mot · GD02Ub201 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub201 av och (båda s) M Historieämnet i gymnasieskolan 1989/90 Historia läses nu sammanlagt på humanistisk och samhällsvetenskaplig linje, på naturvetenskaplig och på ekonomisk och teknisk linje. Timmarna är någorlunda jämnt fördelade över olika årskurser. Enligt förslag reduceras de obligatoriska historietimmarna /vecka på H- och S-linjerna och /vecka på N-linjen, medan E- och T-linjerna får behålla sina . På de linjer som enbart får historia förvisas ämnet helt till årskurs 1, medan HS får behålla 2 av de i årskurs 2. Den föreslagna gymnasieorganisationen innebär en genomgripande förändring av nuvarande timplaner och ämnesfördelning framför allt på de treåriga humanistiska, samhällsvetenskapliga, ekonomiska, naturvetenskapliga och tekniska linjerna. Avsikten är att skapa en ökad flexibilitet och ge möjlighet åt såväl eleverna själva som kommuner och enskilda skolor att påverka utbildningsinnehållet och anpassa det efter individuella önskemål och lokala förutsättningar. Syftet kan synas gott. Men resultatet ter sig förödande särskilt för vissa ämnen. Ett av dessa är historia. Vilka möjligheter har då ämnet historia att hävda sig inom den timkvot som blir över efter nedskärningen för olika ämnen? anslås till individuellt val i vardera årskursen på HSE-linjerna, på NT. I HS årskurs 3 förbehålls till så kallad HS-fördjupning, medan N-fördjupning förunnas . Ekonomisk och teknisk specialisering ges också ett visst utrymme på respektive linjer. Dessutom föreslås specialarbetet få finnas kvar under tredje årskursen på alla de här linjerna. För det individuella tillvalet prioriteras befintliga ämnen, som inte längre blir obligatoriska: ett tredje främmande språk, bild, musik, latin, psykologi, teknik m.m. Men här uppräknas också en rad andra ämnen som tänkbara, allt från informations- och textbehandling till träteknik och lokalt utformat ämne. Bland de ämnen som SÖ säger sig vilja utarbeta särskilda kursplaner till hör idé- och lärdomshistoria, global överlevnad samt kost och hälsa. Vad beträffar de s.k. fördjupningstimmarna i årskurs 3 är det bara på Hoch S-linjerna som ämnet historia har någon chans. Här sägs det att man genom försöksverksamhet med framgång prövat specialämnen som informa tionskunskap, internationell politik, ekosofi och kulturkunskap. De ämnen eller ämneskombinationer som direkt föreslås är följande: religion, livsåskådning och kulturkunskap, kultur och historia, politik och samhälle, information och media, geografi och miljö. Vad som avgör valet kommer sannolikt att bero av vilka resurser i fråga om ekonomi och lärarkapacitet som skolor och kommuner har. Men för de ämnen som fått sina obligatoriska timtal kraftigt nedskurna återstår enligt SÖ:s förslag att hävda sin ställning genom att slåss för sin existens. Det är möjligt att ett ämne som historia har vissa chanser att klara sig hyggligt vid vissa skolor, men det kan också tänkas att det råkar mycket illa ut. Som helhet kan förslaget bli förödande för ämnet, både genom timtalsreduktionen och genom nedflyttningen till de lägre årskurserna, som har svårt att hinna med de kursplaner som anges i gällande läroplan. Även för hembygdsvård med drygt 400 000 medlemmar har i sitt remissyttrande uttryckt sin oro inför förslaget. Historisk kunskap är väsentlig, inte minst för människor . Vi behöver alla vara förtrogna med vår historia, såväl den lokala som den riks- och världsomfattande, för att kunna medverka i den demokratiska processen och påverka vår miljö och vår framtid. Inte minst de ungdomar som utbildas till experter på olika områden i samhället behöver en obligatorisk grund av historisk kunskap att stå på. Det är därför historieämnets ställning i gymnasiet måste ha en generös sanktion i läro- och timplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ämnet historia på gymnasiets treåriga linjer vid den förestående reformeringen av gymnasieskolan får behålla sin nuvarande ställning, uttryckt i obligatoriska timtal, fördelade på årskurser. () () 1989/90 Ub201