ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr327 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr327 av m.fl. (mp) de gröna säger nej till TV-reklam. Motiven till detta utvecklas utförligt i en särskild motion. Här skall endast konstateras att det är en myt att tro att reklamfinansiering av svensk television skulle bli billigare för TVtittarna. De får naturligtvis betala kostnaden via dyrare varor i stället. I själva verket blir det dyrare för konsumenterna/TV-tittarna - de måste ju också vara med och finansiera vad det kostar att producera reklaminslagen, en helt onödig resursförbrukning. verksamhet bör i stället som finansieras med TVlicenser. Med hänsyn till vad man får för pengarna måste TV-licensen fortfarande betraktas som billig. För att skall kunna göra kvalitativt bra program och konkurrera med satellit-TV är det viktigt att de får den medelsförstärkning som föreslås i , dvs. styrelse har begärt för koncernen (inkl RlKAB), vilket är 110,5 miljoner mer än vad regeringen föreslår. Skillnaden motsvarar den första etappen i förslag till medelsförstärkning. de gröna föreslår att tilldelas medel enligt styrelsens förslag. Vi förutsätter att den av oss föreslagna ytterligare medelsförstärkningen helt går till förstärkt programverksamhet enligt förslag. Denna extra tilldelning utöver regeringens förslag föreslår vi finansieras genom att TV-licensen höjs från med mot av regeringen föreslagna 76. TV-licensen skulle härigenom bli eller per kvartal. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om sådan ändring i lagen (1989:41) om TVavgift att TV-licensen fr.o.m. skall vara . 2. att godkänner förslag till medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten inom innebärande att sammantaget för anvisas 2 955,6 milj. kr prisläge för koncernens drifts-, investerings- Mot.
mot · GD02Kr328 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr328 av m.fl. (s) Resursmässig likställdhet mellan Kanal och I anslagsframställning hävdas att begreppet resursmässig likställdhet mellan kanalerna, liksom den ekonomiska fördelningsnyckeln, aldrig har definierats av statsmakterna. I samma aktstycke citeras också departementschefens uttalande att den av angivna målsättningen distriktsproduktion bör ingå i riktlinjerna för verksamheten även under nästa avtalsperiod. 1 propositionen heter det också att resursmässig likställdhet skall uppnås och företaget skriver i anslagsframställningen att för resten av avtalsperioden låsa Sverigekanalens utveckling kan inte vara mediepolitiskt lämpligt, ej heller torde det vara avsikt. Företagsledningen förefaller alltså vara väl medveten om att bakom uttrycket resursmässig likställdhet ligger en avsikt från att TV2, som baserar sin produktion på distrikten och utläggningar på produktionsbolag ute i landet, skall ges samma förutsättningar som Kanal . Enligt egna beräkningar har Kanal givits en budget för allmänproduktion som är i storleksordningen 140 miljoner större än distriktens budget. Om man beaktar att distrikten tilldelats 70 miljoner för regionala nyheter är skillnaden 70 miljoner. Om man stärker TV2 stärker man också distrikten ute i landet. budget framgår inte detta tydligt. Vi finner det angeläget att propositionens intentioner om resursmässig likställdhet förverkligas. Då avtalsperioden nu lider mot sitt slut är det angeläget att den omfördelning som företaget helt korrekt har uppfattat som vilja också genomförs. För en fortsatt decentralisering av talar också att produktionsorterna ute i landet visat sig vara effektiva. För en sådan utveckling talar också att den nya TV-verksamhet som planeras utanför tycks bli i hög grad stockholmsdominerad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resursmässig likställdhet mellan Kanal och . () () 1989/90 Kr328
mot · GD02Kr329 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr329 av m.fl. (s) Dövas rätt till information i TV Vi är i vårt land måna om att också minoritetsspråk skall ges utrymme i våra medier. är de dövas teckenspråk ett erkänt och accepterat språk. föds ca 200 döva barn som aldrig kan lära sig svenska riktigt i tal och läsning. I vårt informationssamhälle är de döva en grupp som inte nås av viktig information. De får inte heller möjlighet att följa händelser i omvärlden på samma sätt som vi hörande, därför att t.ex. TV-programmen inte är teckenspråkstolkade och kanske inte ens textade. Man måste kunna kräva av TV att minst ett nyhetsprogram teckenspråkstolkas, men det skall vara en målsättning att ge denna service i alla program. Också lokal- och region-TV bör täcka in de döva i sin planering av sändningar. Det finns anledning att tänka på hur man som döv kan uppleva katastrofer som inträffar någonstans, om ingen kan förklara på teckenspråk! I debatter och på möten har den döve inte stor chans att följa med eller uttrycka en åsikt därför att det aldrig är självklart att teckenspråkstolk finns med. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de dövas rätt till information i TV. () ()
mot · GD02Kr332 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr332 av m.fl. (s) Lokalradion har blivit en allt viktigare del i vårt samlade mediautbud. Debatten handlar fortfarande alltför mycket om televisionen, trots att radion spelar en så central roll i människors liv. Radion har många människor med sig på arbetsplatsen och kan följa dess program . Detsamma gäller också fritiden, vare sig man vistas inom- eller utomhus. I hemmet är det vanligt att man nästan regelbundet lyssnar på radion man utför andra sysslor. Lokalradions resurser är ojämnt fördelade i landet. , , och har av olika skäl särbehandlats sedan starten. I den 90-talsplan för som utarbetats och där inget beslut ännu fattats, är ett av syftena att utjämna skillnaderna mellan olika lokalradiostationer. Enligt denna plan ska tillföras ytterligare 7-8 tjänster. Det finns, enligt vår mening, en rad skäl för större resurser till , som är verksam i ett av landets mest expansiva regioner och med den fjärde största kommunen som central ort. Dessutom finns ingen nyhetsbevakning från riksradion i , vilket gör att ansvaret i hög grad faller på . Vid en jämförelse med regioner som har betydligt mindre befolkningsunderlag, utfaller jämförelsen klart till Radio nackdel. Den övervägande delen av Radio sändningsområde täcks nästan enbart av en enda stor tidning med den mest dominerande täckningsgraden i landet. Detta ser vi som ett ytterligare skäl till att förstärka , som därigenom kan medverka till ett mer differentierat massmediautbud i detta område. Inte minst från rent demokratiska utgångspunkter ser vi detta som ett mycket viktigt skäl. Ett genomförande av den tidigare omnämnda planen för lokalradion i landet skulle, enligt vår mening, verksamt bidraga till att utjämna nuvarande skillnader mellan de olika lokalradiostationerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkta resurser till . () () () () 1989/90 Kr332 gotab 99769, Slockholm 1990
mot · GD02Kr334 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr334 av och (båda c) Reklamfinansierad närradio 1979 fattade beslut om försöksverksamhet med närradiosändningar. 1986 blev verksamheten permanentad och har fått en betydande omfattning. Trots detta och trots att verksamheten fortlöpande expanderar måste man konstatera att närradion har många problem. Främst kan detta avläsas i de låga lyssnarsiffrorna som i sin tur beror på den oftast mycket låga kvalitén på programmen. Visserligen är närradion avsedd att vara ett medium för det lokala föreningslivet, men detta behöver ju inte innebära att programmen måste vara amatörmässiga till sin utformning. Denna amatörmässighet bottnar i en dålig kunskap om radio som medium och bristande utbildning. Denna bristande utbildning beror i sin tur på att de sändande föreningarna har svaga ekonomiska resurser och får till följd en låg uthållighet bland dem som tagit på sig uppgiften att göra program. Med täta byten bland medarbetarna sjunker programkvalitén ytterligare. I vårt östra grannland har man valt en annan väg. Där har man tillåtit att de sändande närradioföreningarna får finansiera en del av sin verksamhet med reklam. Reklamintäkterna som går till närradion, eller lokalradio som det heter i , tas i första hand från marknaden för annonsblad och direktreklam medan däremot dagstidningarna inte påverkas i någon märkbar utsträckning. Även i har man nu fattat beslut om reklamfinansiering av närradioverksamheten. För att utjämna skillnader mellan närradiostationer som har lätt att få reklamintäkter och sådana som på grund av sin geografiska belägenhet inte har samma möjligheter har man inrättat en särskild närradiofond. Till denna fond får de sändande föreningarna betala in av sina reklamintäkter varigenom fonden får resurser att stöjda de ekonomiskt svaga föreningarna. En sådan modell borde också kunna övervägas i . Mot denna bakgrund och för att höja kvalitén i den svenska närradioverksamheten, föreslår vi att närradionämnden får i uppdrag att inleda en begränsad försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. De närmare reglerna för verksamheten bör kunna utformas av närradionämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. () () 1989/90 Kr334
mot · GD02Kr336 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr336 av m.fl. (fp) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A443 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samfinansierade lösningar för turist- och kulturprojekten och .
mot · GD02Kr341 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr341 av (vpk) Institutet, som bildades , uppbär statsanslag /86. Det viktiga uppbyggnadsarbete som skett hade inte varit möjligt utan eldsjälar och medlemmars frivilliga insatser. Så till exempel har numera en unik dokumentationssamling. För att de ideella insatserna skall vara meningsfulla i det fortsatta arbetet krävs det mer av resurser till samordning och arbete . har byggt upp en omfattande tidskriftssamling som är av riksintressant värde. Stöd har sökts för publicering av en katalog över invandrartidskrifter i syfte att informera bibliotek och institutioner om samlingens existens och tillgänglighet. Institutet har börjat att registrera sitt bestånd i den nationella databasen . Detta kommer att leda till ett utökat intresse för institutets samlingar från forskare och allmänhet, även från intresserade som inte har tillgång till direkt på plats. Sammantaget innebär etablerade och nya arbetsuppgifter att de inte går att fullfölja utan en fast anställd bibliotekarie. En kvalificerad bibliotekarietjänst måste alltså inrättas och tillsättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att till för /91 utöver regeringens förslag anslår . för inrättandet av en kvalificerad bibliotekarietjänst.
mot · GD02Kr343 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr343 av och (båda mp) är en angelägehet för hela . Den turnerar från i söder till älv i norr. Tanken är att nu utveckla denna turnéverksamhet till ett långsiktigt arbete med ett antal städer i , där man tillsammans med skall satsa på årliga operaveckor/festivaler. Konstnärligt har legat på mycket hög nivå. Den har hittat sin egen profil genom att uppföra sällan skådade verk, speciellt från , och satsat på beställningsverk, inte minst på barn- och ungdomssidan. Den ekonomiska satsningen följer emellertid inte lika snabbt med i denna ambitionsnivå, och därför saknas medel för turnéer och uppställningar av detta slag. Vi i finner verksamhet som mycket intressant, dynamisk och hoppingivande för framtiden och för . Vi har därför i vår partimotion avsatt 3 milj. kr. för detta ändamål. På så vis kan de administrativa turerna bli smidigare och verksamheten komma igång för själva musikutövningen och turnerandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om 3 milj. kr. i stöd till turnéer för .
mot · GD02Kr344 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr344 av och (båda s) Musikteatern i har med anledning av prop. 1984/85:1 (KrU 7, rskr. 53) beslutat om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter fr.o.m. . har därefter med anledning av prop. 1985/86:114 (KrU 22, rskr. 330) godkänt statens ekonomiska förpliktelser i överenskommelsen mellan statens förhandlingsnämnd och om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Regeringen har vidare för sin del genom beslut godkänt överenskommelsen mellan staten och och de avtal som statens förhandlingsnämnd träffat med samtliga landstingskommuner, utom , samt med om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Det statliga bidraget till den regionala musikverksamheten skall fastställas genom årliga förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och . Förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och om statens bidrag till regional musikverksamhet för är ännu inte avslutade. Förhandlingar om bidragets storlek för har ännu inte inletts. och ledning har vid en rad tillfällen påpekat den merkostnad som stiftelserna i och ålades fr.o.m. . Dessa två institutioner har helt andra arbetsuppgifter och därmed andra kostnader än övriga musikstiftelser i landet. var differensen mellan statsbidrag och faktiska kostnader för fast anställd personal 1,7 milj.kr. är differensen beräknad till över 2 milj.kr. Det är därför av största vikt för den framtida verksamheten, att dessa förhandlingar ger kompensation för de faktiska kostnaderna. Enligt budgetförslaget ökar stödet "på musikområdet med totalt 75 grundbelopp för symfoniorkestrar och 50 grundbelopp för musikteatrar. Vid fördelningen av dessa grundbelopp är det viktigt att uppbyggnadstakten för Musikteatern i prioriteras i linje med övriga musikteatrar. Förutom egna turnerande konsertproduktioner skall orkestern utnyttjas av två fasta ensembler i och . Detta innebär att orkestern utnyttjas maximalt . Musikteatern i har stora ambitioner när det gäller orkesterstorleken och det är mycket angeläget att uppbyggnaden till angivna mål kan Om inte, riskerar man att de ekonomiska resurser som finns för musikteaterverksamhet samt freelance/amatörverksamhet helt och hållet måste utnyttjas till ett permanent behov av fasta kostnader för musikverksamheten och extramusiker. i är en positiv lösning av dessa två punkter nödvändig. Om inte riskerar stora delar av den övriga verksamheten att försvinna . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska resurser till Musikteatern i . () () 1989/90 Kr344
mot · GD02Kr345 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr345 av () i i har genomgått flera stora förändringar , både konstnärligt och storleksmässigt. Orkestern har utökats från 43 musiker till 65 . Målet är att få en fullt utbyggd symfoniorkester med ca 85 musiker. Motiven till detta är flera, inte minst att utnyttja orkestern regionalt i länet genom att delar av orkestern kan spela på olika orter. En ytterligare utökning ger också en större repertoarbredd och gör orkestern som helhet mer attraktiv för musiker, solister och dirigenter. 1974 togs det nya bidragssystemet i bruk och då erhöll i 75 grundbelopp baserat på en reell beräkning av verksamhetens omfattning. gäller samma grundbelopp, , trots den kraftiga utökningen av orkestern. är ensam huvudman och har tagit på sig ett stort ekonomiskt ansvar. Den ursprungliga kostnadsfördelningen i samband med det nya bidragssystemet var för kommunens del av den totala budgeten medan statens bidrag var . /90 är fördelningen kommunen, staten. planeras också ett nytt Kultur- och kongresshus i till 1993, som bl.a. skall innehålla repetionslokaler och konsertsal för symfoniorkestern. avser att utveckla konsertverksamheten både inom och utom . , , , , , , och är orter där orkestern framträtt. planeras en utökad regional konsertverksamhet. har utbildningsdeparementet utrett de samhällsstödda symfoniorkestrarnas situation, Symfonierna och samhället. I den utredningen är i inte med bland de orkestrar som föreslås få ett ökat stöd. I förslaget till budgetproposition föreslås grundbeloppen till symfoniorkestrar, kammarorkestar och musikteater öka med totalt 125, fördelat på två budgetår. i bör finnas med i den fördelningen för att säkra orkesterns framtida utveckling både konstnärligt och som en viktig kulturresurs i regionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökat statligt stöd till i . 1989/90 Kr345
mot · GD02Kr346 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr346 av och (båda m) Statsbidraget till Regeringen föreslår att för nästkommande budgetår får ett statsbidrag motsvarande 105 grundbelopp. Filharmoniker föreslås erhålla 170 grundbelopp. Ungefär så har relationerna mellan de båda orkestrarna varit . Det finns emellertid inte någon anledning att det skall förbli så. De båda orkestrarna är lika stora och bedriver en jämförbar verksamhet. Göteborgssymfonikerna är väl kända världen över för sin förnämliga kvalitet. Kvalificerade bedömare räknar in orkestern i världseliten. Genom sina konserter, sina turnéer och sin berömda produktion av grammofoninspelningar har orkestern skapat goodwill åt . Den särskilda utredningsman som regeringen tillkallade föreslog att Göteborgssymfonikerna och Stockholmsfilharmonin skulle erhålla lika stort statligt stöd. Regeringen borde ha följt det förslaget i stället för att fortsätta att missgynna Göteborgssymfonikerna. borde i stället känna och visa stolthet över att ha en sådan orkester. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statsbidraget till och Filharmoniker beräknas efter samma antal grundbelopp.
mot · GD02Kr347 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr247 av () Teatergruppen Den samiska teatergruppen bildades på frivillig väg 1971 och har alltsedan dess fått mycket obetydliga statliga bidrag till sin verksamhet. Det statliga anslaget uppgick till 0,5 milj.kr. Teatergruppen har haft stor betydelse för stärkandet av den samiska identiteten och har dessutom utgjort ett viktigt inslag i svenskt kulturliv. De har på ett föredömligt sätt rest runt och givit föreställningar i övre . Teatergruppen har ett vidsträckt område att verka i med , och som verksamhetsfält men ingen egen fast scen. Tjernobylkatastrofen drabbade samerna hårt och störningar i rennäringen medförde risker för att både den traditionella och den nya samiska kulturen kan skadas. I detta läge är det angeläget att staten tar sitt ansvar och medverkar till att kraftfulla åtgärder vidtas för att stärka den samiska nationen och dess kultur. Detta skulle naturligt kunna ske genom att ge teatergruppen ökade statliga bidrag till sin verksamhet och därigenom ge dem möjlighet att bygga ut sin verksamhet. Som jämförelse kan nämnas att i finns ett samiskt kulturcentrum med en fast samisk teater i Kantokeimo. Den stödde denna verksamhet 1989 med 5,7 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga bidrag till teatergruppen .
mot · GD02Kr348 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr348 av m.fl. (fp, m, c, vpk, mp) Stöd till folkmusik och folkdans öppnande gick i folkmusikens tecken och markerade därmed Folkmusik- och . Temaåret är en viktig satsning på ett kulturområde som tidigare fått mycket litet stöd. Satsningen har skapat nya förväntningar på att samhället skall erkänna dessa kulturformer som en viktig del av vårt kulturarv. Ett kulturpolitiskt ansvarstagande måste i lika hög grad omfatta å ena sidan dokumentation, bevarande och forskning och å andra sidan vidmakthållande och utveckling av det levande utövandet. En viktig skillnad mellan detta kulturområde och andra är det nära samarbetet mellan amatörer och professionella. Denna samverkan har varit en belastning för arrangörsföreningar eftersom samhällsstödet i första hand riktats till de arrangörer som endast engagerar yrkesutövare. Inom några länsmusikstiftelser har folkmusikkonsulenter anställts för arbete med folkmusik- och dansåret. Det är viktigt att dessa initiativ inte stannar vid tillfälliga satsningar . Den lokala folkliga musiken har blivit eftersatt vid uppbyggnaden av de kommunala musikskolorna. Det finns därför anledning att särskilt uppmärksamma den folkliga dansen vid utbyggnad av kommunala dansskolor så att inte samma tendens uppkommer även här. Folkmusikens och folkdansens roll inom kulturminnesvården behöver förstärkas. Vid några museer bedrivs ett framgångsrikt arbete av musikantikvarier. Det borde vara en självklarhet att alla länsmuseer har tjänster som musik- och dansantikvarier eller museipedagoger med inriktning mot folkmusik och folkdans. Länsmuseernas ansvar för folkmusik- och folkdansområdet bör framhållas vid utformningen av deras verksamhetsplaner. Särskild uppmärksamhet bör ägnas pedagogisk verksamhet riktad till barn och ungdom. Man bör också överväga riktade bidrag till organisationernas bevarande och dokumenterande verksamhet på motsvarande sätt som hembygdsrörelsen stöds via . Genom Folkmusik- och dansåret har lokala möten initierats mellan invandrad och svensk kultur. Medel samlas in för samarbetsprojekt bl.a. genom en artistgala Folkmusik mot rasism. De samarbetsprojekt som startar kommer även att behöva samhällets stöd om de inte skall rinna ut i sanden. Ökat stöd behövs även till internationella festivaler med deltagande både av inhemska grupper och sådana som inbjudits från utlandet. Folkmusik och dansåret har fått en mycket god start. Det är viktigt att satsningar inom detta kulturområde görs även i fortsättningen. I präglad av ökad internationalisering och integrering i är det viktigt att vi tar tillvara vårt kulturarv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av satsningar på folkmusik och folkdans även efter 1990. (vpk) () () () 1989/90 Kr348