mot · GD02Ub559 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub559 av m.fl. (m) Med anledning av inrättandet av en botanisk institution vid träffades 1961 avtal mellan staten och avseende , som då drevs helt i regi. I stället för att staten skulle anlägga en ny botanisk trädgård för insitutionens behov var det uppenbart mer rationellt att utnyttja den redan befintliga . Avtalet innebar att kommunen utan ersättning upplät betydande arealer av trädgårdens mark till staten för byggandet av en institutionsbyggnad. Därtill reserverades mark för institutionens framtida behov. Likaså uppläts mark för frilandsodlingar. Härutöver uppläts till den botaniska institutionen det rikhaltiga och värdefulla . Likaså överläts det ovärderliga herbariet av globalt omfång och stor internationell betydelse med över en miljon katalogiserade pressade växter. Trädgården skulle fritt få disponeras av för forskning och undervisning på alla nivåer. Allt uppläts utan ersättning. Som motprestation förband sig staten att lämna årliga driftbidrag. Ett indexbundet grundbelopp fastställdes, vilket motsvarade av budgeten. Det är uppenbart att avtalsparterna avsåg en permanent samverkan. Det oaktat sade staten ensidigt upp avtalet fr.o.m. . Trots flera förhandlingsomgångar har det inte varit möjligt att träffa ett nytt, långsiktigt avtal. Det temporära avtal som gäller innebär att staten ersätter kommunen med ett belopp motsvarande av driftskostnaderna för den . Statens åtaganden för framgår av nedanstående tabell som avser 1988 (mkr): *) I beloppen för är kapitaltjänstkostnader, 1988 , inkluderade. För övriga trädgårdar redovisas icke dessa kostnader. De har ett intresse som sträcker sig utanför den svenska universitetsvärlden. I ett försök att fördela kostnaderna på olika intressenivåer som gjordes av 1984 framkom det att den internationella nivån tog i anspråk av kostnaderna, den nationella nivån , den regionala nivån och den lokala nivån . Vid en fördelning av kostnaderna innebärande att staten svarar för trädgårdarnas internationella intresse och riksintresse, kommunerna för deras lokala intresse och där det regionala intresset delas lika mellan staten och kommunerna skulle man för del komma fram till en proportionell fördelning av kostnaderna mellan stat och kommun i intervallet mellan 60/40 och 40/. är en av främsta, såväl från botanisk som ur hortikulturell och dendrologisk synpunkt. är norra största och internationellt viktigaste även från vetenskaplig synpunkt. Från naturvårds-, fritids- och turistsynpunkt är trädgårdens ställning särpräglad. Genom sin geografiska belägenhet i , ett av från miljösypunkt mest utsatta områden, är trädgårdens betydelse som referensområde odiskutabelt. Trädgården är den största och, i de flesta avseenden, mest utvecklade i . Den omfattar förutom den egentliga ett natureservat på 150 ha med 15 ha uppvuxet beståndsarboretum med mer än 400 arter samt en naturpark. Antalet besökare överstiger 500 000. Det internationella kontaktnätet är omfattande. Trädgårdens betydande kontakter med universitetsvärlden, skolor, trädgårdsintresserade, natur- och miljöintresserade och allmänheten i övrigt är ett föredöme för andra . Trädgårdens förankring bland invånarna i regionen är unik. I det botaniska material som finns i odling vid finns ett stort potentiellt forskningsmaterial, sammanbragt från bl.a. , , och av olika vetenskapliga expeditioner. Med större resurser för botanisk forskning skulle detta forskningsmaterial kunna utnyttjas i betydligt större utsträckning till gagn inte minst för tredje världen med tanke på de växande miljöhoten. Till den arbetsuppgifter inom den akademiska undervisningen och forskningen hör bl.a. - att insamla och bevara växtmaterial för olika forskningsändamål - att aktivt delta i undervisning på olika utbildningsnivåer samt forskning - att utgöra kontakten mellan botanisk forskning och samhälle - att upprätthålla internationella kontakter för kunskaps- och informationsutbyte. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som ansvarsträdgård. () () Statens ansvar för de i universitetsorterna borde i så stor utsträckning som möjligt vara likvärdigt. Det är ett anständighetskrav att staten inledningsvis åtminstone vidhåller det åtagande staten iklädde sig då avtalet med träffades 1961. Med tanke på nationella och internationella betydelse, som inte enbart begränsas till den utbildning och forskning som bedrivs vid universitets botaniska institution, bör den statliga anslagsgivningen regleras över särskilt anslag i statsbudgeten och inte, som , över universitets budget. Någon av de bör ges uppdraget att spela en samordnande roll inom delområdet motsvarande den roll tilldelats som ansvarsmuseum inom området naturhistoria. Uppgiften bör lämpligen tilldelas med hänsyn till dess storlek och betydelse. Regeringen bör beakta vad som i motionen anförts om och återkomma till med förslag i särskild proposition eller senast i samband med kompletteringspropositionen för /91.