ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K13 · 1990-11-15 00:00:00 — med anledning av förs. 1990/91:11 förvaltningskontors förslag till Lag om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter Riksdagsledamöternas arvode justeras per den 1oktober med tillämpning av lagen(1988:589) om ersättning m.m. till riksdagensledamöter. Arvodet skall enligt lagen betalas medett belopp för månad som motsvarar dengenomsnittliga lönen för vissa tjänster vid statligamyndigheter. Då statsrådens löner skall bestämmastillämpas emellertid ett annat system. Statsrådenslöner beslutas av en särskild statsrådslönenämnd.Nämndens beslut angående statsrådens löner blirstyrande även för talmannens lön.Det är enligt vår mening otillfredsställande attinte samma princip tillämpas vid fastställande avlöner för statsråd och för riksdagsmän. Vi menar attstarka skäl talar för att en samordning bör ske.Statsrådens verksamhet har nära anknytning tillarbetet i . Inte sällan har statsrådentidigare varit riksdagsmän. Det nuvarande systemetinnebär att talmannens lön bestäms på ett sätt, vicetalmännens löner på ett annat sätt.Mot den ovan anförda bakgrunden finns detanledning att överväga en samordning avlönesättningen för statsråd med vad som gällerbeträffande riksdagsmän. En lämplig modell kanvara att statsrådens och statsministerns arvodefastställs till utgående riksdagsarvode plus ettprocentuellt påslag. En sådan reform skulleundanröja de nackdelar som kännetecknarnuvarande system. Om en sådan samordning skeruppnås att statsrådslönernas utveckling knyts tillutvecklingen av riksdagsledamöternas arvoden.Om arvodena exempelvis ''fryses'' eller sänks,kommer motsvarande effekt att uppstå beträffandestatsrådens löner. Ett sådant system torde ha starkförankring i det allmänna rättsmedvetandet.Frågan bör bli föremål för snabb utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär utredningsyftande till att statsrådens löner skall bestämmasmed utgångspunkt från riksdagsmännens arvoden.
mot · GE02K14 · 1990-11-15 00:00:00 — med anledning av förs. 1990/91:11 förvaltningskontors förslag till Lag om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter Enligt förslaget skall riksdagsledamöternasarvode utgå oförändrat 1 oktober1990 -- med det belopp förmånad som motsvarar ledamotsarvodet förseptember 1990.Arvodets belopp påverkar bl.a. storleken av deriksdagsmannapensioner som utgår efter 1971.Pensionerna utgörs av egenpensioner,familjepensioner och visstidspensioner.Egenpensionerna utgår i form av ålders- ochsjukpension. Sammanlagt berör förslaget i nuläget320 pensionstagare.Statstjänstemännens pensioner beräknas på''slutlönen'' med årlig indexuppräkning medanriksdagsledamöternas pensioner bestäms av detutgående ledamotsarvodet. Om ledamotsarvodetinte räknas upp går en pensionerad ledamot misteom en höjning av riksdagsmannapensionen.Motsvarande del av pensionen för såväl statligasom privatanställda tjänstemän höjs däremot.Det är önskvärt med låga eller ingalöneförhöjningar alls 1991. ledamöterkan naturligtvis bidra till en sådan utvecklinggenom att frysa sina arvoden. Att riksdagensledamöter själva beslutar härom må vara derasensak. Annorlunda förhåller det sig med de f.d.ledamöterna. De kan inte påverka beslutet, ochkonsekvenserna av förslaget för deras del är inteutredda. I andra sammanhang brukarkonsekvenserna av ny lagstiftning noga övervägasinnan lagstiftningen beslutas. Förvaltningsstyrelsenär medveten om denna brist beträffanderiksdagsmannapensionerna. Den föreslagna lagenär anmärkningsvärd också genom att den avses fåretroaktiv verkan. Retroaktiv lagstiftnng börtillgripas endast om det kan motiveras av starkamotstående skäl. Förslaget syftar till att skapa godaförutsättningar för en stabilisering av lönerna påarbetsmarknaden. Detta syfte skall uppnås genom''frysning'' av ledamöternas arvode. Någon tilltänkteffekt i angivet syfte genom att också pensionernafryses har inte avsetts, och en sådan åtgärd saknar''symbolvärde'' i sammanhanget. Den kretspersoner som berörs av förslaget i denna del tillhörinte längre . De har haft anledning atträkna med en höjning av pensionen. En uteblivenhöjning därav med retroaktiv verkan är enbartägnad att rubba förtroendet för rättssystemet.Riksdagsmannapensionerna bör såledesundantas från förslaget. Det får ankomma påvederbörande utskott att utarbeta lagtext i enlighethärmed. Med hänvisning till det anförda hemställsatt den föreslagna lagen inte skall omfattariksdagsmannapensionerna, det vill säga ålders-,sjuk- och familjepensionerna samtvisstidspensionerna.
mot · GE02K17 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av redog. 1990/91:1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Med anledning av justitieombudsmännensämbetsberättelse vill vi göra några påpekanden omproblem som enligt oss har uppdagats.Problemen är av den arten att de enligt vårtsynsätt bör åtgärdas snarast.De förändringar som vi anser högst berättigadekommer bl a från JOs yttrande Dnr 409-1989 som handlarom att i inte gick tillåklagare med ett överskridande av ett sattgränsvärde för . Gränsvärdet ifrågaär satt av ochdet överskreds kraftigt vid inkörning av nyaindustrikomponenter. I JOs yttrande på sid 262 gårJO Ragnemalm igenom lagen som reglerar fråganom åtalsväckande vid sådana överskridanden.Lagen som reglerar detta är § 45 imiljöskyddslagen samt förarbeten till denna, ochJO konstaterar att uttryck som: ringa fall,bagatellartade förseelser, bagatellartadeöverträdelser, m fl uttryck tycks uppfattas somsynonyma av dem som skall handlägga frågorna.Det är enligt vår mening mycket olyckligt medden typen av subjektiva formuleringar för ettåtalsväckande. Vi i de gröna har varitpådrivande för att hela miljölagstiftningen skall sesöver och en parlamentarisk kommitté arbetar medfrågan, men det kommer att ta fördem att bli färdiga om arbetet skall bli bra.Vår förhoppning är att vi skall kunna medverkaaktivt för att få en majoritet för en samlad ochradikal ''miljöbalk'' i denna kommitté. Viförutsätter också att så svårtolkade formuleringarsom det finns i § 45 i miljöskyddslagen inte återfinnsi den ''miljöbalk'' som vi hoppas attkommittéarbetet resulterar i.Vi anser dock att man med anledning av JOspåpekande i årets ämbetsberättelse skall göraförändringen i ovan nämnda paragraf redan nu.Men problemet med att subjektivt tolkaparagraf 45 kommer att bestå för tjänstemän ochåklagare tills miljölagskommittén blir färdig medsitt arbete och fattar beslut omförändringar. Vi anser att den relativt ringaförändring som krävs av lagen är av sådan art attden skall göras , både för tydlighetens ochrättssäkerhetens skull.Det andra problemet, som rent generelltkommer upp i JOs ämbetsberättelse, är frågan omtjänstemännens kompetens i miljöjuridik både vaddet gäller länsstyrelsenivå och tjänstemän på delokala . Utan atttrampa någon enskild förvaltning eller tjänstemanpå tårna så läser vi tydligt fram att det finns ett stortbehov av ett utbildningsprogram för de nämndayrkesgrupperna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omförtydligande text i miljöskyddslagens 45§, så att de tolkningsproblem som JO harpåpekat i sin ämbetsberättelse undanröjs och syftetmed motionens ändringsförslag uppfylls,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avextra utbildningsinsatser i miljöjuridik för detjänstemän som arbetar med miljöfrågor pålänsstyrelser och kommuner.
mot · GE02Kr2 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 har i parti- och kommittémotionerunder en följd av år krävt att TV-sändningar frånFinland skall spridas via svenska markbundnasändare på ett antal orter. förekommersådana sändningar från en markbunden sändare iNacka som täcker . Sedandecember 1988 har utbytet av TV-sändningarmellan de två länderna blivit ömsesidigt genom attsändningar från sprids genomfyra marksändare i sydöstra föreslår nu att överföring av finskasändningar till skall ske genomkabeldistribution på ett antal orter. Enligt centernsmening ger den nu föreslagna lösningen inte entillfredsställande täckning eftersom anslutning tillkabelnät är en förutsättning för att kunna ta del avutbudet. torde anslutningsnivån till kabelnätligga något av hushållen. Det finnsgoda skäl att anta att anslutningsnivån till kabelnätinom överskådlig framtid ej kommer att överstiga70 %. En utbyggnad till kräversådana ekonomiska insatser att hushållen kommeratt vara ovilliga att bära dem. Den lösning somregeringen valt för distributionen -- markbundenoptisk fiberkabel -- innebär också att mottagningvia egen parabol omöjliggöres. Vår bedömning ärockså att det kommer att vara svårt för småkabelnät som samverkar i s k parabolöar att kunnata emot sändningarna.Vi vidhåller vår uppfattning attden bästa spridningen av finska TV-program iSverige uppnås genom utbyggnad av marksändarepå ett antal orter. Mot denna bakgrund föreslår viatt finska sändningar börinledas från sändarna i , , ,, och . Sådanasändningar kommer att täcka flertalet av de ortersom föreslås i propositionen. Det bör också varamöjligt att komplettera med ytterligare sändare iett senare skede. Vi motsätter oss inte heller att enkompletterande distribution till vissa orter --särskilt där frekvensbrist kan komma att råda --sker med den teknik som regeringen valt.Utnyttjande av satellitdistribution somkomplement till det markbundna nätet är också ettintressant alternativ som ingående bör prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts rörande metoder ochomfattning för utbyggande av de finländska TV-sändningarna till nya områden i .
mot · GE02Kr3 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 Under rubriken åt författare m fl förutlåning av deras verk genom bibliotek har förtsupp ett förslagsanslag på i statsbudgeten för innevarande budgetår.Miljöpartiet de gröna har i motionen Kr370hemställt om att basen åt författare m fl måste höjasför att motverka realvärdeförsämringen. Motionenavslogs eftersom förhandlingar pågick omersättningens storlek.När regeringen nu återkommer med förslag tillny bidragsbas efter förhandlingar mellan parternaså kan vi konstatera att denna visserligen höjts,vilket är bra, men kompenserar fortfarande inte förrealvärdeförsämringen.Vi föreslår därför som tidigare att ersättningenåt författarna m.fl. för utlåning av deras verkgenom bibliotek räknas för hemlånav originalverk och för referensexemplarav originalverk samt för hemlån och 44öre för referensexemplar av översatta verk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om uppräkningenav grundbeloppen,2. att till förslagsanslaget G7 Ersättning åt författare för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisar ettförslagsanslag på .
mot · GE02Kr4 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 har de centrala museernatilldelats en ram om förbevakningsändamål och förutvecklingsverksamhet, bl.a. utställningar.Kulturrådet som disponerar rambeloppen harännu inte beslutat om medelsfördelningen.Kulturministern finner det inte rimligt attstatsbudgeten belastas med en ytterligare utgift föratt täcka centralmuseernas bevakningskostnader. Irådande läge kan man då riskera attutvecklingspengarna överförs till bevakning.Följden härav blir att det landsomfattandemuseiprojektet står utanordnad finansiering och kanske inte går attgenomföra. har museerna lyckatssamordna sin utställningsplanering, som kräverlång framförhållning. Samtliga tio statliga museerhar gemensamt föreslagit att projektet börprioriteras och att medel skall avsättas avmedelsramen om förutvecklingsverksamhet.Vi vill betona vikten av att detta beaktas vidfördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att medlen böranvändas för utvecklingsverksamhet.
mot · GE02N13 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 EnergiI propositionen föreslås att () ska omstrukturerasoch att regionala förvaltningsbolag ska bildas.Centern avvisar dessa förslag och föreslår iställetden lösning som vi presenterat under ett flertal år,som finns utförligt beskriven i motion1988/89:N460.Den socialdemokratiska regeringens förslag omen uppdelning av VEAB tyder dock på attregeringen tagit visst intryck av den diskussion somunder förekommit om . Den socialistiska majoriteten iriksdagen har tidigare avvisat alla förslag tillförändringar av detta slag av . Vi välkomnar därför den ändradesynen på dessa frågor i . Vi anserdock att våra tidigare presenterade förslag skulleleda till en betydligt effektivare lösning och enlångsiktigt bättre användning av energiresurser.Centern föreslår att uppdelas i ettmoderbolag och fem regionala bolag. Detta skullemedverka till en sund konkurrens mellan olikaenergislag och energiproducenter och skapa eneffektivare produktion och distribution av energi.Under den övergångstid kärnkraften finns kvar börden ligga kvar i moderbolaget.Vårt förslag skiljer sig från regeringens eftersomvi föreslår att de regionala bolagen skall vara heltsjälvständiga.Regeringen föreslår dessutom i skrivelsen1990/91:50 att ska ombildas till ettaktiebolag. Vi välkomnar denna förändring, menanser att ska ta steget fullt ut och göraombildningen enligt våra tidigare redovisadeförslag. Alla bolag, utom det som handharstamlinjenätet och myndighetsuppgifterna, börintroduceras på börsen eller försäljas i särskildordning såsom ''folkaktier''. Målsättningen skavara att skapa ett brett folkligt ägande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på propositionen1990/91:25 såvitt avser regeringens begäran ombemyndigande att godkänna omstrukturering avVattenfall som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförtssamt begär ett nytt förslag i enlighet med deriktlinjer som redovisats i motionen.
mot · GE02Sf11 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 4 UtbildningsdepartementetF.7 Bidrag till vissa studiesociala ändamålRiksdagen beslutade att gå emotregeringens förslag att avskaffa det särskildastatsbidraget till centrala ,, för resanderabatter till studerande, populärtkallat CSN-kortet.I samband med att fattade beslutetuppdrogs åt regeringen att verka för att CSN-kortetskulle ge de studerande rabatt på resor även hosandra reseföretag än SJ.Nu återkommer regeringen till medförslag att skall anslå 89 milj.kr. Kortet kommer att gälla för resor på SJ ochSwebus expressbussar. Rabatten är av detordinarie biljettpriset. En viss utvidgning av kortetsgiltighet har också skett. Från gäller detockså för kombinationsresor med SJ-tåg ochlänståg, länsbussar och E4-tåget.Tyvärr har CSN inte lyckats träffa något avtalmed länstrafikbolagen i . Motivet till dettasynes vara att bolagen krävde full kostnadstäckningfrån staten för att lämna rabatt. De beräknadeinkomstbortfallet till 65 milj.kr. CSN gjordebedömningen att denna inställning från bolagenomöjliggjorde fortsatta förhandlingar.Ur norrlandsperspektiv har CSN-rabatten flerabrister. Givetvis är det positivt att den underlättarför studenter som kommer från att tasig till de norrländska högskolorna, menhuvuddelen av de studenter som läser vid ennorrländsk högskola kommer från . Somexempel kan nämnas somrekryterar av sina studenter från de fyranordligaste länen.I är järnvägen dåligt utbyggd och därden finns är ofta turtätheten låg. trafikerarinte över huvudtaget.Det är alltså uppenbart att det skulle vara ytterstvärdefullt för studenterna vid de norrlänskahögskolorna om de kunde erhålla rabatt på resormed länstrafikbolagens bussar.Regeringens förslag synes vara att ambitionernamed ett ytterligare utvidgat skall läggaspå hyllan. Vi vill kraftigt protestera mot detta. Föross från norra är det självklart att CSNmåste få fortsätta att försöka komma fram till enrimlig överenskommelse med de norrländskalänstrafikbolagen. Detta måste ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omstuderanderabatter vid de norrländskalänstrafikbolagen.
mot · GE02Sf12 · 1990-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:59 Vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. I betänkande 1990/91:AU8 konstaterararbetsmarknadsutskottet värdet av ''en fast grundatt stå på i den kommande reformeringen avarbetsmiljö- och rehabiliteringsområdena''.Utskottet anammar också det faktum att detföreligger en enig uppfattning i det starkabetonandet av arbetsgivarens ansvar förarbetsmiljön i vid mening.En helhetssyn måste således eftersträvas vidhantering av arbetsskador, arbetsgivarperiod(sjuklön) och försäkringskassornas engagemang irehabiliteringsarbetet.Mot denna bakgrund och åberopade storaenighet är det förvånande, att regeringen retirerat ifrågan om införandet av en arbetsgivarperiod och istället valt ett förändrat system för sjukpenningen.Även RFV tycks ha tagits med överraskning avdenna helomvändning. Av sjuklönen blir intet. Vadregeringen i det avseendet tycks kunna tänka sig äri stället en ny byråkrati i form av ett s.k.arbetsgivarinträde med sedvanlig rundgång avmedel mellan olika samhällsinstanser.Regeringen förutskickar således nya byråkratieroch anvisar inledningsvis en reform, som därtillöverrumplar och försvårar för försäkringskassorna.Det föreslagna systemet med krångliga rutinerställer således ökade krav påförsäkringspersonalen. Med oförändradpersonalstyrka skall denna utöver tidigareuppgifter klara en ny, tidskrävande administration.Om företagen i stället tagit översjuklöneadministrationen under enfjortondagarsperiod, där av sjukfallenåterfinns och åtgärdas, skulle några tusen tjänsterha frigjorts inom . Dessa skulleha varit en tillgång i det rehabiliteringsarbete, somär direkt nödvändigt för att förebyggalångtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar.Försäkringskassorna behövde således ha avlastatsför att i stället kunna göra värdefulla insatser för delångtidssjukskrivna, som i onödan passiviseras ilånga köer i väntan på hjälp. För människorna voresådana insatser närmast ovärderliga och skulleinnebära befrielse från lidande och uppgivenhet.För samhället skulle tiotals onödigt bortkastademiljarder kunna användas på ett humanare ocheffektivare sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdet av enhelhetssyn på arbetsmiljö, arbetsskador,arbetsgivarperiod och försäkringskassornasengagemang i rehabiliteringsarbetet.
mot · GE02Sf14 · 1990-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:59 Vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. I proposition 1990/91:59 föreslås bland annatsänkt kompensationsgrad inomsjukpenningförsäkringen och ett system förreduktion av sjukpenning på grund avsjukersättning från arbetsgivaren.De föreslagna förändringarna, särskiltsamordningen mellan sjukpenning ochsjukersättning från arbetsgivaren, kommer attställa krav på ökade administrativa insatser hosförsäkringskassorna. De förenklingar som kangöras inom andra delar av sjukpenningförsäkringenbör därför tas tillvara. En möjlig sådan förenklingär slopande av förhandsregistrering avsjukpenninggrundande inkomst.Sjukpenninggrundande inkomst fastställs förinskriven försäkrad som har en beräknadårsinkomst av förvärvsarbete på minst sextusenkronor. Den skall omprövas när försäkringskassanfår kännedom om att den försäkradesinkomstförhållanden ändrats så att de påverkarsjukpenningens storlek. Sjukpenninggrundandeinkomst fastställs utan att utnyttjas inågot sjukfall. av desjukpenningförsäkrade har inte något registreratsjukfall under ett år.Ett slopande av förhandsregistreringen avsjukpenninggrundande inkomst skulle innebära enbetydande administrativ besparing hosförsäkringskassorna. Det skulle dessutom innebäraatt ersättningen i ett sjukfall alltid baseras på ettaktuellt inkomstunderlag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om slopadförhandsregistrering av sjukpenninggrundandeinkomst.
mot · GE02Sf15 · 1990-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:59 Vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. I proposition 1990/91:59 föreslås under avsnitt4.2 ett system för reduktion av sjukpenning pågrund av sjukersättning från arbetsgivaren.Om den försäkrade av arbetsgivare erhållersjuklön eller annan skattepliktig förmån för sammatid som sjukpenning utges ochanställningsförmånen ger ett tillägg tillsjukpenningen med av densjukpenninggrundande inkomsten av anställninggörs ett avdrag på sjukpenningen i motsvarandemån.Det föreslagna systemet för reduktion avsjukpenningen förutsätter att fårinformation om den försäkrades lön eller andraskattepliktiga sjukförmåner från arbetsgivaren.I propositionen avses att redan befintliga reglerom anmälningsskyldighet för de försäkrade vadavser förhållanden som påverkar rätten tillsjukpenning eller sjukpenningens storlek enligt 3kap. 6§ AFL bör kunna tillämpas.Vi anser att det bör ligga ett ansvar även påarbetsgivaren att, inte enbart på begäran, lämnaupplysningar om lön och andra skattepliktigasjukförmåner, som utbetalas vid sjukfrånvaro. Enbättre information till de anställda bör ocksåeftersträvas. är lönebeskedensvårtolkade när det gäller kompensation vidsjukfrånvaro.Det bör därför klargöras att även arbetsgivarenhar anmälningsskyldighet till förhär nämnda förhållanden som påverkar denanställdes rätt till sjukpenning eller sjukpenningensstorlek. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetsgivaresanmälningsskyldighet.
mot · GE02Sf3 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:51 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Propositionen öppnar möjligheterna attutveckla metoder för att möta vårdens kvalitet ochanta vägledande principer för att sätta upppatienter på väntelista. Sjukvårdshuvudmännenska också få ta det direkta kostnadsansvaret förläkemedel inom den öppna hälso- och sjukvården,vilket de gröna anser som en brainriktning.Vi anser det utmärkt att 400 miljoner kronortillförs för att öka insatserna och påskyndapåbörjan av rehabilitering och behandling, så attväntetiderna i den medicinska rehabiliteringenminskas.När systemet med särskilda bidrag föravinstitutionalisering, för förebyggande åtgärdersamt för tillhandahållande av hjälpmedel ochhandikappade avvecklas och inordnas i denallmänna sjukvårdsersättningen bör man betona,att deras vikt och betydelse inte får minska.Uppskrivningen från 19 till 21 miljoner kronorsom ersättning för psykoterapeutisk behandlinginnebär ingen realökning, men degröna önskar en snar utvärdering av detta stöd, sominfördes år 1989.Miljöpartiet de gröna har inskrivet i sitt programatt vi skall visa solidaritet med utsatta grupper i vårteget land. Nedskärningar som främst drabbarlågavlönade och lågpensionärer går därför stick istäv mot vår ideologi.Högkostnadsskyddet för öppen sjukvård ochläkemedelsinköp föreslås i propositionen bli högst1500 kr . Denförsäkrades kostnader för vård och läkemedelsammanräknas. de gröna anser, medhänsyn till levnadsomkostnadernas sammanlagdaökning för låginkomsttagare, att kostnadsbefrielseskall gälla, då utgifterna för vårdtillfällen,behandlingstillfällen och läkemedelsinköp uppgåtttill under en tolvmånadersperiod.Dock anser vi det lämpligt att högkostnadsskyddetinträder, då summan för erlagda patientavgifter nårtaket, i stället för som var fallet efter minst15 tillfällen, då patientavgift erlagts. En höjning på100 kronor är befogad, då senaste beslutet togs1988.Att landstingen tvingas höja ersättningarna tillsjukvården beror bl.a. på det kommunalaskattestoppet. Landstingen borde ha frihet att väljamellan skatt och avgift. Det kommunalaskattestoppet bör upphävas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna att högkostnadsskyddet för erlagdapatientavgifter höjs till . för en tolvmånadersperiod,2. att som sin mening ger regeringentill känna att det kommunala skattestoppet bör tasbort.