ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk609 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk609 av förste vice talman och (m, fp) Undantagande från moms vid införsel av kulturföremål Lagen om utförsel av kulturföremål kom enligt förarbetena till för att skydda vårt kulturarv och förhindra att värdefulla konstföremål, möbler, handskrifter m.m. förs ut ur landet. förhindrar reglerna i lagen om mervärdeskatt att sådana värdefulla möbler, tavlor m.m. som redan lämnat landet återförs till . De beläggs nämligen då med full moms. Endast museerna är undantagna från denna. Ett aktuellt fall gäller en mycket förnämlig Hauptbyrå, som för några tiotal år sedan fördes ut . Den skall nu bjudas ut till försäljning. En försäljning på t ex en kvalitetsauktion i skulle i avbränningar, främst genom momsen, kosta kanske en halv miljon mot mindre än hälften vid försäljning i . Det ter sig orimligt att bestraffa dem som vill föra in samma sorts föremål som vi vill hindra andra från att föra ut ur . Det rimliga borde i stället vara att stimulera de utomlands boende ägarna att sälja sådana konstföremål, möbler m.m. som utgör en del av det svenska kulturarvet tillbaka till utan att vid gränsen drabbas av en avgift på f.n. av Hauptbyråns, Roslinmålningens eller Mariebergsfajansens värde. Ett sätt vore att befria de föremål från moms vid återinförsel till för vilka utförsel skulle ha vägrats. Samma kulturvårdande institutioner som prövar ansökningar om tillstånd att föra ut kulturföremål ur landet borde i så fall också pröva frågan om föremålet är av sådan betydelse för det nationella kulturarvet att det bör befrias från moms. Eventuellt kunde en begränsad avgift tas ut för konstföremål som befrias från moms för att täcka kostnaderna för ifrågavarande institutioner. Ett sådant system skulle med all sannolikhet leda till ett återinflöde av för kulturarvet värdefulla svenska kulturföremål, vilket borde stämma överens med lagstiftarens intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till undantagande från moms vid införsel av sådana kulturföremål som omfattas av lagen om utförsel av kulturföremål. () () 1989/90 Sk609
mot · GD02Sk610 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk610 En Europaharmonisering av vägtrafikskatterna Beskattningen av den svenska vägtrafiken är den högsta i . Vid internationell jämförelse hamnar den därför givetvis i en sned konkurrenssituation. Medan de totala kostnaderna i sex jämförda i snitt ökade , ökade de i med . Bränslekostnaderna, som livligt diskuteras i vårt land efter den senaste bensinskattehöjningen och inför nästkommande höjning, är givetvis en annan tung post, som försvagar den svenska konkurrensen. I har de ökat till följd av skatteökningar. har de i EG sjunkit ! Det torde vara nödvändigt att även på detta område eftersträva en harmonisering med . Branschens företrädare i har själva anvisat tänkbara vägar att gå. En väg vore att fordonsskatten återbetalades för den tid, som svenskt fordon inte befinner sig i utan i utlandet. En annan väg kunde vara att reducera arbetsgivareavgiften för svenska förare i utlandstrafik. Allmänt borde man eftersträva att svenska lastfordon och utländska finge samma behandling vad t ex gäller kilometerskatten. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en harmonisering med andra länder i av vägtrafikskatterna.
mot · GD02Sk611 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk611 Skattefri servering på Gotlandsbåtarna ger i praktiken ett rejält regionalpolitisk stöd till genom reglerna för skattefri försäljning. Detta är fullständigt omotiverat. Den inomsvenska trafiken på internationellt vatten borde få möjlighet att konkurrera om stora inkomster som den omfattande konferensverksamheten alstrar. Man kan fråga sig varför dessa medel, oftast spenderade av svenskar, inte kan få bättre möjlighet att stanna i de svenska företagen. Om Gotlandstrafiken kunde servera skattefri mat och dryck ombord skulle Gotlandstrafiken kunna konkurrera till exempel med Ålands- och Finlandstrafiken. Stora delar av de medel som spenderas på konferenser skulle kunna stanna i landet om de spenderades på resor till där det går svenskflaggat tonnage istället för att till stora delar gå till finska, polska och tyska företag. Genom den rådande 24-timmars-regeln skulle detta minska den mängd alkohol som tas i land. De inomsvenska turerna är kortare än och skattefrihet skulle endast gälla det som intas på båten. Allt som tas i land måste då förtullas. De inkomster av försäljning av alkohol och cigaretter som säljs i taxfree-butikerna och tillfaller våra grannländer vid dessa konferens- och persontrafikresor skulle istället tillfalla Systembolaget och Tobaksmonopolet. Om någon nedgång i de totala inköpen av alkohol och tobak skulle märkas är tveksamt. Däremot är sannolikheten stor för att den totala konsumtionen av skattefri alkohol och skattefria cigaretter skulle gå ner. Det finns ett klart samband mellan attraktiviteten hos färjetrafiken och möjligheterna till skattefri förtäring. Det kan konstateras på linjen där inte heller skattefria varor kan tas i land. beroende av jordbruk är större än riksgenomsnittet. Det är svårt att få företag att etablera sig där. regionalpolitiska problem kommer sannolikt inte att minska. Om skattefri försäljning skulle tillåtas ombord skulle andelen konferensresor till med största sannolikhet öka så att det skulle bära sig att låta färjorna gå från . Detta skulle vara påtagligt bättre för trafikfrekvensen än att som avgå från . Avståndet från gör att tidsmässigt passar för konferensresor. Nya konferenshotell skulle växa upp i och skulle kunna bli mindre beroende av regionalpolitisk stöd. Det kunde bli en varaktig lösning på problem om åretruntturismen tilläts växa sig stark på detta sätt. Metoden används för att klara motsvarande problem på grund av likartade geografiska förhållanden i andra länder, till exempel i , Eng land, och . Mellan motsvarighet i , och råder skattefrihet. Så även mellan och och mellan och . Mellan och går färjan inomskärs varvid skattefri servering sker. öppnar däremot inte förrän på internationellt vatten. Skattefri servering sker således mellan finska hamnar. Det vore ekonomiskt förnuftigt av att tillämpa motsvarande regler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag till skattefri servering för Gotlandstrafiken. 1989/90 Sköll
mot · GD02Sk612 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk612 Debatten om var människor har störst behov av bilen har, sedan förslaget om nytt skattesystem presenterats, blommat ut ordentligt. Av debatten kan man dra slutsatsen att det är de boende i glesbygd, med långa pendlingsavstånd och avsaknad av kollektivtrafik som har störst behov av bilen. Med detta synsätt är det rimligt att hävda att bensinen borde beskattas lindrigare i områden där man saknar verkliga alternativ till bilen. förslag om differentiering av bensinskatten har i regel stupat på svårigheten att överflytta skatteredovisningen från grossist till detaljist. Med dagens teknik kan varje grossist i bensinbranschen avgöra var bensin sålts. Det bör därför nu vara fullt möjligt att administrera en differentierad bensinskatt. De tidigare försöken med differentiering av skatten har lett fram till att fordonsskatten har sänkts inom stödområdena. Detta har varit vällovliga försök att skapa likvärdiga kostnader för bilåkandet över hela landet. Åtgärderna är dock otillräckliga, nu när bensinpriset stiger kraftigt genom bl.a. införande av moms på energi. En differentiering av bensinskatten skulle verksamt bidra till en sådan utveckling. För att inte allvarligt försämra statens inkomster bör en sänkning av bensinskatten inom stödområdena täckas av en höjning av bensinskatten förslagsvis inom storstadsområdena , och . En skattesänkning inom stödområdena måste vara i storleksordningen till en krona per liter bensin för att ge avsedd effekt. Inom storstadsområdena skulle det med all sannolikhet räcka med en höjning av bensinskatten med ca för att täcka skattebortfallet i glesbygd. Detta skulle då också ge effekter i form av mindre bilåkande i ovanstående områden och därmed minskning av de skadliga luftföroreningarna. Därmed får vi en bättre miljö i de områden som redan lider svårt av trafikens miljöstörningar. En omläggning av bensinskatten enligt detta system skulle också få en positiv regionalpolitisk inverkan. Det skulle också upplevas som mera rättvist att bensinpriset skulle bli högst där bilen behövs minst och lägst där bilen är nödvändigast. Av vad ovan anförts framstår behovet av en samlad översyn och bedömning av bilåkandets kostnader i olika delar av landet som angeläget. Översynen bör syfta till att skapa så likvärdiga villkor över hela landet som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samlad översyn av bilåkandets kostnader i olika delar av landet. 1989/90 Sk612
mot · GD02Sk614 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk614 av och (båda c) sprids ca bly i naturen via jakt och sportskytte. Därutöver bidrar sportfisket, speciellt spinnflugefiskarna, till att sprida bly i vattendragen i stora mängder via de blysänken som används. I fiskrika älvar och floder finns det uträkningar som visar att mellan ett och bly tillförs . Dessa uträkningar finns för bl a , och . Siffrorna kan jämföras med att biltrafiken släpper ut runt . En god miljö är viktig, också för människans egen skull. En utveckling som skadar miljön undergräver människans framtid. Därför måste miljöproblemen åtgärdas. Det räcker inte med reparationsåtgärder i efterhand utan hänsyn till miljön måste tas i ett förebyggande skede, så att miljöproblemen inte skapas i onödan och kostsamt måste repareras i efterhand. Enklast är att ersätta miljöförstörande verksamhet med miljövänlig, när sådana alternativ finns. Så är fallet, vad gäller bly i hagel och sänken. I är det förbjudet att använda blyammunition nära långgrunt vatten. Även i har förbud införts. Som ersättningsmaterial används istället stålhagel. Därigenom undviker man faran med blyet, som i sur miljö kan riskera utlösning av metalliskt bly i vattnet. Det finns ersättningsmaterial även för bly i sänken. Stålvikter inkapslade i smala rör av lågdensitetspolyetylen finns tillgängliga. Om ett sådant sänke fastnar på botten, som av alla sänken gör, bryts polyetenröret ner och lämnar som restprodukt endast koldioxid och vatten. Stålpelletsen rostar bort utan att lämna skadliga rester. Om miljöavgifter på bly införs, skulle det bli ekonomiskt lönsamt för jägare, skyttar och fiskare att köpa stålhagel och stålsänken istället för sådana gjorda av bly. Då skulle miljön värnas i högre utsräckning än vad som sker . Vi anser därför att miljöavgifter bör införas på bly för att förebygga miljöförstörelse. Vi föredrar ekonomiska styrmedel framför förbud för att minska miljöförstörelsen på dessa områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av miljöavgifter på bly.
mot · GD02Sk615 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk615 av () Alkoholbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So224 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts vad avser alkoholbeskattning.
mot · GD02Sk616 · 1990-01-19 00:00:00 — av m.fl. (m) Ökade resurser till tullen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju617 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tullens resurser, 2. att beslutar att tullen skall tillföras tio nya narkotika () ()
mot · GD02Sk617 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk617 av m.fl. (m) Alkoholskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So226 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen av alkoholhaltiga drycker, 2. att hos regeringen begär förslag om lägre skattesats för svagare starköl i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () ()
mot · GD02Sk619 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk619 av och (båda fp) Temporär tullfrihet för utländska fordon Trots den fria nordiska arbetsmarknaden och programmet om som hemmamarknad finns det en hel rad bestämmelser som komplicerar för den enskilde som flyttar mellan nordiska länder eller är gränsgångare. För den fasta befolkningen i gränstrakterna finns också en rad tull- och gränsproblem som den anser vara svåra att klara på egen hand. Ett sådant problem gäller rätten att använda tjänstebil som är registrerad i sysselsättningslandet för bruk i bosättningslandet. Denna fråga har diskuterats vid sessioner 1986, 1988 och 1989. Bakgrunden till detta var bland annat en norsk präst som bodde i men arbetade i . Han fick inte köra hem till bostaden med sin svenska tjänstebil utan måste lämna denna vid gränsen där han hämtades med norsk bil av hustrun. Ett annat exempel där man påtagligt upplever dessa problem är i som har både svensk och norsk ägare. Där tvingas man ständigt pussla med transporterna för att se till att rätt bil och rätt förare finns till hands beroende på i vilket land transporten skall ske. Ett tredje exempel rör sig om en dansk SAS-anställd med arbete och tjänstebil i och bostad i . Han har pekat på problemen med att han kan använda sin tjänstebil (som ställts till förfogande av ett skandinaviskt företag) i alla länder i världen utom i . Vid Nordiska rådssession fanns i Nordiska ministerrådets uttalande i denna fråga en positiv anda och en politisk vilja att lösa problemen. Vid session konstaterade ministerrådet emellertid bara att en expertgrupp utrett frågan och kommit fram till att det inte var möjligt att liberalisera reglerna på detta område. Detta hängde samman med de stora skillnaderna i fordonsbeskattningen i de olika länderna. Svaret 1989 var i stort sett en upprepning av vad som sades året innan. Att vänta på en harmonisering av skattesystemen i för att lösa detta problem tar . Det finns enklare lösningar än det och det har även den tidigare omnämnda expertgruppen skisserat. Man brukar tala om att samarbetet inom innebär framgång i många små steg. Byråkratiskt krångel och politisk oförmåga har dock lett till att det återstår mycket av hinder och svårigheter när det gäller praktiskt nordiskt samarbete. De som särskilt känner av detta är naturligtvis människor som är bosatta i gränstrakterna. Att lösa frågan om rätten att föra en tjänstebil över gränsen till hemlandet vore att ta ett nytt litet steg mot ett enhetligare . Frågan kan tyckas vara bagatellartad men för de människor som drabbas är det ett mycket stort och ibland oöverstigligt problem. bör därför uppmana regeringen att i ta nya initiativ till att få en lösning på problemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen inom tar initiativ för att lösa problemen med att föra utlandsregistrerat fordon över gränsen till bosättningslandet. () () 1989/90 Sk619
mot · GD02Sk620 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk620 av m.fl. (mp) Höjd skatt på tobak, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So434 hemställs 1. att ger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att skatten på tobak höjs , 2. att ger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att skattefri försäljning av tobak skall upphöra, 3. att ger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att en avgift på per cigarett tas ut för upplysning om tobakens skadeverkningar. () () () ()
mot · GD02Sk621 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk621 av Per Stenmarck m.fl. (m) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T207 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omklassificering av färjelinjen mellan och Allinge. Per Stenmarck (m) () () () ()
mot · GD02Sk622 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk622 av m.fl. (m) Mervärdeskatten och offentlig verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi508 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglerna för mervärdeskatt för offentlig myndighet och statliga företag så att den fria konkurrensen mellan privat och offentlig verksamhet inte hindras. () ()
mot · GD02Sk623 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk623 av m.fl. (mp) Energiråvaruskatter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N414 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att elskatten skall avskaffas och att energiråvaruskatter skall införas, vilka för varje råvara är desamma oberoende av varans användningssätt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befrielse från mervärdeskatt för producenter av biologiska bränslen och vindkraftselektricitet. () () () () ()
mot · GD02Sk624 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk624 av och (båda fp) En sjukvårdsavgift i priset på alkohol Alkoholbruket kostar vårt land . En stor del av kostnaden får landstingen stå för. av hälso- och sjukvårdskostnaderna är relaterade till alkoholbruket. Effektivaste vägen att råda bot på sviktande samhällsekonomi och sjukvårdskris är att minska alkoholkonsumtionen. Vi anser därför att en sjukvårdsavgift, som tillfaller , bör införas på alkohol. Landstingen (eller motsvarande sjukvårdshuvudmän) borde kunna få ett budgettillskott genom en särskild sjukvårdsavgift på de alkoholdrycker, som försäljs inom det egna landstingsområdet. Avgiften bör göras proportionell till respektive drycks alkoholstyrka. Man kan t.ex. införa en avgift om maximalt en krona per procent alkohol och liter. Avgiften kan då varieras med hänsyn till alkoholskadesituationen och budgetbehovet i varje landstingsområde. Om sjukvårdsavgiften exempelvis skulle sättas till per procent alkohol och liter skulle inkomsterna - beräknade försäljning - i några slumpvis valda län bli följande: Om sjukvårdsavgiften sattes till en krona per procent alkohol och liter skulle tillskottet till sjukvården i landet totalt bli . En prisökning kommer givetvis att påverka försäljningen. Inkomsten kan därför inte väntas bli lika hög som i exemplen. En minskad försäljning kommer dock snabbt att ge mindre vårdbehov för alkoholskador och därmed lägre vårdkostnader. har, när liknande förslag från oss tidigare behandlats, yrkat avslag på motionen med motiveringen att avgiften är att betrakta som en skatt och att anledning saknas att beskatta aktuella varor på det föreslagna sättet. Vi menar att redan accepterat den föreslagna principen för att begränsa spridning av hälsovådliga ämnen, när man ställt sig bakom införandet av miljöavgifter. Alkohol är, med hänsyn till de medicinska och sociala skadeverkningarna, samhällets ojämförligt största miljögift. Sedan 1985 ställde sig bakom mål sättning att alkoholkonsumtionen skall minska har konsumtionen tvärtom stadigt gått uppåt i vårt land. Inte minst ungdomars ökande alkoholbruk är mycket oroande, varför olika vägar för att bryta den nuvarande trenden måste prövas. Om konsumenten upplyses om hur stor del av priset som är en avgift till sjukvårdskostnad kan avgiften få ett stort pedagogiskt värde, när det gäller att sprida kunskap om att alkohol ger medicinska skador. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående sjukvårdsavgift vid försäljning av alkohol. () () 1989/90 Sk624
mot · GD02Sk627 · 1990-01-23 00:00:00 — 1989/90: Sk627 av m.fl. (s) Tulldatasystemet har i samverkan med näringslivet utvecklat ett heltäckande tulldatasystem för all import och export. Systemet kommer att förenkla tullförfarandet radikalt och göra in- och utförsel mycket smidigare. hanterar tullen 40 miljoner dokumentsidor som har samband med import och export. Här finns naturligtvis enorma vinster att hämta både för tull och näringsliv. Den statliga tulldatautredningen ledd av lade fram ett slutbetänkande, vilket sedan resulterat i ett förslag till tulldatalag, som ännu ej antagits av , men som färdigberetts av ansvarigt utskott. Det är en brist att de nya reglerna inte tillräckligt effektivt tar vara på datateknikens ökade kontrollmöjligheter. Särskilt allvarligt är detta med hänsyn till den mycket allvarliga smugglingen av narkotika. har tullen endast möjlighet att manuellt lägga ut spärrlistor på de ca 300 tullupplagen. Datatekniken medger en betydligt bättre effektivitet när det gäller möjligheterna att kontrollera misstänkta import- eller exportpartier, innan de når den avsedda mottagaren. Utlämning av godset skulle efter dataspärrning endast få ske efter medgivande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om spärrfunktion i tulldatasystemet.
mot · GD02Sk628 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk628 av m.fl. (fp) Miljöavgifter för flyget m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T212 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att kommuner får rätt att införa särskilda områdes- eller trängselavgifter i storstäders cityområden, samt beträffande särskilda restriktioner i sådant område vid tillfälliga allvarliga utsläppssituationer, s.k. inversioner, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter för flyget, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att utnyttja investeringsfonder för begagnade fartyg. () ()
mot · GD02Sk629 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk629 av och (båda m) Skattefrihet för el-bilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T413 hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av en särskild fordonsklass för batteridrivna el-bilar i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Sk630 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk630 av m.fl. (m) Taxfreeförsäl j ningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T704 hemställs att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning. Per Stenmarck (m) Tom () () () (m)
mot · GD02Sk632 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk632 Moms på kommunala entreprenadarbeten När kommunerna har att välja mellan att handla upp åtgärder på entreprenad eller att utföra dem i egen regi, innebär det faktum att egenregiverksamheten är momsbefriad en allvarlig konkurrenssnedvridning. Om kommunen har att välja mellan att exempelvis bygga i egen regi eller upphandla bygget på entreprenad innebär detta att entreprenadalternativet drabbas av moms medan egenregiarbetet inte gör detta. Samma gäller vid upphandling av olika tjänster. kommer kommunerna visserligen att få möjlighet att lyfta av momsen men dessa medel skall inlevereras till staten. Detta torde medföra fortsatt konkurrenssnedvridning. Detta innebär troligen att fortfarande alltför ofta egenregiverksamhet kommer att väljas även där själva kostnaden för arbetet är lägre med entreprenadlösningen. Detta är bekymmersamt därför att konkurrensen då sätts ur spel, och egenregiverksamheten skyddas på ett sådant sätt att rationaliseringsmotivationen reduceras. Det är därför angeläget att finna ett system för konkurrens på lika villkor, vilket i det långa loppet leder till lägre kostnader för kommunerna och därmed skattebetalarna. Det är angeläget att staten tar initiativ till en utredning kring dessa frågor syftande till att skapa en likvärdig konkurrenssituation. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning om möjligheterna att skapa konkurrensneutralitet mellan egenregiverksamhet och entreprenadupphandling.