer med största sannolikhet att få en avgörande betydelse för hur vi skall lyckas att undvika fortsatt miljöförstöring, dvs bibehålla vårt hälsoläge och ekonomiska välstånd. Skolan har därvidlag det övergripande ansvaret. föreslår att i ett särskilt uttalande markerar den vikt som lägger vid skolans centrala roll i miljöundervisningen på samtliga nivåer inom utbildningsväsendet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans språkundervisning, 2. att till särskilda insatser inom skolområdet anslår utöver vad regeringen har föreslagit eller således , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalitetshöjande åtgärder inom , 4. att till överlevnadsstöd till fristående skolor anvisar , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högstadieundervisning vid svenska skolan på (Fuengirola), 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieundervisning vid svenska skolan i (), 7. att till svensk undervisning i utlandet anvisar utöver vad regeringen föreslagit eller således , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antalet platser i försöksverksamheten med gymnasial yrkesutbildning, 9. att för den utökade försöksverksamheten anslår utöver vad regeringen föreslagit, 10. att för fortbildning av yrkeslärare anslår utöver vad regeringen föreslagit eller således , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gymnasieskolans direktram, 12. att för det utökade antalet platser inom direktramen anslår utöver vad regeringen föreslagit, 13. att till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med reducerat anslag eller således , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om delningstal inom JST-sektorn, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avstämningsdatum i gymnasieskolans statsbidragssystem, 16. att till återföring av resurser i gymnasieskolan anslår , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av skolans miljöundervisning. () () ()