ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf639 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf639 Möjligheterna att återkalla beslut om svenskt medborgarskap Den som en gång blivit svensk medborgare har blivit det , även om det har skett med hjälp av falska identitetshandlingar. Den slutsatsen kan man dra av ett mål som behandlats i svensk domstol . Inom den internationella terrorismen och organiserade brottsligheten är det vanligt att man använder sig av olika identiteter. Det har upptäckts i flera brottsutredningar att den åtalade varit bosatt i under en falsk identitet. Man har kommit till vårt land på olika sätt. I några fall har man kommit som asylsökande. I andra fall har man gift sig med en svensk medborgare och på det sättet kunnat få bosätta sig i landet. Enligt 2 kap. 7 § regeringsformen åtnjuter en svensk medborgare ett absolut skydd mot att landsförvisas eller att hindras från att resa in i riket. Det innebär att grova brottslingar som genom en falsk identitet har lyckats skaffa sig ett svenskt medborgarskap inte kan utvisas eller om brottet är begånget utomlands hindras från att resa in i landet. Nuvarande regler för erhållande av svenskt medborgarskap innebär att kvalificeringstiden för den som är gift med en svensk är . Politiska flyktingar och statslösa kan med dispens få medborgarskap . Övriga får vänta . Särskilda regler gäller för nordbor. 1 medborgarskapslag återfinns inte någon bestämmelse om förlust av medborgarskap då naturalisation utverkats genom falska uppgifter. Mot bakgrund av att det uppenbarligen finns ett ökande antal personer som befinner sig i under falsk identitet kan det ifrågasättas om man inte bör införa en möjlighet att återkalla naturalisationsbeslut. En sådan möjlighet måste självfallet vara förbunden med starka rättsäkerhetsgarantier. Det finns inget hinder i de internationella konventionerna att införa en sådana åtgärd i lagstiftningen. Enligt FN:s konvention om begränsning av statslöshet artikel 8 moment 1-2 anges nämligen möjligheten att utan hinder av statslöshet beröva en person dennes medborgarskap när detta "har erhållits genom osanna uppgifter eller bedrägligt förfarande. har anslutit sig till denna konvention 1969. För att det ska bli möjligt att återkalla ett svenskt medborgarskap krävs det ändringar i såväl medborgarskapslagen som regeringsformen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag till lagändringar som gör det möjligt att upphäva beslut om svenskt medborgarskap när detta erhållits med hjälp av falsk identitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utreder frågan om möjligheterna att upphäva beslut om svenskt medborgarskap när detta erhållits med hjälp av falsk identitet.
mot · GD02Sf640 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf640 Temporärt arbetstillstånd för flyktingar Arbetet utgör basen för den egna och familjens försörjning. Arbetet är därigenom en förutsättning för den självkänsla som följer av att vara ekonomiskt oberoende, att kunna stå på egna ben och kunna påverka sin framtid. Arbetet ger också en av de främsta möjligheterna till sociala kontakter och social identitet. Av dessa skäl slår vi i vakt om det som har kommit att kallas rätten till arbete. Denna rätt har inte den som kommer till som flykting. Arbetstillstånd beviljas först i samband med uppehållstillstånd. har strömmen av flyktingar till ökat. På grund av situationen i många av de länder från vilka flyktingarna kommer kan vi framöver förvänta oss en fortsatt avsevärd flyktingström till . Detta ställer stora krav på våra resurser att ta emot, utreda och placera flyktingar. Även om handläggningstiderna generellt sett förkortas, kan utredningstiderna i många fall bli långa. I de fall uppehållstillstånd icke beviljas och överklagande sker till regeringen, kan vistelsetiden i innan slutlig klarhet föreligger om många flyktingars framtid bli årslång. Flyktingar utsätts för mycket stora påfrestningar. Till dessa hör den påtvingade sysslolösheten. Människor som flyr till ett nytt land är i allmänhet inställda på att genom eget arbete skapa sig en ny framtid och göra rätt för sig. När de kommer till hamnar de i en beroendesituation utan möjlighet att nämnvärt påverka sin tillvaro som frågan om uppehållstillstånd behandlas. Detta innebär också påfrestningar på den svenska opinionens syn på flyktingarna. Den kritik som framförs i olika sammanhang bygger ofta på det förhållandet att flyktingarna "lever på skattebetalarnas pengar". Flyktingarna upplevs som ett hot mot den egna välfärden. Det är inte allmänt känt att de enligt nu gällande regler förmenas rätten att själva arbeta för sitt uppehälle. Skall kunna föra en flyktingpolitik präglad av anda och västerländsk humanitet i överensstämmelse med och med solidarisk uppslutning av hela befolkningen måste sådana faktorer undanröjas, vilka kan bidra till att underblåsa ett spirande främlingshat. Ett led i en sådan politik måste vara att underlätta flyktingars uppehåll i vare sig det gäller permanent eller . Situationen på arbetsmarknaden kan dessutom komma att präglas av brist på arbetskraft. Något motsatsförhållande mellan Mot. olika grupper på arbetsmarknaden behöver därför inte befaras. det ett svenskt intresse att all den kompetens som finns inom landet tas till vara. Ett eget arbete är en väsentlig beståndsdel i flyktingars tillvaro och omgivningens syn på flyktingen. Flyktingar bör därför kunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd redan då det står klart att deras fall skall tas upp till utredning om uppehållstillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sådana förändringar i utlänningsförordningen att flykting kan erhålla temporärt arbetstillstånd utredning om uppehållstillstånd pågår.
mot · GD02Sf641 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf641 av och (båda mp) Enligt 3 kap. 4 8 2. utlänningslagen får asyl vägras om det beträffande en utlänning som omfattas av 1 § 2 eller 3 finns särskilda skäl att inte bevilja asyl. 1 § 3 handlar om någon som utan att vara flykting inte vill återvända till sitt hemland på grund av de politiska förhållandena där och kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. Regeringen har tagit upp ett ärende för att ge invandrarverket vägledning när det gäller frågan om vad som kan avses med särskilda skäl. Många flyktingar som stöder sin rätt på regeln i 1 § 3 hotas efter beslutet av utvisning. Men beslutet kan också innebära ett hot mot andra flyktingar. Åtgärden har vidtagits under påstående att har svårigheter att ta emot och ordna husrum för flyktingar. Beslutet påstås vara temporärt och nytt beslut kommer att fattas när förhållandena ändrats. Vi vill framhålla att har goda resurser att ta hand om de som flytt ifrån politiskt förtryck, de som utsatts för tortyr för sina åsikters skull, de som offrat allt och bränt sina skepp i hemlandet. Vi anser att utnyttjandet av undantagsregeln skall upphävas . är 15 000 utvisningshotade på grund av denna bestämmelse. Beslutet har också retroaktiv verkan. Detta passar inte i en rättsstat som . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylrätten, 2. att , vid avslag på punkt 1, beslutar ersätta uttrycket särskilda skäl med synnerliga skäl i 3 kap. 4 § 2. utlänningslagen.
mot · GD02Sf642 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf642 av m.fl. (vpk) Kurdiska flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U655 hemställs att hos regeringen begär att ett större antal flyktingar från lägren i med irakiska kurder tas emot till inom flyktingkvoten. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sf643 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf643 av m.fl. (mp) Visumtvånget m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:11547 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att alla visumtvång till avskaffas, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring i utlänningslagen så att rätten att uppehålla sig i som turist utökas . 3. att hos regeringen begär förslag till ändring i utlänningslagen, så att rätt att befinna sig i automatiskt ger rätt till arbetstillstånd. () () () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Sf644 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf644 av m.fl. (fp) Anslag till flyktingmottagande, m.m. I partimotion Solidaritet med flyktingar och invandrare föreslås en rad åtgärder för att förbättra förhållandena för de invandrare och flyktingar som kommer till . I denna motion föreslår vi på några punkter ökade anslag för detta ändamål. Vi föreslår att skall ta emot 750 fler kvotflyktingar än vad regeringen föreslagit, dvs. att sammanlagt 2 000 flyktingar skall tas emot /91. Vårt förslag medför naturligtvis ökade kostnader för invandrarverkets och kommunernas flyktingmottagning. Mot bakgrund härav föreslår vi ett sammanlagt ökat anslag med . fördelat med 4 milj. på anslaget E 2 Förläggningskostnader, 1 milj. på anslaget E4 Överföring av flyktingar och 11,5 milj. på anslaget E 5 Ersättning till kommunerna. Mångå av de flyktingar som kommer hit, både barn och vuxna, lider av psykiska störningar. Dessa kan ha uppstått i hemlandet till följd av tortyr eller annan terror, på grund av flykten eller genom de påfrestningar som den utdragna tiden före beslut om uppehållstillstånd kan medföra. Vi har därför föreslagit att varje sjukvårdsregion bör organisera ett psykiatriskt team för behandling av flyktingbarn och att särskilda rehabiliteringscentra för tortyrskadade flyktingar inrättas. Till sådan verksamhet vill vi anslå 10 milj. kr. Ett av de mer akuta problemen för det svenska flyktingmottagandet är bristen på bostäder. De flesta kommuner vittnar om att de gärna skulle ta emot fler flyktingar om bara bostadsfrågan kunde lösas. Enligt vår uppfattning är bristen på bostäder inget godtagbart argument för att snöpa åt det svenska flyktingmottagandet. Det är ingen som begärt att de första bostäder som erbjuds flyktingarna skall hålla samma standard som normal svensk boendestandard, vilket regeringen tycks mena. Provisoriska lösningar måste istället få tillgripas. Regeringen har aviserat en proposition om ersättning till kommunernas Mot. Inför den kommande behandlingen av detta regerings- Sf644 förslag har i sitt budgetalternativ reserverat bl.a. för tillskapande av flyktingbostäder i kommunerna. Dessa medel ingår som en del av satsningen på det glömda . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /91 anslår 1 . på anslaget E2. 2. att för /91 anslår . på anslaget E4. Överföring av flyktingar m.m, 3. att för /91 anslår 1 . på anslaget E5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. [att för /91 anslår 10 milj. kr. till psykiatrisk vård för flyktingar enligt vad i motionen anförts.1] () () 1 1989/90:So536
mot · GD02Sk302 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk302 av och (båda m) Sambeskattningen av makars och barns förmögenhet Sambeskattningen av makars B-inkomster har slopats års taxering. Sambeskattningen kvarstår emellertid mellan makars förmögenhet trots att kapitalavkastning i princip skall vara knuten till individen. Såväl rättviseskäl som förenklingsskäl talar för att förmögenhetsbeskattningen individualiseras. Särskilt anmärkningsvärt är förhållandet att barns, styvbarns och t.o.m. fosterbarns förmögenhet läggs till makars och samboendes med gemensamt barn förmögenhet. Detta kan i vissa fall få helt orimliga konsekvenser p.g.a. progressiviteten i förmögenhetsskatteskalan. Gifta och samboende med barn missgynnas dessutom i förhållande till barnlösa. Fosterföräldrar får inte disponera över sina fosterbarns förmögenhet men de ska sambeskattas med dem! Detta kan naturligtvis få till följd att barns möjlighet att få fosterföräldrar försvåras. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen ännu inte ansett sig böra föreslå att sambeskattningen fosterföräldrar - fosterbarn skall upphöra. Det skattebortfall som skulle bli följden av ett borttagande av sambeskattningen i de ovan angivna fallen torde vara försumbart i statsbudgeten, men för den enskilde är systemet en källa till förtret och uppfattas som en orättvisa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att sambeskattningen av makars och barns förmögenhet samt fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet skall upphöra. () ()
mot · GD02Sk303 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk303 av () Barnpensionens beskattning Det föreligger en stor orättvisa i skattehänseende för ungdomar till ensamstående föräldrar beroende på om ungdomen erhåller bidragsförskott, underhållsbidrag eller barnpension. Om ungdomen som erhåller barnpension feriearbetar läggs hela inkomsten från detta arbete ovanpå pensionen och en stor del försvinner i skatt. De ungdomar däremot för vilka det utgår bidragsförskott eller underhållsbidrag eller som bor tillsammans med båda sina föräldrar, behöver ej erlägga någon skatt för sin inkomst förrän denna överstiger . Feriearbetande ungdomar behövs i vårt samhälle och de gör en stor insats, varför denna orättvisa i skattehänseende måste bort. När det gäller pensionärer och deras insatser på arbetsmarknaden har förslag lagts om att särskilja pension och arbetsinkomst för att det skall löna sig för ålderspensionärerna att göra en insats på arbetsmarknaden. Att det skall löna sig att arbeta bör gälla även för ungdomar med barnpension. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beskattning av ferieinkomster för ungdomar med barnpension.
mot · GD02Sk304 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk304 av och (båda c) Enligt beräkningar gjorda vid visar dessa att lönsamheten i dagens skogsbruk knappast motsvarar de kostnader för skogsbrukets bedrivande som skogsvårdslagen kräver. Detta anser vi vara helt oacceptabelt. måste nu besluta avskaffa skogsvårdsavgiften. Denna avgift saknar motsvarighet i andra näringar. Staten kan inte först tvinga skogsägarna till ett omfattande och kostsamt skogsodlingsarbete och sedan lägga beslag på den förväntade avkastningen genom skogsvårdsavgift. Så länge skogsvårdsavgiften var en oskyldig särbeskattning i storleksordningen på en medelfastighet var den ganska harmlös. kan man se ökningar i storleksordningen 2 . Uppgifter från och visar att skogsägare från dessa båda län betalat skogsvårdsavgift på tillsammans 63 miljoner . Tillbaka till skogsägarna i form av bidrag för skogsdikning och skogsodling återgick . Något samband med de bidrag som staten lämnar till skogsbilvägar och ädellövskog kan vi inte se. Bidragen till skogsbilvägar borde få avräknas bilskatten på samma sätt som för övriga näringar och lagen om ädellövskog har inget samband med skogsvårdsavgiften. Nedanstående exempel visar på hur orimlig skogsvårdsavgiften är: Siffrorna är baserade på ett hektar skogsmark, med ett taxeringsvärde på , skogsvårdsavgift och en ränta på . är skogsvårdsavgift, planteringskostnad och räntekostnader avdragsgilla varför dessa kostnader halverats i beräkningen. (6.200 x 8 promille:2) Efter en omloppstid är kostnaden för skogsvårdsavgiften således . Därtill kommer kostnader för plantering och röjning, försäkringar, fastighetsskatt, skogsbruksplan och kostnader för insekts- och viltskador. I de diskussioner som förs om förenkling av skattesystemet torde skogsvårdsavgiftens avskaffande vara logisk. Slopas skogsvårdsavgiften skall naturligtvis de bidrag som är direkt knutna till avgiften bortfalla. års skogsvårdsutredning föreslog en successiv avveckling av skogsvårdsavgiften. Motiven var då ett ökat anlitande av fackmän även i det privata skogsbruket samt ökad självverksamhet. Denna slutsats har ytterligare förstärkts . Vi anser att skogsvårdsavgiften har överlevt sig själv och måste avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avveckla skogsvårdsavgiften. () () 1989/90 Sk304
mot · GD02Sk308 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk308 av m.fl. (m) Skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidrag till pensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So201 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en generell skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidrag för pensionärer. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () ()
mot · GD02Sk310 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk310 av Tom () Egen bil i tjänsten Reglerna om begränsad avdragsrätt för bilkostnader har skapat stora problem. Yrkesgrupper som för sitt dagliga arbete är beroende av egen bil drabbas nu plötsligt av kostnader som de inte rimligen själva skall betala. För att trygga postdistributionen i glesbygd har redan tvingats träffa separat överenskommelse med lantbrevbärarna, men för t.ex. tidningsbud finns inte motsvarande uppgörelse. Kommuner och landsting drabbas hårt av de ändrade reglerna, i vissa fall fungerar inte längre hemvård och hemsjukvård, på andra håll har man tvingats förhyra bilar till stora kostnader för skattebetalarna. Distriktsveterinärer och resande är andra grupper för vilka ingen lösning finns i sikte. Kostnader för inkomsternas förvärvande har alltid tidigare fått dras av i svensk skattelagstiftning och det kan inte vara rimligt att de grupper som är beroende av egen bil i tjänsten på detta sätt skall beskattas för en kostnad som på intet sätt kan betraktas som en löneförmån. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i taxeringslagen att kostnader för egen bil i tjänsten blir avdragsgilla för .
mot · GD02Sk312 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk312 av m.fl. (fp) Avdragsrätt för gåvor till ideellt och humanitärt arbete Stöd till ideella och humanitära ändamål kan ges på olika sätt och i olika former. På förslag av regeringen har beslutat om en modell med s.k. ideellt sparande. Vi har accepterat denna och föreslagit vissa utvidgningar så att man skall kunna ha ett ideellt konto vid sidan av ett allemanskonto och så att en större del av avkastningen kan ges till ett ideellt ändamål. har vi hävdat att en avdragsrätt för gåvor till ideella och humanitära ändamål vid inkomstbeskattningen också bör skapas. Vi föreslår att en sådan avdragsrätt införs och utformas på följande sätt. Avdrag bör medges - inom en maximerad beloppsram - för gåva från enskild person till - svenskt trossamfund som regelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ för trossamfund, t.ex. församling; - samarbetsorgan för trossamfund; - organisation som är anknuten till trossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets. Vidare bör avdrag medges för gåva till svensk organisation som i överensstämmelse med sina stadgar - utövar hjälpverksamhet till förmån för personer som behöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl; - utövar internationell biståndsverksamhet; - verkar för internationellt samförstånd eller för respekt för de mänskliga rättigheterna; - arbetar för att bekämpa sjukdomar eller för att förbättra villkoren för sjuka eller handikappade. Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ett minsta belopp. Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka att gåva utgivits. bör upprätta en förteckning över organisationer till vilka utgivna gåvor kan anses avdragsgilla. Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värde oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befinner sig. En avdragsrätt av denna typ finns i många västliga demokratier. Den har i flera länder införts av regeringar i vilka också socialdemokraterna har ingått. har t.ex. infört en avdragsrätt för gåvor till utvecklingsbistånd. Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i den svenska . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att en sådan avdragsrätt skulle införas. Folkpartiregeringens proposition om skattereduktion för gåvor till u-hjälp avvisades dock av majoritet. Enligt vår mening bör frågan nu prövas på nytt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärt arbete. () () 1989/90 Sk312
mot · GD02Sk314 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Sk314 Avdragsrätten för privata pensionsförsäkringar Avdragsrätten för privata pensionsförsäkringar begränsas till ett basbelopp eller av inkomsten mellan ett och två basbelopp. Varje make har således oavsett inkomst rätt att dra av var sitt basbelopp för privat pensionsförsäkring. Män har fler och större privata pensionsförsäkringar än kvinnor p g a sin starkare ekonomiska position. grundar sig ena makens ekonomiska ställning bl.a. på familjeinsatser från andra maken. I sådana fall finns anledning för ena maken att även betala en privat pensionsförsäkring för sin make/maka. Om ena maken har pensionsförsäkring är det rimligt att även den andre maken har en sådan. I en familj har ju makarna gemensamt ansvar för barnens tillsyn, uppväxt och försörjning. Den ekonomiska tryggheten i familjen bör då också vara gemensam. Skulle parterna gå skilda vägar bör båda ha rätt till en framtida trygghet som grundar sig på insatserna under de år som gått. Det är därför rimligt att makar kan betala pensionsförsäkringar för varandra. Fördelningen av pensionsavdragen mellan makarna bör avgöras inom familjen - makarna skall ha möjlighet att stödja och hjälpa varandra. Familjen är en gemenskap och lagen skall inte stimulera till att den ena parten kan berika sig på den andres bekostnad. Makar bör sinsemellan kunna träffa föravtal om försäkringarnas fördelning och bör följaktligen även avgöra hur betalning och avdrag skall fördelas mellan dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagändring i enlighet med vad i motionen anförts avseende gemensam avdragsrätt inom familjen för privata pensionsförsäkringar.
mot · GD02Sk315 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk315 Avdraget för resor mellan bostad och arbetsplats Att kunna välja bostadsort och att kunna komma till och från sitt arbete på ett smidigt sätt har ansetts vara en självklarhet. Efter är inte detta för många människor någon självklarhet. Anledning härtill är det beslut som en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater och folkpartister fattade . På grund av det chockhöjda bensinpriset och den förändrade beskattningen har nuvarande avdrag kraftigt urholkats. De s.k. reseavdragen är av stor betydelse för en decentraliserad samhällsstruktur med en levande landsbygd. Avdraget är också fördelningspolitiskt betydelsefullt eftersom befolkningen i glesbygd i genomsnitt har en lägre inkomst. Därmed får dessa också ett mindre utbyte av marginalskattesänkningarna i samband med skattereformen. För många människor saknas godtagbar kollektivtrafik och har således inga alternativ till bilresa till arbetet. Som en kompensation för höjda bensinskatter anser jag att reseavdragen för resa mellan bostad och arbetsplats höjs till /mil oavsett körsträcka. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar höja avdraget för resor mellan bostad och arbetsplats till . per mil oavsett körsträcka.
mot · GD02Sk319 · 1990-01-11 00:00:00 — av m.fl. (fp) Slopad sambeskattning av förmögenhet, m.m. 1989/90 Sk319325 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byte av personnummer. () () () () 1 1989/90.