mot · GD02T250 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T250 av m.fl. (c) Mot. Trafik och miljö 1989/90 Bilen ger stora möjligheter 3 ... men ger också stora miljöproblem 3 MILJÖEFFEKTER AV TRAFIKEN 4 Skador på skog och grödor 5 Korrosionskostnader och vittring 6 Öresundstrafiken och miljöp 6 Olyckor med farligt gods 7 Luftvårdsplanen i södra 8 Utfasning av gamla bränslen 9 FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER FÖR EN MILJÖVÄNLIGARE FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER 10 ansvar och CEMT-arbetet 11 SVENSK HANDLINGSPLAN PÅ KORT SIKT 12 1 1989/90. Skärpta utsläppsgränser 13 Mot. Avgasrening räcker inte 13 T250 Ersätt de fossila bränslena 13 Människors möjligheter att förflytta sig har förändrats på ett revolutionerande sätt. En resa som tar kunde vara ett företag . förflyttade sig en människa inte mer än , är sträckan i genomsnitt. Det finns beräkningar som visar att den siffran kommer att stiga med fram . som samhället ställer höga krav på snabba och effektiva kommunikationer, utgör trafiken ett stort miljöproblem. har industrins miljöförstörande utsläpp minskat. För trafiken tyder dock prognoserna på att utsläppen inte minskar nämnvärt, trots reningskraven. Inom trafiksektorn finns stora miljövinster att hämta. Bilén ger stora möjligheter ... Bilén ger möjlighet till transporter på ett lätt och smidigt sätt. Den är för många människor den enda möjligheten att transportera sig mellan olika platser. Hundratusentals människor saknar alternativa möjligheter att ta sig till sitt arbete, sin fritidssysselsättning eller till släktingar och vänner. Bilen kan också medverka till att bryta isoleringen för enskilda eller grupper av människor. ... men ger också stora miljöproblem är det så att vägtrafiken, dvs lastbilar, bussar och bilar står för en betydande del av dagens miljöförstöring. av koldioxidutsläppen och av kväveoxidutsläppen kommer från vägtrafiken. I storstädernas gatumiljö står trafiken för av luftföroreningarna. Det är nödvändigt att se nackdelarna med dagens trafiksituation med öppna ögon. För att klara av att skapa en bättre miljö, måste man analysera de negativa miljöeffekterna med dagens fordon. Trafikpolitiken har präglats av brist på åtgärder för bättre trafiksäkerhet och miljöstörningar. Det har bl a lett till ökade miljöproblem och en kaotisk trafiksituation i storstäderna. Det är mot denna bakgrund viktigt att radikalt förändra trafikpolitiken i . Genom krav på bättre teknik - tidsgränser när de ska vara genomförda - ekonomiska styrmedel, kraftig satsning på järnvägen och en effektivare kollektiv trafik kan denna omläggning ske. Vid sidan av de krav som samhället ställer måste enskilda medborgare bli medvetna om och ta ansvar för att förbättra miljön. Det handlar inte minst om att medvetet försöka undvika onödigt bilåkande. 1* 1989/90. * Transporter av såväl människor som varor sker alltmer differentierat. Detta har gynnat bilen, lastbilen och flyget på järnvägens och busstrafikens bekostnad. * Samhällsplaneringen har gynnat bilen på kollektivtrafikens bekostnad. * har misskötts och fått förfalla. Dess konkurrenskraft har därmed försämrats. * Flyget har expanderat snabbt. Flyget har utvecklats till ett folkflyg genom olika rabattsystem. Persontrafiken har genomgått en enormt snabb förändring (figur 1). Det är framför allt bilen som har stått för ökningen av antalet personkilometer. står bilismen för av det totala persontransportarbetet. En tredjedel av de totala bilresorna är arbets- och tjänsteresor. Över hälften är . persontransportarbete ökade , men har sedan stagnerat något. Inrikesflygets persontransportarbete har mer än trefaldigats 1970-1986. Godstransporternas utveckling framgår av figur 2. Bilarna ökar i antal, även räknat per capita. Antalet motorfordon i världen antas bli fördubblat , dvs från 500 miljoner till 1 miljard fordon. ökar användningen av bilen. Den genomsnittliga bränsleförbrukningen har minskat , men tyvärr bröts nedgången 1988. Trängseln ökar, även på stora vägar, vilket leder till aggressivt trafiktempo och ökad bränsleförbrukning. - En stor del av miljövinsterna med förbättrad teknik äts upp av den ökande biltrafiken. - Relationen last/fordonsvikt förändras mot ett sämre utnyttjande av fordonen. - I reala termer har bilinnehavet blivit billigare och det årliga miluttaget per fordon ökar därmed. Miljöeffekter av trafiken Luftföroreningarnas hälsoeffekter Det är framför allt i tätorterna som trafiken utgör en hälsorisk. gator, i framför allt storstadsområdena, överskrids riktvärdena för luftkvali I en svensk gatumiljö står bilarna för av luftföroreningarna. Eftersom utsläppen sker i andningshöjd är dessa föroreningar relativt sett T250 mer skadliga än motsvarande utsläpp från fasta utsläppskällor. Bilavgaserna innehåller tusentals olika kemiska föroreningar som är eller antas vara skadliga för människan och naturen. Det är bl a polyaromatiska kolväten, dioxiner, bly, koloxid, ozon, kväveoxider. Dessa ämnen ger ökad risk för infektioner, kronisk bronkit, cancer, astma och allergier samt ökad påfrestning för personer med hjärt- och kärlsjukdomar. Klart är att bilavgaser är skadliga även i små mängder. Skador på skog och grödor Försurningen kan påverka växtligheten på tre sätt, dels genom att det sura regnet fräter direkt på växterna, dels genom att giftiga ämnen frigörs och dels genom att viktiga näringsämnen lakas ur marken. skogsmark har blivit 10 gånger surare. Kväveoxiderna står för en tredjedel av syrainnehållet i nederbörden över och den andelen ökar. Vägtrafiken står för mer än hälften av utsläppen av kväveoxider och kolväten i . Halten av marknära ozon har ökat över norra halvklotet , vilket kan jämföras med väg- och flygtrafikens expansion . I är marken så mättad av luftburet kväve att det har blivit obalans mellan markens näringsämnen. Kvävemättnaden leder också till att kväve läcker ut till hav och vattendrag. - Innehållet av vissa näringsämnen i marken har halverats i ex . Skogsmarken i hela har kraftigt förändrats. - Var fjärde fullvuxen gran och var sjunde tall i har förlorat en femtedel av sina barr. Träden är nu så sjuka att tillväxten minskar. - Svavel- och kvävenedfallet är 10 gånger större respektive 4 gånger större än vad naturen klarar på lång sikt (critical load). - Ozonhalterna i marknivå i södra och västra överskrider ofta den nivå där träden tar skada. , , har beräknat att en tillväxtminskning av skogen skulle orsaka minskade exportinkomster med ca . Det skulle innebära att 20-30 000 arbetstillfällen inom skogsnäringen försvinner. Forskare vid har bedömt att denna situation kommer att vara en realitet i södra och , med nuvarande utveckling. I beräknas ca 20 000 ha av den bästa åkerjorden vara blyförgiftad p g a av utsläpp från vägtrafiken. I Landskrona-området har vissa jordbruksområden förklarats olämpliga som odlingsmark. Ozonskadorna orsakar en skördeförlust i , motsvarande . Dessa skador är inte helt klarlagda i , men kostnaden uppskattas till . Vattendrag och våtmarker påverkas, vilket leder till att fiskbestånd förändras eller slås ut helt. En femtedel av 85 000 sjöar är försurade. 1989/90 T250 Korrosionsskador och vittring Luftföroreningarna påverkar också kalksten, sandsten, marmor, glas, betong etc. Det har inneburit ett förtidigt åldrande på byggnader och att ovärderliga kulturskatter har gått förlorade och historiska värden utplånats. Kväveoxider förstärker svaveldioxidens frätande effekt 20-30 gånger. Korrosionsskadorna har uppskattats till i vårt land. Koldioxid bidrar tillsammans med bl a freoner, dikväveoxid och metan till den s k växthuseffekten. Den innebär att värmestrålning från jorden stängs in i atmosfären av förorenande gaser och partiklar. Föroreningarna blir som glastaket i ett växthus. Effekten anses bli en höjning av jordens medeltemperatur med ca . Detta leder till ändrade förutsättningar för jordbruket och andra allvarliga rubbningar av dagens förhållanden. Vägtrafiken står för av utsläppen av koldioxiden och utgör därmed ett stort globalt miljöproblem. I delar av är det miljöfarliga nedfallet tio gånger större än vad naturen långsiktigt tål. Markerna i är bland de mest försurade i landet. av bottnar är redan syrefria och döda pga övergödning. Vägtrafikens kväveutsläpp är en av de viktigaste orsakerna. De största utsläppen kommer från vägtrafiken. Miljöplanegruppen vid i anser att kväveutsläppen måste minskas med . Det motsvarar trafiknivå. En bro kommer också att påverka vattenströmmarna genom . Även små förändringar kan innebära kraftiga effekter på livet i . utförde en undersökning om hastighetsberoende utsläpp. I den undersökningen framgår sambandet mellan bilens hastighet och utsläppen av koloxid, kolväten och kväveoxider. Sambandet mellan hastighet och kväveoxidutsläpp är särskilt tydligt. Sambanden visas i figur 3. Denna undersökning är den enda större som genomförts i , men den har stöd i andra undersökningar utomlands. Undersökningen visar också att utsläppen av föroreningar är avsevärt större vid ryckig körning. I en undersökning på VTI (Perby, 1989) påvisas sambandet mellan koldioxidutsläpp och hastighet. Se figur 4. Utsläppen av kväveoxider ökar med då en bil utan katalysator ökar hastigheten /h. Med katalysator är höjningen . 70 000 hushåll är drabbade av försurat brunnsvatten som fräter på ledningar och löser ut metaller som vi får i oss via dricksvattnet. Höjda aluminiumhalter kan öka risken för Alzheimers sjukdom. Buller är den miljöstörning som berör flest personer. Kombinationen av buller och andra faktorer kan ha betydligt större effekter på hälsan än enbart bullret ensamt. Enligt bor ca 3-3,5 miljoner människor i i områden som utsätts för ljudnivåer från vägtrafik som överstiger WHOs riktvärden och den nivå som angett som riktvärde vid nyplanering är (A). På motsvarande sätt störs ca 50-60 000 personer av flygbuller och ca 200 000 av järnvägsbuller. Transporternas andel av oljeförbrukningen närmar sig av totala oljekonsumtion. Utvecklingen är likartad i andra länder. Transportsektorns betydelse för samhällets förbrukning av energi är mycket stor. Olika transportmedel har väsentligt olika energieffektivitet. Nedan följer ett exempel för att jämföra olika transportmedel. En given energimängd - 10 000 kWh - kan med olika trafikmedel användas för att frakta följande antal personer eller mängd gods mellan och : Flyg (F28) 27 personer 44 personer 73 personer 220 personer Trafikmedel kWh/tonkm Långtradare 0,2 110 ton Eltåg 0,1 220 ton Källa: VTI-meddelande 567; 1988 Olyckor med farligt gods Transporterna av ämnen som kan skada människa och miljö ökar kraftigt. Det har också lett till en ökning av trafikolyckor med kemisk-tekniska produkter. Risken för en explosion vid bensintransport på landsväg bedöms som 20 gånger större än vid spårbunden transport. Många transporter med farligt gods går rakt genom stadskärnorna. PPP, Polluter Pays Principle, tillämpas i de flesta västländers lagstiftning. Den innebär att förorenaren skall betala för skador som uppstår i miljön. Förorenaren får då ekonomiska motiv att förbättra och utveckla ny teknik för att minska föroreningarna. Inom trafiksektorn kan PPP vara svår att tillämpa. Kostnaden för de ex- 7 1** 1989190. terna effekterna, dvs miljöförstöring, som förorenaren orsakar är svår att mäta. Det är då svårt att göra samhällsekonomiska bedömningar. En miljövinst av minskade utsläpp syns inte i samhällsekonomin direkt och är därför inte ett tillräckligt motiv för att t ex föra en från miljösynpunkt bättre trafikpolitik. Dagens priser på transporter speglar inte samhällets kostnader för de miljöskador som transporterna orsakar. Samhällets kostnader för vägar, övervakning, trafikolyckor och miljöskador överstiger sannolikt de skatter och avgifter som tas ut av bilismen. Detta innebär att bilismen subventioneras av samhället. De samhällsekonomiska kostnaderna för storstadsbilismen är mycket höga och har beräknats vara fem gånger högre i tätort än på landsbygd på grund av trängsel, olyckor samt hälso- och miljöeffekter. I cityområden beräknas kostnaden vara tio gånger så hög som på landsbygden. Tätortstrafikens obetalda samhällsekonomiska kostnader i har av beräknats till . Miljöförstöring kommer successivt och kostnaderna för att reparera skadorna är stora. De framtida kostnaderna är mycket svåra att bedöma. Miljön i kan tjäna som exempel på detta. Där har miljöförstöringen i vissa områden nått så långt att kostnaderna för reparation är oöverstigliga. I där vägtransporterna väntas öka och flygtransporterna fördubblas har transportfrågorna blivit brännande miljöfrågor. EG och EFTAs rådgivande kommitté har därför föreslagit en kraftig satsning på kombitrafik, dvs transport av lastbilssläp och containers på järnväg. och har vidtagit åtgärder mot transittrafiken genom länderna. Den rådgivande kommittén har föreslagit att järnvägstrafiken ska få ekonomiskt stöd för att det ska bli ett fördelaktigt transportalternativ. har stora problem med luftföroreningar. I en omfattande miljöplan för området har en rad förslag presenterats. Dessa berör samtliga föroreningskällor, men trafiksektorn uppmärksammas särskilt. Trafikens utsläpp ska minskas bl a genom förändrat fordonsanvändande och genom en storsatsning på renare bränslen. Beslut om denna miljöplan kommer att tas successivt . Största prioritet i planen har minskningar av kväveoxid- och kolväteutsläppen fått. För transportområdet föreslås att människors resvanor förändras, för att på det sättet få ned antalet fordon och därmed utsläppen. Man vill uppmuntra samåkning genom skatteförmåner och förenklad och billigare parkering för samåkare. satsar man på kollektivtrafiken. Planen ska genomföras i tre etapper. I den första ska man satsa på att utnyttja befintlig teknik och använda sig av befintlig lagstiftning. I den andra etappen skärper man första etappens åtgärder och satsar på ny teknik. I den tredje etappen förutsätter man tekniska genombrott. Planen berör bara lokala miljöproblem, och tar således inte hänsyn till globala miljöproblem såsom koldioxiutsläpp. Planen kommer med all säkerhet att få efterföljare runt hela världen. Utfasning av gamla bränslen är en stor bensinförbrukare i världen och transporter svarar för tre fjärdedelar av statens oljekonsumtion. startades ett program med syfte att undersöka möjligheterna att ersätta bensin med alternativa drivmedel. körs vissa bilmärken inblandning av metanol i bensin. Även transitbussar drivs med metanol. har och tagit fram bränsleflexibla fordon som antingen kan drivas med alkoholbaserade bränslen som metanol och etanol eller med bensin. Bilarna kan också köras på vilken blandning som helst av dessa drivmedel. Man räknar med att det 1992 ska finnas 5 000 sådana fordon i drift i . 1990 ska man börja införa nya typer av skolbussar, antingen metanoldrivna eller rena dieselbussar. Den kaliforniska energiprogram omfattar också andra drivmedel. De mest intressanta ur miljösynpunkt är eldrift med laddningsbara batterier, vätgasdrift samt eldrift med bränsleceller. I regi har undersökts vilka miljöeffekter en övergång till metanol skulle ha på miljön . Takten på nedbrytningen av ozonlagret skulle halveras jämfört med vid oförändrad användning av bensin. Dessutom innebär en övergång till metanol att utsläppen av bl a kväveoxider och aromatiska kolväten kraftigt reduceras. I har man lagstiftat om den genomsnittliga bränsleförbrukning som nya bilmodeller får ha. Den amerikanska miljömyndigheten har föreslagit att 2 000 reducera den genomsnittliga förbrukningen till per mil alternativt per mil. vill EPA sänka genomsnittsförbrukningen till per mil för alla världens bilar. På så sätt räknar EPA att växthuseffekten av bilismen minskar . På utvecklingsavdelningar finns bränslesnålare motorer som den sk Elsbett-motom. Praktiska prov visar att den drar per mil vid . Med nya motortyper och mindre energikrävande bilar kan man minska koldioxidutsläppen med en tredjedel. Men flera av motorerna i utveckling, som Elsbett-motorn, går lika bra att köra på andra bränslen som t ex råpressad rapsolja eller andra biobränslen. FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER FÖR EN MILJÖVÄNLIGARE TRAFIK Samhället måste byggas så att miljöproblem inte uppstår. består miljöpolitiken i hög grad av att reparera redan uppkomna skador. Detta är en felaktig och dyrbar politik både för samhället och miljön. Den nya politiken måste även gälla trafiksektorn. Samhället måste genom internationella överenskommelser, förebyggande insatser, samhällsplanering, lagstiftning, kontroll, miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel skapa en fullvärdig livsmiljö i ekologisk balans. Trafikpolitiken ska inriktas på att tillgodose medborgarnas och näringslivets transportbehov på ett sätt som innebär hushållning med naturresurser och är miljövänligt. Miljöskadliga transporter måste ersättas med ekologiskt riktiga, dvs miljövänliga transportsystem. Användningen av ändliga resurser, t ex fossila bränslen, måste minimeras. Det innebär att bensin och diesel måste ersättas med inhemska förnyelsebara bränslen. Trafikpolitiken måste innebära en satsning på miljövänliga och energisnåla system. Systemen ska främja ett decentraliserat samhälle och bidra till en regional balans. Trafiksystemets koldioxidutsläpp måste minska med jämfört med nivå. Kväveoxid- och kolväteutsläppen måste minska jämfört med nivå. Energianvändningen måste bli effektivare och den totala förbrukningen minska. Luftföroreningarna i storstäderna måste minska kraftigt. Innehållet av cancerframkallande ämnen i avgaserna måste bort. Vi anser att ska besluta om nya riktlinjer och miljömål för trafikpolitiken. De miljömål som satt upp är otillräckliga för att kunna garantera människors hälsa, en oförstörd natur och den globala miljön. Det räcker dock inte att fattar beslut om målen. Det krävs också en samlad strategi för hur målen ska uppnås. Den strategin saknas . Trafikbeslutet uppfyller inte de miljöpolitiska målsättningarna. De aktuella skattebesluten stimulerar inte utvecklingen av användning av miljövänliga bränslen. Målet att minska kväveoxidutsläppen och att inte öka koldioxidutsläppen har fallit platt till marken eftersom strategier saknats. För att lyckas krävs också en attitydförändring som innebär att man inser omfattningen och allvaret i miljöproblemen. Om signalerna och kraven från samhället är tillräckligt tydliga och det finns en marknad kommer med största säkerhet - vilket erfarenheten visar de tekniska lösningar som krävs för att nå miljömålen fram. Tidpunkten för att uppnå miljömålen måste fastställas för att kunna anpassa transportsystemet till målen. Strategin måste omfatta klara tidpunkter för varje delmål och vilka styrmedel som ska användas. Det är viktigt att arbetet bedrivs målmedvetet och långsiktigt. kräver miljösituationen att en rad åtgärder vidtas på kort sikt för att snabbt vända utvecklingen. Vi föreslår därför en ny trafikpolitik där viktiga punkter är: Svensk handlingsplan på kort sikt Miljöproblemen känner inga gränser. Trafiken leder till problem i alla länder. Den befarade fördubblingen av antalet fordon kommer att innebära en naturkatastrof om inte mycket hårda krav ställs på alla sorters fordon. Belastningen kommer att bli för stor för såväl havs- som luftmiljön. För att lyckas med miljöarbetet måste det bedrivas på bred front och gemensamt i samarbete mellan alla länder. har gått relativt långt i att ställa krav, men har inte tagit ställning till det globala hotet från koldioxidutsläppen. Allt talar för att nästa steg kommer att bli åtgärder mot koldioxidutsläpp. Enligt uppgift är Bush-administrationen mycket intresserad av Kalifornien-modellen. Kraven i visar på en framkomlig väg som kan ligga till grund för det internationella arbetet på trafikområdet. Det sker en omfattande handel med bilar mellan länder. Internationella överenskommelser är viktiga också för att underlätta denna handel och att sätta press på bilindustrin. Miljjökrav får inte ses som handelshinder. De länder och bilindustrier som satsar hårdast på ny teknik kommer att ha en stor marknad att försörja . Vi anser att måste agera kraftfullt i internationella fora för att få till stånd begränsningar i användningen av fossila bränslen. En viktig punkt på FNs miljökonferens i måste vara att diskutera trafikens inverkan på luft- och havsmiljöer. Dessutom måste konferensen leda till överenskommelser som leder till en global övergång till förnyelsebara drivmedel. Det är avgörande förutsättningar för en överenskommelse om en internationell klimatkonvention. Internationella överenskommelser bör ingås som förordar spårbunden transittrafik inom kontinenterna och sjöfart mellan kontinenterna. andel av utsläppen till luft och hav är globalt sett mycket liten. Det är emellertid inte rimligt att begära att andra länder ska begränsa sin export av föroreningar, om man inte tar itu med de egna problemen. Miljöproblem måste lösas på såväl lokal-, riks- som världsnivå. Alla måste bidra till miljöarbetet. måste tillsammans med andra rika industriländer vara ett föregångsland på trafikområdet. har ordförandeskapet i CEMT, den europeiska transportministerkonferensen, . Den måste utnyttja detta till att vara starkt pådrivande i miljöfrågan. Ambitionen måste vara att få till stånd gemensamma skärpningar för utsläppskraven som ska gälla hela . bör också verka för att de internationella överenskommelserna om flygtrafik ändras, så att det blir möjligt att införa miljöavgift på internationell flygtrafik. Svensk handlingsplan på kort sikt Ett antal åtgärder måste vidtas för att minska trafikens påfrestningar på miljön. Vi föreslår att följande åtgärder genomförs : - utnyttja välkänd teknik för att minska bensinförbrukningen - 80//h istället för 90//h på vägarna utom i norrlandslänen - skattebefrielse på etanol, metanol, biogas och andra biobränslen - kraftfull satsning på kollektivtrafiken - skärpta avgaskrav på bussar och lastbilar . Enligt bilfabrikanterna kan bränsle sparas genom att utnyttja bästa teknik vid utformning av motor och bil. Detta måste ske. Vi har tidigare visat på det klara sambandet mellan hastighet och utsläpp av föroreningar. Vi föreslår därför att hastighetsgränserna sänks /h till 100 respektive /h till 80. Undantag bör göras för norrlandslänen. Dessa generellt lägre hastighetsgränser bör gälla tills nya, renare motorer och bränslen fått genomslag. Hög hastighet leder också till stora olycksrisker. Därför måste och få i uppdrag att gemensamt gå igenom varje vägsträcka för att klara ut vad högsta tillåtna hastighet ska vara lokalt, med hänsyn till miljö och trafiksäkerhet. Motoralkoholer, biogas och andra biobränslen är med nu känd teknik framtidens bränslen. Det är enbart genom att använda dessa som vi kan minska nettoutsläppen av koldioxid. Genom ekonomiska styrmedel ska användningen av dessa bränslen och utveckling av ny teknik stimuleras. Vi tar inte ställning till om etanol, metanol eller biogaser var för sig eller tillsammans blir framtidens bränslen. Samtliga bör skattebefrias under förutsättning att de tillverkas av biomassa. En viktig anledning till att bilar används i så stor utsträckning är att kollektivtrafik saknas eller inte kan konkurrera med bilen. Kollektivtrafiken måste förbättras avsevärt, både vad gäller turtäthet och bekvämlighet. Det är rimligt att staten är med och betalar en del av satsningen eftersom miljöförbättringarna kommer hela till del. Vi föreslår obligatoriska regler om skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar års modell. Kraven ska motsvara USAs federala krav fr o m modeller. Skärpta utsläppsgränser för bilar, bussar och lastbilar Vi föreslår att hårdare krav ska ställas på hur mycket som får släppas ut från fordon. Fordonen ska vara lågemitterande dvs släppa ut små mängder föroreningar. I definieras lågemitterande fordon som sådana som har en teknik, eller drivs med ett bränsle, som gör att utsläppen är lika rena som vid förbränning av metanol. Vi föreslår att samma krav ställs i . Alla fordon måste uppfylla dessa krav. bör utarbeta utsläppskrav som bygger på användning av etanol, metanol och biogaser.