mot · GD02Jo743 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo743 av och (båda fp) Miljöfrågor De miljöpolitiska frågorna belyses ofta utifrån spektakulära händelser. Organiserade aktioner riktade mot myndigheter, företag eller kommuner, kan räkna med generös massmediai bevakning, medan det tålmodiga arbetet från enskilda människors sida eller från politiska organ, myndigheter och företag vanligen kommer i skymundan. Detta förhållande är inte bra. Miljöproblemen är i många fall komplicerade och är avhängiga frågor inom andra områden. Det bör också sägas att mycket hänt på miljö- och naturvårdens område; inte minst inom , som ju stått i centrum för miljöaktiviteter och miljödebatt . Enligt uppgifter från är t.ex. 725 000 invånare anslutna till avloppsreningsverk, vilket motsvarar av befolkningen. Inom samma län har bildats 100 naturreservat. Större delen av kusten är nu tillgänglig för allmänheten. Utsläppen av kvicksilver till luft och vatten har minskat drastiskt. Utsläppen av svaveldioxider och kvävedioxider reduceras i jämn takt. Med ovanstående har vi markerat att allt inte är negativt på miljöns område, att insatser börjar ge resultat, men att mycket återstår att göra. Vi tar i denna motion upp angelägna frågor i syfte att föra dessa närmare en positiv lösning. Vi har i andra motioner pläderat för satsningar på sjöfartens område och en upprustning av järnvägsnätet. Vi har i flera sammanhang yrkat på en utbyggnad av vägnätet i , i första hand när det gäller . Som ansvariga politiker går det inte att acceptera en så riskfylld att den skördar mer offer än någon annan jämförbar väg i landet. Utredningar visar att motorvägar är överlägset säkrast. Nuvarande vägstandard leder också till ryckig trafikrytm som inte sparar miljön. Skall hastighetsbegränsningar, bl.a. på motorvägar ha effekt, måste de kombineras med skärpta övervakningsåtgärder i kombination med information. Även från regeringshåll medges att hastighetsbegränsningarna inte har åtlytts av trafikanterna. Det är mycket angeläget att polisens trafikövervakning förstärks, inte bara för bevakning av hastigheter, utan för trafiksäkerheten överhuvudtaget. I särskild grad gäller detta genom . Flygtrafiken vid står för utsläpp av kväveoxider i storleksklassen . vill luftfartsverket mer än fördubbla utsläppen. är de aktuella utsläppen i och för sig inte stora, i relation till vissa industrier. Ändå är det angeläget att förbättringar görs. Avisning av flygplan och användning av glykol, urea och brandbekämpningsmedel måste minimeras. I brandbekämpningsmedel ingår tensider, som lett till fiskdöd vid andra flygplatser. Vid alla större flygplatser bör finnas anläggningar som renar utsläppen. Flygtrafiken över ger totalt kväveoxider, vilket motsvarar av de totala utsläppen i landet. När det gäller kan det antas att fordonstrafiken på platsen och biltrafiken till och från svarar för lika stora utsläpp och skador på omgivningarna som flygtrafiken. Det är angeläget att antalet fordon som behövs för att betjäna flygplatsen minskas. Ett annat problem vid Landvetter-flygplatsen och vid flygplatser överhuvudtaget är buller. En fördubbling av antalet starter väntas ske fram . Även om flygmotorerna utvecklas mot tystare gång visar undersökningar att många människor i omgivningarna störs av buller. Vi är med tanke på flygtrafikens betydelse av den uppfattningen att trafikformen skulle vinna på att vid flygplatsen skulle finnas en särskild miljöansvarig. Denne skulle svara för information till allmänheten och se till att flyget bedrev ett aktivt miljöarbete. Orenat avlopp från sillfartyg, och andra båtar, som representerar främmande nationer, går ut i havet, i en icke ringa volym och utsträckning. Det rör sig om stora båtar, flytande sillkonservindustrier, som går in i de bohuslänska hamnarna. Avloppet torde i flera fall innehålla processvatten från sillkonservberedning och latrin från manskapet ombord. Med tanke på de hårda krav som gäller från svenska konservfabrikers processvatten är förhållandet extra observerbart. Sanitära brister torde förekomma också på svenska passagerarbåtar m.fl. fartyg. Vi ser det som angeläget att gästande fartyg underrättas om svenska bestämmelser, när de anländer till kaj, eller möter lotspersonal. har tidigare fattat beslut rörande hantering av raffinerade petroleumprodukter i mottagningsledet, framför allt vid bensinstationerna. Det finns anledning att på nytt aktualisera frågan med tanke på den tröghet som präglar övergången till muffar vid bensinstationerna. Från är det de lokala miljö- och hälsoskyddsnämnderna som har övertagit ansvaret för tillsyn av drivmedelshanteringen från länsstyrelserna. I var och varannan kommun har det varit komplicerade faktorer som tillstött efter att beslut fattats. Vanligen har bensinbolagen bett om och också fått tidsfrister. I andra fall har man från bolagens sida väntat på riktlinjer för bensinåterföring som skulle utarbetas av . Dessa anvisningar lär nu föreligga. Så mycket mer tycks inte ha hänt, men miljö- och hälsoskyddsnämnderna synes nu lite varstans ta till alternativet med vitesföreläggande. I det enskilda fallet kan anledning finnas till förståelse för de kostnader som drabbar innehavare av bensinstationer. Totalt sett är det dock bolagen som har att göra de investeringar som krävs. Allt är inte heller utgifter av utsläppen går att återvinna vilket ger pengar tillbaka för kostnader man haft. Från miljösynpunkt är det ett krav att bensinbolagen finner sig i de beslut som tas, som syftar till att eliminera större delen av de kolväteutsläpp som sker vid tankningar. Enbart i kommun handlar det om . Bensinångorna är hälsofarliga men ger också ökad ozonbildning som bl.a. påverkar skogen. Vi yrkar att riksdag och regering, via , sätter press på oljebolagen att medverka till att landets bensinstationer förses med återvinningssystem. Från olika platser i kommer rapporter om att skogen dör. Skadorna är mycket tydliga och visar tendenser till snabbare förlopp. Genomgående uppmäts låga Ph-värden. Blir värdet lägre än fyra, växer inte skogen längre. Skadorna drabbar också yngre skog. I ett fall planterades 75 000 träd . Av dem återstår 10 000, de övriga har dött eller är skadade. Huruvida orsaken är att söka i det sura nedfallet med vindar västerifrån, eller om det beror på föroreningar från industrier och trafik finns inget säkert svar på. Enligt forskare vid naturgeografiska institutionen vid kan saltspridning från havsstormar vara en tänkbar orsak. Man vet att stormfrekvensen har ökat dramatiskt . Stormarna för saltet in över land. Vid västliga stormar har saltavlagringar kunnat konstateras så långt österut som i . En teori är att skogen, som är stressad, mår sämre genom att saltet medför uttorkning av barren, vilket leder till att barrets celler förstörs. Stormteorin har stöd i statistik, som visar en kraftig ökning av vindstyrkorna . Från flygfotoundersökningen som omfattade P- och O- län kunde konstateras att barrförlusterna på tall i utsatta regioner var . Vid , i i kommun, skall ett projekt starta som innebär att man sätter ett tak över en bit skog . Här skall forskare ägna sig åt att få svar på vad som händer med skogsmarken om regnet med försurande och giftiga ämnen upphör. En rad teoretiska modeller skall testas. Forskningen är föremål för stor internationell uppmärksamhet. Kostnaden för studierna och vad som i övrigt hör till beräknas till 10 milj. kr. Vi ser det som ytterst viktigt att staten i alla avseenden stöder detta forskningsprojekt, som förhoppningsvis kan ge svar på frågor som vetenskapsmän, beslutsfattare och lekmän står frågande inför. efter valet meddelas i en kommuniké att livet dör i , trots friskare vatten . Från och hörs positivare tongångar. Vattnet har större delen av 1989 varit i god kondition. Havet har återhämtat sig, tack vare goda klimatiska förutsättningar och i avsaknad av algblomning. Tyvärr finns det risk för att förbättringarna är tillfälliga. Det är utsläppen till havet som styr dess kondition. En given fara är inflöde av stora kvävemängder från jordbruk, reningsverk, industrier och trafik. Ett lite undanskymt område i jakten på kväveläckage är alla mindre vattendrag som mynnar ut i havsvikar. kommun visade sig tre mindre vattendrag vara kraftigt påverkade av utsläpp av kväve och fosfor. Prov har visat på stora överskridanden av satta gränsvärden. Samma bild tonar fram från andra kustkommuner. En bidragande faktor till de höga värdena är att på många håll har gräspartier och buskage kring åar och bäckar tagits bort och ersatts med . Det har också konstaterats att utsläppen av fosfor i mycket hög grad är att härleda till hushållen och användning av fosforrika tvättmedel. Försök på frivillig bas har gjorts av hushållen på några orter i landet - man har använt miljövänligare tvättmedel. Vid reningsverket kunde man mäta en mycket kraftig nergång av fosforhalten. Som framhållits har vårt sätt att leva och vara stor betydelse för vattenmiljön. Ändå är det de storskaliga händelserna som får hotbilden att accelerera. Dit hör de ständiga dumpningarna av avfall i , de lika förekommande vanorna att bränna giftiga sopor, det ständiga hotet om läckande oljetankers och olyckor och spill vid oljeplattformarna. kom också oroande besked om att planerar oljeletning i . Visserligen ligger planerna längre fram i tiden, men tillräckligt konkreta för att åstadkomma oro hos svenska västkustfiskare och hos turistorganisationer. Forskarna tror ändå att det skall gå att rädda . De internationella regelverken blir allt flera och pressen på regeringar att vårda vattnen ökar. För forskarnas del finns kraven kvar om ytterligare medel till uppgifter i syfte att ge alltmer förfinade och distinkta recept på hur havet skall räddas. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en förstärkt trafikövervakning,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en miljöansvarig på större flygplatser,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att utländska fartyg på besök informeras om svenska bestämmelser på det sanitära området, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyldighet för oljebolagen att förse bensinstationerna med ett återvinningssystem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödja forskningsprojektet i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna att i handeln må finnas ökad tillgång på fosforfria tvättmedel, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att via information till markägare markera betydelsen av att vattendrag får kväveskydd i form av lämplig vegetation, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att följa planerna inom den norska regeringen på oljeutvinning i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna att den forskningen skall ges resurser att bedriva verksamheten under Mot. så goda betingelser som situationen i uppfordrar till. 1 1989/90:Ju218