mot · GD02Sk392 · 1990-01-25 00:00:00 — Ett särskilt problem uppkommer i fråga om kvittning mellan förvärvskällor, där behovet av att skydda mot skatteflykt måste vägas mot det behov som finns för små och för nystartade företag att en förlust i en sådan förvärvskälla skall kunna kvittas mot vinst i annan förvärvskälla. Vi anser att kvittningsrätt skall finnas upp till en viss gräns; speciellt är detta viktigt för glesbygden där småföretag är en ytterst viktig del av samhällsmönstret. En totalbild av skatteförslag De ovan föreslagna skatterna och avgifterna är i många fall ägnade att utgöra ekonomiska styrmedel för en bättre miljö. Detta gäller i första hand trafiksektorn och energisektorn, där dagens problem är akuta, men det gäller också flera andra typer av konsumtion. Att på detta sätt ingripa i en marknadsekonomi med ekonomiskt styrande funktioner ger i själva verket uttryck för en mer allsidig marknadsekonomi. Varken den stumma naturen eller de framtida generationerna av människor kan nämligen försvara sig mot kortsiktiga ekonomiska intressen om inte samhället tar ansvaret och betraktar deras intressen som en del av den marknad som skall balanseras. Av de sänkta inkomstskatterna på totalt 62 miljarder i RINKs förslag tillfaller ungefär 25 miljarder de av inkomsttagarna som har inkomster (nivå). Detta vore acceptabelt endast om det kunde visas att dessa inkomsttagare också får betala minst lika mycket av de skattehöjningar m.m. som skall finansiera sänkningen av inkomstskatten. De analyser som gjorts visar dock att så inte är fallet. Den skatteskala vi nu föreslår har ett högre grundavdrag men också en högre progressivitet än RINKs. Vi räknar med att, jämfört med vårt förslag, blir skatteintäkterna i RINK-förslaget 10 miljarder högre från låginkomsttagarna men 12 miljarder lägre från höginkomsttagarna, om gränsen mellan de två kategorierna sättes vid /år. Totalt skulle alltså förslag kosta c:a 2 miljarder mindre. 10.3 Möjliga dynamiska effekter Dynamiska effekter uppkommer om människors handlingsmönster ändras vid en reform. En reform, vars huvuddrag är sänkning av den direkta skatten och motsvarande höjning av indirekta skatter, kan väntas få två, delvis motverkande effekter: Människor kan välja mer fritid genom att en kortare arbetstid kan ge oförändrad nettoinkomst som effekten av höjningen av indirekta skatter kan reduceras vid en miljövänlig livsföring som hushållar med knappa resurser. Eftersom varupriserna stiger kommer man att inspireras till egenproduktion och självtjänst. Människor kan anse det lönt att öka sin insats av lönearbete eftersom de får behålla mer av extraförtjänsten. De kan därvid upprätthålla en hög konsumtion trots de högre indirekta skatterna. Där den första effekten överväger, får man en ökning av livskvalitén, där den andra effekten överväger, ökas den materiella förbrukningen. I vilket fall som helst kommer valfriheten mellan handlingsmönstren att öka, vilket i och för sig är värdefullt. Det är vår förhoppning att en ökande förståelse för livets värden i själva verket innebär att den första effekten överväger. Handlingsmönstren från miljontals individer kommer att avgöra utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motiven för en skattereform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattens funktion i miljöpolitiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattens funktion i fördelningspolitiken, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att ett avdrag för extra arbetsinkomst skall införas enligt vad i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bilförmåner, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för avdrag för resor till och från arbete, 7. att hos regeringen begär förslag om annorlunda principer för beskattning av fastigheter i områden med fritidsbebyggelse enligt vad som anförts i motionen, 8. att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av villor med energibesparande installation, 9. att beslutar att förnybara energikällor undantas från mervärdesskatt på energi, 10. att hos regeringen begär förslag om automatisk inflationsuppräkning av punktskatter och utsläppsskatter i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att beslutar om borttagande av nuvarande punktskatter på fossila bränslen från , 12. att beslutar införa en råvaruskatt på fossila bränslen motsvarande /kWh av bränslets energiinnehåll och en koldioxidskatt på samma bränslen på /kg koldioxid från . Skatten skall uttas även på bränslen som används i elproduktion, 13. att beslutar att den nuvarande skatten på elektricitet tas bort från , 14. att beslutar införa en skatt på uran motsvarande /kWh av uranets energiinnehåll från , 15. att beslutar höja nedsättningsregeln för elbeskattning av energikrävande industri från 1,7 till från , 16. att hos regeringen begär förslag om ett nytt system för återförande av energiskatt till energikrävande industri i enlighet med vad som anförts i motionen, 17. att hos regeringen begär förslag på höjd miljöavgift och regionalt differentierade landningsavgifter för flygtrafiken från enligt vad som anförts i motionen, 18. att beslutar att höja kilometerskatterna för vägtrafik med belopp motsvarande per liter dieselolja från , 19. att beslutar om höjning av skattesatserna för sprit och tobak och på vin, malt- och läskedrycker från , 20. att beslutar om fördubbling av reklamskatten från , 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sänkning av arbetsgivaravgifterna i vissa områden samt inom vården, 22. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagsbeskattning, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dynamiska effekter av en skattereform. () () () ()