ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T553 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T553 av m.fl. (s) Kapaciteten på den enkelspåriga är hårt ansträngd. Tågtrafiken på banan är ofta utsatt för störningar med dålig tågföring och därmed förlängda res- och transporttider som följd. är trafikkapacitet fullt utnyttjad. Någon ytterligare belastning med spårbunden transport är därför uteslutet. är en av vårt lands mest strategiska järnvägslinjer med stor betydelse både i det nationella och internationella transportnätet. Den spårbundna trafiken måste anses ha goda framtida utvecklingsmöjligheter. Ur såväl miljösynpunkt som trafiksäkerhetssynpunkt har den spårbundna trafiken många fördelar. Med hänsyn till de i allt snabbare takt ökade drivmedelskostnaderna är det ur samhällsekonomisk synpunkt önskvärt att en allt större del av personoch godstrafiken kan överföras till järnväg. Genom ökade kunskaper och medvetenhet om de negativa miljöeffekterna på kan därför järnvägstrafiken stärka sin ställning gentemot andra transportmedel. är en mycket viktig kommunikationsled i västra . Den har också, som tidigare nämnts, stor betydelse som internationell trafikled genom att med sina förlängningar förbinda några av största befolknings- och industricentra, nämligen , och . Skulle dessutom en framtida fast förbindelse med komma till stånd kommer betydelse som internationell trafikled att ytterligare accentueras. mycket goda utvecklingspotential gör att en fortsatt snabb utbyggnad av hela banan till dubbelspår är mycket motiverad. Inte endast ur näringspolitisk synpunkt utan även ur miljösynpunkt är det angeläget att utbyggnaden av banan kan ske snabbt och utan dröjsmål. En utbyggnad till dubbelspår av hela kommer, enligt vår mening, att avsevärt minska restiderna och öka trafikmängden för både person- och godstrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av dubbelspår på . () ()
mot · GD02T554 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T554 av m.fl. (s) Järnvägsmuseet i Järnvägsmuseum flyttade från till 1970. Huvudman för verksamheten är SJ och inom denna organisation i . Det årliga antalet besökare är drygt 30 000, ett antal som ökat . Det är mycket angeläget att verksamheten även fortsättningsvis finns kvar i . Den är mycket värdefull och ger bl.a. ur turistisk synpunkt mycket god PR för . kommun medverkade i en utredning med syfte att stärka museets besökandesiffror och fortbestånd. Utredningen gjordes på initiativ av SJ, Turistråd och . Den resulterade i ett förslag till ändrat huvudmannaskap m.m. Inga av utredningens förslag har genomförts då dessa lades då SJ genomförde sin stora omorganisation med uppdelning i ett SJ med affärsområden och ett Banverk. Museet uppfattades sannolikt i detta sammanhang som delar av en verksamhet man inte hade resurser att ägna alltför stor uppmärksamhet åt . I samband med omorganisationen flyttades museet från SJ :s informationsavdelning till dess administrativa avdelning för att sortera direkt under generaldirektörens kansli. pågår diskussioner om att flytta museet från till annan ort, vilket vore olyckligt bl.a. ur turistsynpunkt både för och länet som helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att järnvägsmuseet skall vara kvar i . 1989/90 T554 1** 1989190.
mot · GD02T555 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (mp) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A444 hemställs 1. att hos regeringen begär att en utbyggnad av mellan och över till dubbelspår genomförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av järnvägar i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om permanentning av hastighetsgränsen på . () () () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02T556 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T556 Om järnvägstrafiken skall kunna utvecklas framgångsrikt krävs offensiva satsningar. gäller det att höja effektivitet och konkurrenskraft. bör bli en del i ett framtida rationellt transportsystem för näringsliv och trafikanter. För att klara nödvändiga investeringar för höjd kapacitet och ökad hastighet måste om- och nybyggnader av bandelar göras. Finansiering av sådana investeringar bör kunna ske utanför statsbudgeten. En sådan angelägen investering är projektet . SJ, berörda kommuner och näringslivet borde gemensamt kunna bidra till förverkligandet. måste fortsätta att utvecklas som progressiv industriell region men är också viktigt komplement till . För att nå en ökad integration i marknad för boende, arbete, utbildning och service behövs en bättre infrastruktur i området. Snabba, bekväma transporter ökar tillgängligheten och skapar nya möjligheter. Snabba tåg på kan knyta samman regionen till en väl fungerande enhet. Kommunikationer är samhällets blodomlopp och därmed förutsättning för och effekt av annan aktivitet. Genom att ge de olika transportgrenarna goda arbetsförutsättningar så främjas samhällsutveckling och ökad effektivitet i näringslivet. Vi vill presentera tre tunga motiv för en Mälarbana: Den geografiska strukturen i med stora tätorter på avstånd som medger höga hastigheter är väl lämpad för tågtransporter. På resor mellan 5 och är tåget mycket konkurrenskraftigt. Till det kan läggas energieffektivitet och miljövänlighet. Ett starkt industripolitiskt motiv är att är ett av fyra länder som behärskar tågteknik. Denna produktion sysselsätter ca 10 000 personer, varav minst hälften i och Bergslagen. kan bidra till en betydande ökning av sysselsättningen inom verkstads- och byggnadsindustrin. Banan kan dessutom bli ett viktigt demonstrationsobjekt för internationell marknadsföring och export. Banan skulle verksamt kunna avlasta både genom ökade pendlingsmöjligheter och genom betydligt större valfrihet vid företagsetableringar. snabba expansion innebär både enorma möjligheter och vissa problem. Framför allt kunskapsindustrins och servicesektorns tillväxt har lett till dels en obalanserad arbetsmarknad dels till en starkt ökad efterfrågan på bostäder samt trängsel i regionens kommunikationssystem. Vidgade gränser för regionen betyder ett bättre utbud på marknaden av så- T556 väl arbete och utbildning som bostäder och service. En Mälarbana ger hela inklusive befolkning tillgång till denna vidgade marknad. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till byggande och finansiering av en Mälarbana på sätt som i motionen framförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en sådan bana bör ges högsta prioritet.
mot · GD02T558 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T558 av (vpk) Järnvägssträckan Persontrafiken på sträckan går med förlust säger . Mest olönsam är delsträckan . Intäkterna täcker bara av utgifterna. Därför vill SJ - som ju fungerar enligt vanliga kommersiella villkor - lägga ner persontrafiken. föreslår upphandling av en del av trafiken, men två dagliga turer kommer att dras in om det föreliggande förslaget går igenom. I första hand ska bandelen ses som en del av stamnätet. Trafiken är huvudsakligen interregional. Skulle persontrafiken läggas ner, skulle detta slå ut även resandeströmmen mellan och Bergslagen och och - med minskade intäkter till följd. lönsamma delar riskerar därmed att bli olönsamma. Sträckan har naturligtvis också stor betydelse för västra invånare och företag, även om arbetsresorna mellan inte är det dominerande. Det är i stället matartrafiken till de stora järnvägslinjerna mot , och . Men för att järnvägstrafiken ska framstå som ett realistiskt resealternativ krävs en rad förbättringar. Med nuvarande tidtabell är det knappast konstigt att inte fler reser med tåg och att trafiken är olönsam. Tågtiderna är inte anpassade till anslutande trafik i eller . Väntetider är det vanliga. Bandelen är enkelspårig, och för att möte mellan två tågsätt ska vara möjligt krävs utbyggnad och renovering av mötesplatser. På flera ställen behöver banvallen byggas om; särskilt norr om tvingas tågen ner till mycket låg hastighet med onödigt långa restider mellan och som följd. Sådana förbättringar kommer naturligtvis också godstrafiken till del. Jag anser alltså att det krävs vissa investeringar för att öka resandet och göra persontrafiken på bandelen lönsam. Vpk kommer, när anslaget till ska beslutas, att anvisa medel till banvallsupprustningen. Vpk föreslår i annan motion att anslaget för köp av interregional persontrafik på järnväg totalt höjs med utöver regeringens förslag. Av detta utgör kostnader för bibehållen tågtrafik på sträckan . Men hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av banvallen mellan och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd för bibehållen tågtrafik på sträckan .
mot · GD02T559 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T559 av () Blekinge kustbana Möjligheterna till goda järnvägsförbindelser är av stor och vital betydelse för olika regioners utvecklingsmöjligheter. Detta gäller givetvis också . Fyra av länets fem kommuner sammanbinds med , och /av järnvägslinjen Blekinge kustbana. Banan har varit försummad vad gäller underhåll och förbättringar och även vagnmaterialets sammansättning och standardnivå har varit eftersatt. Dock gjordes det en viss upprustning av del av sträckan men denna satsning har inte fullföljts. beslutade att denna aktuella bana skulle ingå som en del av stomnätet. Det beslutades vidare bl.a. att investeringsplanen av infrastrukturen skulle få en samhällsekonomisk inriktning och att staten skulle köpa sådan interregional persontrafik på stomnätet som är regionalpolitisk! önskvärd men som inte kommer till stånd på företagsekonomiska grunder. Från sida står man enig om kustbanans betydelse för den regionala utvecklingen. Vidare har föreslagit lämplig etappindelning av de behövliga investeringarna. har i sitt betänkande SOU 1989:55 också insett vikten av denna banas betydelse och föreslagit en kraftfull investering i banan. Tyvärr tvingas vi dock konstatera att transportrådet inte medverkat till upphandling av tågtrafik på kustbanan i tågplan 90. Detta har medfört att man har riskerat att tågtrafiken på banan skulle komma att upphöra . Om detta skulle bli verklighet skulle det innebära ett uppenbart hot mot och hinder för den regionala utvecklingen i och angränsande regioner. har således tvingats att begära att järnvägssträckan omklassificeras till länsjämväg. Med detta ställningstagande tar länet sitt ansvar för möjligheterna till persontrafik på banan och det är mycket beklagligt att beslut om att banan skulle ingå i stomjärnvägsnätet inte blivit av längre varaktighet. Olika myndigheters agerande och beslut tycks i detta fall stå tvärs emot mening. Om trafiken skall kunna bli det verkliga alternativ som man från länets sida önskar är det utomordentligt viktigt att staten tillser att medel tas fram för banans angelägna upprustning. Ett årligt driftsbidrag om bör därför utgå till länet och tillföras länet utöver gällande anslag för Likaså är det viktigt att det förslag som regionalpolitiska kommitté givit om investeringsbehov av förutom de ovan angivna blir förverkligat. Vidare är det angeläget att kraftfullt understryka vikten av att det tågmaterial som skall ingå i avtalet mellan transportrådet och länstrafikbolaget är av högsta och bästa standard. är f.n. i avsaknad av sovvagnsförbindelser. Detta medför att många resenärer väljer annat transportalternativ. Det bör understrykas vikten av fullgoda sovvagnsförbindelser till och från länet i synnerhet som det etablerats såväl högskola som utlokalisering av statlig verksamhet till länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Blekinge kustbana och dess framtida utveckling. 1989/90 T559
mot · GD02T560 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T560 av m.fl.(c) som framtida järnvägsknut är en viktig knutpunkt för järnvägstrafiken i hela . Låt den förbli det även ! Målsättningen med samhällets trafikpolitik är att främja god miljö, regional balans, effektivitet, säkerhet och god tillgänglighet. Skall dessa mål uppfyllas i alla delar av landet kan inget trafikmedel uteslutas, i synnerhet inte järnvägen. Kommer det att bli så att de planerade snabbtågen går förbi har gått ifrån sin tidigare uttalade målsättning. Kust-till-kust-banan, /, hör till stamlinjenätet, så har bestämt i sitt senast fattade trafikpolitiska beslut. Från sida har klart uttalats att kust-till-kust-banan ska ha sin upprustning. gäller det för SJ som svarar för trafik och service på banan att leva upp till målsättningen. verkar det som om inte den ena handen vet vad den andra gör. som kust-till-kust-banan rustas upp på ett par delsträckor tycks en utredning i inte känna till vare sig , eller . Att tågen ska rulla förbi kan inte tolkas på annat sätt. Ska järnvägen vara hela folkets järnväg måste den också se till att ha resenärer. En förutsättning härför är att tågen stannar. Studier i andra länder visar att snabbtågen har blivit ett bra alternativ till flyget. I luften råder utrymmesbrist, det visar erfarenheterna från storstadsområdena. Staten har ett stort och övergripande ansvar för att de framtida järnvägsförbindelserna tryggas även i de delar av landet vi ovan nämnt och att tågen förblir tillgängliga för de framtida resenärerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om som en viktig knutpunkt för den framtida Mot. 1989/90 järnvägstrafiken. () ()
mot · GD02T561 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T561 av () Utveckling av godstrafiken För innevarande budgetår anvisades sorn ett engångsanslag för ersättning till för utveckling av godstrafiken. I årets budgetproposition återfinns dock en motsvarande anslagspost för /91 om som ersättning till utveckling och omstrukturering av SJ:s godstrafik. Det finns inte skäl för att fortsätta med denna medelsanvisning, som därför bör upphöra i och med innevarande budgetårs engångsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att till ersättning till för utveckling av godstrafik för /91 anvisa 445 milj. kr.
mot · GD02T602 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:T602 av och (båda c) Krav på dubbelbottnade tankbåtar i , m.m. - största insjö - utgör en omistlig sötvattenresurs. är den en mycket viktig vattentäkt för kommunerna runt sjön och i . För många människor är en stor tillgång för friluftsliv. Tillfälle ges till rika naturupplevelser i vacker skärgårdsmiljö. Vattenkvaliteten i detta innanhav har förbättrats avsevärt genom de omfattande miljövårdsinsatser som genomförts . Redan nu finns det relativt gott om fisk i sjön. Det finns dessutom goda förutsättningar att utveckla ett attraktivt sportfiske för turism och rekreation. Ett projekt - Laxfond - har startats för att göra till största laxsjö. Länsstyrelser, kommuner, näringsliv, yrkesfiskare och sportfiskare samarbetar för att göra ett omfattande laxfiske möjligt. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att vattenkvalitet kan skyddas mot de miljöföroreningar som kan ske exempelvis i form av utsläpp från båtar. Omfattande transporter av bl.a. oljor och kemikalier sker . I och för sig är detta riktigt då det är det billigaste och mest miljövänliga sättet att transportera gods. Ett tillbud som kunnat sluta illa inträffade . En tankbåt gick från mot . Under färden lämnade den efter sig ett oljebälte på och inne i hamn läckte dieselolja ut. Dess bättre var det en lättflyktig olja varför skadorna kunde begränsas. Fartyget var en s.k. enkelbottnad båt, vilket innebär att den bara har ett lager stål mellan lasten och vattnet. Det finns även dubbelbottnade båtar som anses säkrare. Med de stora miljömässiga och ekonomiska värden som står på spel om olja och vissa kemikalier kommer ut i Vänervattnet, anser vi att sådana transporter skall ske på båtar med dubbla bottnar för ytterligare ökad säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om att fartyg som på transporterar olja och miljöfarliga kemikalier skall ha Mot. 1989/90 dubbla bottnar. () ()
mot · GD02T603 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:T603 Avskaffandet av lagen om fritidsbåtsregister fattade beslut om upprättande av ett fritidsbåtsregister. Formellt började registret upprättas . När registret upprättades var det ca 350 000 båtägare som skulle beröras av registreringen. Men enligt redovisning hade registreringsbevis för endast 176 000 båtar sänts ut . efter ikraftträdandet är blott ca hälften av båtarna registrerade. Innan beslutet fattades var det föremål för många negativa synpunkter, bl.a. från många remissinstanser som har med sjöfarten att göra. Exempelvis uttalande var att registret inte tillgodoser de angivna ändamålen på sådant sätt att det motiverar kostnaderna eller arbetsinsatserna för uppbyggande av ett båtregister. Detta har visat sig vara en riktig bedömning. Antagandet att avgiftsintäkterna skulle täcka samtliga driftskostnader för registret inkl. en periodiserad del av uppläggningskostnaderna har visat sig vara helt felaktigt. Båtavgiften, , visade sig inte räcka till, varför man i innevarande års budget yrkade ett anslag på 19 milj. kr. för att täcka de uteblivna intäkterna. I årets budget yrkas på ytterligare 7,9 milj. kr. står det fullkomligt klart att båtregistreringen blivit ett stort både ekonomiskt och administrativt misslyckande. Enligt regeringen tillkom båtregistret bl.a. för att underlätta samt polisens möjligheter att spåra stulna båtar. framgår det av vissa yttranden från polis och försäkringsbranschen att det visat sig att såväl båtstölder som försäkringsbedrägerier underlättas av registreringsplikten och därmed ökat efter båtregistrets tillkomst. är helt onödigt och innebär en onödig byråkrati till stora kostnader. Det leder till en utökning av den offentliga sektorn och har också resulterat i en ökad övervakning och kontroll av de enskilda medborgarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att slopa registreringen av fritidsbåtar.
mot · GD02T605 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:T605 av () Lotsverksamheten i Sorn ett led i rationaliseringsverksamhet föreligger nu ett förslag om att lotsutkiken i skall avbemannas vissa tider . Detta är ett förslag som allvarligt hotar säkerheten i som tillsammans med är största oljehamn. förslag innebär att lotsutkiken skall stå tom vissa tider . Jourhavande båtsman skall i stället följa med lotsbåten ut på uppdrag. bemannas lotsbåten med två man när den skall ut på sjön. Den ene av dessa skall , enligt förslaget, tas från lotsutkiken mellan och . När tillståndet till att bygga ett stort oljeraffinaderi i gavs, ingick i förutsättningarna att säkerheten i farleden skulle hållas på högsta möjliga nivå. Det mänskliga ögat är mycket effektivt när det gäller att övervaka vad som händer till sjöss. Det mänskliga ögat går inte att ersätta med olika tekniska lösningar. Att lotsutkiken i skall vara obemannad under en stor del av dygnet är oförsvarligt. Farleden är hårt trafikerad av oljetankers och en olycka i detta känsliga område på skulle få oöverskådliga konsekvenser. När andra länder i vår omvärld satsar på ökad säkerhet med övervakning av tankbåtar går i motsatt riktning. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att den föreslagna nedskärningen av lotsverksamheten i inte skall genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lotsverksamheten i . gotab 99533, 1990
mot · GD02T606 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:T606 v 7 Mot. som infördes fortsätter att kosta skattebetalarna och statskassan stora pengar. har cirka 180 000 av beräknade 362 000 båtägare inregistrerat sina båtar. Avgiften om täcker inte registrets kostnader, om inte antalet registreringar kraftigt ökar under kommande budgetår, vilket den hittillsvarande utvecklingen inte tyder på. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fritidsbåtsregistret skall avskaffas. 1 1989/90.
mot · GD02T607 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:T607 av och (båda s) Behörighetskrav för förare av fritidsbåtar Efter sommarens många båtolyckor och det tilltagande buslivet på sjön har åter kravet aktualiserats om att införa ett obligatoriskt körkort för dem som framför snabba båtar. Ett ökat antal inte minst snabba motorbåtar i våra vattendrag och runt våra kuster innebär att större krav måste ställas på förarna både då det gäller kunskaper om grundläggande trafikregler och på ett gott omdöme. Dessa extremt höga farter utgör risk för känsliga miljöer och ett hot mot djurliv och människor. En nedre åldersgräns hos föraren är ett minimikrav inom andra trafikslag och då det gäller att hantera farliga maskiner eller liknande i yrkeslivet. En sådan gräns för att få framföra snabba motorbåtar skulle inte vara orimlig. Med en nedre åldersgräns skulle man uppnå en rimlig mognad och därav betingat omdöme hos föraren så att denne ska kunna ta till sig utbildning och information som är nödvändig för att kunna handskas med dessa båtar. Berörda myndigheter och intressenter har också diskuterat olika åtgärder för att komma tillrätta med problemen. har spelat in en film tänkt att användas i utbildningen och NFB) har utarbetat en utbildningsnorm för förare av snabba motorbåtar. har också utvärderat rådande förhållanden. Vi anser att information och utbildning måste kombineras med ett obligatoriskt förarbevis för att inte bara de intresserade båtförarna ska erhålla utbildning utan att just kraven måste ställas på alla. Genom att införa obligatoriskt kompetensbevis markerar samhället att det inte tolererar att båtförarna struntar i regler, buskör eller uppträder på annat olämpligt sätt och kan genom olika former av sanktioner ställa de olämpliga förarna till svars. Den nu rådande situationen inom båtlivet påkallar ett skyndsamt ställningstagande från sida om inte också båtlivet kommande somrar ska präglas av busliv och fara för människor och djur. Vi menar att det finns underlag för att införa en nedre åldersgräns och ett obligatoriskt körkort på sjön för framförande av motorbåtar med stor motorstyrka. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av förarbevis och fastställande av en nedre åldersgräns för framförande av motorbåtar som har stor motorstyrka. () ()