mot · GD02Kr18 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr 18 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. En viktig del för att bevara och föra vidare det svenska kulturarvet är en fungerande arkivorganisation. Arkivens syfte måste vara att kunna förmedla information på ett lättillgängligt sätt både till enskilda och myndigheter. Fungerande arkiv är, såsom föredraganden i prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. anför, betydelsefullt ur bl.a. rättsliga, förvaltningsmässiga samt forskningsoch kulturpolitiska aspekter. 1989/90:72 om arkiv föreslås att en arkivlag införs med de grundläggande reglerna om arkiv för såväl statliga som kommunala myndigheter vad avser bl.a. vård och gallring. Arkivlagen tar således inte upp hur enskilda arkiv skall organiseras. Vidare undantas i lagen säkerhetspolisen () från tillsyn av någon arkivmyndighet. I propositionen behandlas även de ekonomiska anslagen till och stödet till enskilda arkiv. I propositionen avvisas också bl.a. arkivutredningens förslag om inrättande av nya landsarkiv i och , omfattande respektive och ombildning av stadsarkiv till landsarkiv för m.m. I föreliggande motion behandlas lagens tillämpningsområde, tillgängligheten vid de statliga arkiven, vissa frågor inom och inrättandet av nya landsarkiv samt stödet till enskilda arkiv. Arkivlagen ger bestämmelser om myndigheternas och vissa andra organs arkiv samt om arkivmyndigheterna. I lagen konstateras vidare att myndigheternas arkiv är en del av det nationella kulturarvet. Lagen tar inte upp de enskilda arkiven, vilka också, såsom framhålles i specialmotiveringen, är en del av det nationella kulturarvet. Med hänsyn till de skilda regler som måste gälla för tillgänglighet och sekretess ges emellertid i lagen inga bestämmelser om de enskilda arkiven. Vi ansluter oss till propositionens förslag att lagens bestämmelser begränsas till att avse dels myndigheters och vissa andra organs arkiv, dels arkivmyndigheterna. Enligt vår mening bör dock i en portalparagraf anges att såväl myndighe ters och andra offentliga organs arkiv som enskilda arkiv är en del i det Mot. Avsikten med en sådan portalparagraf är att under- Krl8 stryka vikten av att stat, kommuner och landsting har ett gemensamt ansvar för den verksamhet som bedrivs vid de enskilda arkiven. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga ändringar i föreliggande lagförslag i enlighet med vårt förslag. I propositionen avvisas arkivutredningens förslag om nya landsarkiv. Föredraganden anmäler att han tillkallat en särskild organisationskommitté med uppgift att bl.a. pröva förutsättningarna för nya landsarkiv. De remissinstanser som yttrat sig över arkivutredningens förslag om en landsarkivorganisation baserad på länstanken är till övervägande del positiva, medan remissopinionen var delad till de konkreta förslagen. Enligt vår mening bör den begränsade utbyggnaden som inrättandet av ett landsarkiv i resp. innebär fullföljas omgående. Det sistnämnda landsarkivet bör ha både Norr- och som ansvarsområde. Någon ytterligare utredning vad gäller dessa arkiv är ej nödvändig. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om inrättande av nya landsarkiv i och . Enligt vår mening bör målsättningen vara att en landsarkivorganisation, baserad på länsnivå, införs. Det kan dock finnas fog för att ytterligare utreda vissa frågor, innan etablering sker i varje län. Denna utredning bör dock ske skyndsamt, och regeringen bör därefter återkomma med förslag till om en förändrad landsarkivorganisation, uppbyggd efter län. Detta bör ges regeringen till känna. har intresset för lokalhistorisk forskning ökat kraftigt i vårt land. Detta gäller för såväl s.k. amatörforskare som professionella forskare. Enligt en aktuell undersökning publiceras hembygdshistoria i , oräknat de frekvent förekommande punktundersökningarna inom social- och ekonomisk historia. Utbudet av kurser och studiecirklar i lokalhistoria växer. I propositionen betonas nödvändigheten av att tillgängligheten till arkiven ökar och medel anvisas för åtgärder att förbättra möjligheterna att utnyttja arkiven för både allmänhet och professionella forskare. Det finns dock betydande skillnader i de praktiska möjligheterna för en fritidsforskare resp. en professionell forskare att utnyttja arkiven. Fritidsforskaren har normalt endast möjligheter att utnyttja arkiven och . Dessa forskare har också ofta ett större behov av service för att kunna utnyttja den information som arkivet kan ge på ett bra sätt. Vi ser det därför som angeläget att framför allt landsarkiven ges ökade möjligheter till forskarservice genom förmedling av information, framtagning av beståndsöversikter och register samt ett ökat öppethållande utanför kontorstid. är detta öppethållande begränsat och varierar mellan olika landsarkiv. Dagens situation är också en försämring jämfört Mot. Ett av skälen till det minskade öppethållandet är landsarkivens Krl8 alltmer omfattande åtaganden mot de statliga myndigheterna. Denna utveckling har även inneburit att servicen gentemot forskarna av arkivutbildad personal minskat. Enligt vår uppfattning bör därför anvisas medel för insatser i syfte att öka arkivens tillgänglighet motsvarande sju arkivarietjänster för ett ökat öppethållande och kvällar och en förstärkt forskarservice. En sådan åtgärd skulle också öka möjligheterna att bedriva utbildning och ge kvalificerad rådgivning, och målsättningen bör vara att varje landsarkiv skall kunna hålla öppet två kvällar/vecka och . Från sida har vi i annat sammanhang yrkat ett beslut om att flytta ansvaret för folkbokföringen till de lokala skattemyndigheterna. Vi har dock inte vunnit gehör för detta. Från statens sida har man också bedömt att man inte kan klara av arkivhållningen utan bett kyrkokommunerna om hjälp. Enligt vår mening skulle ett upphävande av beslutet om en ny organisation för folkbokföringen också innebära att en bra och fungerande arkivhållning kan bibehållas. Detta bör ges regeringen till känna. Stödet till enskilda arkiv administreras av arkiv, vilken är knuten till . Stöd utgår bl.a. till tjänster, inventeringsverksamhet, upprustning m.m. I propositionen föreslås att medel för två nya bidrag till föreståndarlöner anvisas. Detta är tillfredsställande men ej tillräckligt, eftersom organiserade arkiv, vilka är kvalificerade för att få bidrag, finns i fler län. Utöver den föreslagna uppräkningen bör, för att få fullständig täckning, bidrag krävas till ytterligare sju föreståndarlöner och anslaget för detta ändamål räknas upp med ytterligare . Vi vill vidare i detta sammanhang påtala vikten av att den urholkning av föreståndarlönerna som skett åtgärdas. utgår bidrag av lönen jämfört med de som avsågs när stödet infördes. Enligt vår mening bör därför prövas om inte en modell med grundbidrag och grundbelopp skall införas för folkrörelsearkiven enligt samma grunder som gäller för museisidan. Detta bör ges regeringen till känna. Stöd från arkiv till inventeringsverksamhet har utgått . Stödet har dock varit av blygsam omfattning. Inventeringarna har också främst kunnat bedrivas i län med folkrörelsearkiv på länsnivå, där den nödvändiga organisationen . I dessa län, 14, in- 13 venteras systematiskt kommun efter kommun med sikte på att dokumentera Mot. och förteckna föreningars arkivmaterial. Utanför dessa län har inventerings- Kr 18 verksamheten varit mycket sporadisk. Stora mängder oersättliga arkivhandlingar från enskilda arkiv har gått förlorade och ytterligare material kommer att försvinna, t.ex. personarkiv, släktarkiv, gårds- och byarkiv, företagsarkiv, föreningsarkiv, om inte insatser sker omgående. En angelägen uppgift är också att inventera arkiv och samlingar som finns på museer och hembygdsgårdar. Det är enligt vår mening en angelägen uppgift att snabbt få till stånd omfattande insatser för att kunna inventera och förteckna enskilda arkiv, som inte dokumenterats. I annat fall riskerar delar av ett omistligt kulturarv att gå förlorat. En väg är att starta ett projekt med syftet att forma en nationell strategi för hur en landsomfattande inventering skall kunna genomföras, under t.ex. en tioårsperiod. Ett sådant arbete måste ske i nära samverkan med befintliga institutioner (folkrörelsearkiv, landsarkiv, näringslivsarkiv, kommunarkiv, museer, hembygdsföreningar m.fl.) och en organisation med kompetens och resurser såväl för att utbilda inventerare som att genomföra inventeringar måste byggas upp. Projektet skulle kunna stimulera till samordnade inventeringar/forskningsprojekt där även organisationer och sammanslutningar på den enskilda sektorn deltar. Sådana projekt kan eventuellt bedrivas i cirkelform enligt den modell som vi från sida genomfört i projektet bonderörelse till centerrörelse, där över 2 000 avdelningshistoriker med bl.a. redovisningar av arkivmaterial togs fram. Dessa kan sedan ligga till grund för bearbetningar och även utnyttjas av professionella forskare i deras arbete inom t.ex. historia och samhällskunskap. I sådana fall kan en samverkan mellan arkiv och högskolor vara en lämplig väg. Organisatoriskt skulle ett sådant projekt för en nationell inventering av enskilda arkiv kunna knytas till och den enskilda nämnden. Kostnaderna för att få en avsedd effekt kan beräknas till 5-10 milj. kr. Kostnade' mder ett uppbyggnadsskede kan beräknas bli 0,5 milj. kr./år. bedriver en konsultverksamhet för folkrörelseorganisationer. Insatserna sker mot en symbolisk avgift och omfattar rådgivning, stöd för upprättande av arkivplaner, gallringar, ordna och förteckna äldre arkivmaterial, utbildning m.m. De personella resurserna på för genomförande av dessa insatser är begränsade, två personer. Detta förhållande skall ställas mot att den potentiella kundkretsen är hela folkrörelsesverige, förutom arbetarrörelsen som har ett eget arkiv, vilket stöds med statliga medel i särskild ordning. I propositionen föreslås att drygt 2,1 milj. kr. anvisas till arbetarrörelsens arkiv - en uppräkning med . jämfört med innevarande budgetår. I har ett stort antal riksorganisationer deponerat äldre arkivhandlingar, bl.a. stora delar av den svenska , frikyrkorö reisen, de politiska partierna, bildningsförbunden, förbund inom idrottsrö- Mot. reisen, humanitära organisationer som , Röda korset m.fl. Krl8 Totalt har flera tusen hyllmeter deponerats. De begränsade resurserna innebär att har svårt att ordna och förteckna detta material så att det kan utnyttjas av forskare inom en rimlig tid. Enligt bedömning innebär dessutom anmälda behov för deponering av arkivhandlingar en volymökning med ytterligare . Möjligheterna för att ordna, förteckna och ställa detta material till forskningens förfogande är således mycket begränsade. Några möjligheter att levandegöra och marknadsföra det material som levererats finns inte. Det krävs mot denna bakgrund enligt vår mening ekonomiska förstärkningar till om inte stora mängder material, som uppkommit inom folkrörelseorganisationer vid sidan av arbetarrörelsen, skall gå förlorat. Rådgivningen gentemot folkrörelseorganisationer måste förstärkas för att motsvara de stora behov som finns. Vi anser att två arkivarietjänster bör inrättas vid med uppgift att svara för såväl att folkrörelseorganisationers arkiv ordnas, förtecknas och ställs till forskningens förfogande som rådgivning i arkivfrågor till folkrörelseorganisationerna. Det är enligt vår mening tillfredsställande att stödet i syfte att lösa företagens arkivfrågor förbättras, dels genom näringslivets egen fond, dels genom att enskilda nämnd föreslås få . för detta ändamål. Vi vill för vår del understryka vikten av att företagen har ett ansvar för att arkiven bevaras liksom t.ex. organisationer som SAF och Småföretagens . Det finns betydande risker att företagsarkiv skingras vid nedläggningar eller fusioner. Intresset för arkivfrågor hos företagsledare är också varierande. Ofta bedöms dessa frågor sakna betydelse för företagets verksamhet. Det krävs därför, enligt vår mening, en förstärkning av resurserna för insatser i syfte att bevara och ordna företagsarkiven. En väg är att på inrätta en central funktion liknande den som finns för folkrörelserna. För att förstärka den kompetensuppbyggnad som pågår inom näringslivet och dess organisationer bör inom kunna bedrivas en liknande konsult- och rådgivningsverksamhet som den som vänder sig till folkrörelseorganisationer. Vi anser att en tjänst för detta ändamål bör inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på proposition 1989/90:72 i denna del beslutar att arkivlagens lydelse ändras vad avser tillämpningsområde i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av den framtida landsarkivorganisationen, 15 3. att med avslag på proposition 1989/90:72 i denna del Mot. hos regeringen begär förslag om inrättande av landsarkiv för Värm- Krl8 lands resp. och i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av förbättrad service och ökad tillgänglighet vid statliga arkiv, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kyrkoarkiven, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya principer för statens bidrag till lön för föreståndare vid folkrörelsearkiven, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av den framtida inventeringsverksamheten av enskilda arkiv, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utökad service vid för folkrörelseorganisationer, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökad service till näringslivet vid uppbyggnad av företagsarkiv, 10. att beslutar att till och landsarkiven anvisa ett med i förhållande till regeringens förslag . förhöjt förslagsanslag om totalt . att fördelas i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () ()