mot · GD02Ub801 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub801 av m.fl. (m) Skolan och lärarna 1989/90 2 En politik mot bättre vetande 3 3 Moderat politik 4 4 Våra mål 5 5 Ett program för 1990-talet 5 5 Åtgärder på 8 8 Kortsiktiga förändringar 9 9 En ny lärarutbildning 10 9.1 En lärarutbildning för kunskap 11 10 Åtgärder för att häva lärarbristen 12 Svensk utbildning är i kris. Den förmår inte att åstadkomma de resultat som man borde kunna kräva mot bakgrund av de stora resurser som satsas på utbildning. välstånd och våra trygghetssystem bygger på att vi har väl utbildad arbetskraft. Med dagens utbildningsvolym och utbildningsnivå kommer att fortsätta att halka efter i utvecklingen. Moderata Samlingspartiets grundsyn i utbildningsfrågor ligger fast. Vi har utförligt analyserat utbildningens problem och givit våra motiv för förändring av skolan och den högre utbildningen. Vi avstår från att upprepa dessa argument. Vi hänvisar i dessa delar till vår partimotion 1988/89:Ub806. Vi återkommer i föreliggande motion med ett antal förslag av principiell natur. Dessa berör i första hand , dess lärare och lärarutbildningen. Den största nyheten är förslag om en förändrad lärarutbildning. vill skapa en skola där alla elever får goda kunskaper och färdigheter. För detta krävs lärare som själva har goda kunskaper. Allt tyder på att dagens lärarutbildning inte kommer att kunna leva upp till detta krav. Den nuvarande lärarutbildningen bör läggas om så att inslagen av ämnesstudier ökar. Vi föreslår därför att det skapas en ny - på ämnesstudier grundad - lärarutbildning och anvisar för detta ändamål 30 milj. kr. Vi föreslår vidare att ämnesstudier prioriteras i lärarnas fortbildning och anslår för detta ändamål 100 milj. kr. utöver regeringens förslag. Sammanlagt föreslår vi att över 500 milj. kr. anslås för ämnesinriktad fortbildning av lärare. I motionen läggs också förslag om bl.a. följande: - en ny läroplan med klara mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum - ett nytt betygssystem som redovisar elevernas kunskaper och som kan börja tillämpas - ökade valmöjligheter och skolstart - ett nytt statsbidragssystem som följer elevens val av skola - en fristående utvärdering som gör att och skolbyråkratin inte längre får ansvar för utvärdering av skolarbetets innehåll och hur skolans resurser används. Debatten om skolan måste gälla kunskaper och kvalitet - inte "driftsansvar och organisation". fanns anledning att se fram mot en positiv utveckling av skolpolitiken. fick en ny läroplan där baskunskaper och basfärdigheter sattes i centrum och där det klart deklarerades att skolan skall fostra. Dessvärre bröts denna för eleverna positiva utveckling genom att socialdemokraterna återkom i regeringsställning. Skolpolitiken blev åter ett instru ment för samhällsomvandling. Skolans kunskapsförmedlande uppgift trängdes undan av en mängd andra aktiviteter. Detta är ett svek inte bara mot eleverna utan också mot den arbetarrörelse som en gång hade höga ambitioner vad gäller utbildningen. Socialdemokraternas utbildningspolitik slår särskilt hårt mot de svaga i samhället. blev ett för skolan förlorat decennium som kulminerade i det kaos som socialdemokraterna skapade när de drev igenom kommunaliseringen av lärartjänsterna. Socialdemokraterna har inte insett att ett litet land som ohjälpligt hamnar på efterkälken om vi inte förmår fånga upp internationella strömningar och åstadkomma resultat som står sig i den internationella konkurrensen. Det allmänna måste visa att utbildning lönar sig. Det allmänna måste också respektera att kunskapsförmedling är ett intellektuellt arbete. , arbetsmiljö och resursfördelning måste självfallet anpassas till detta. På denna punkt visar socialdemokraterna genom den förda politiken en uppenbar nonchalans. Socialdemokraterna har intet lärt när de driver förändringen av skolan vidare mot elevernas, föräldrarnas och lärarnas vilja. Den socialdemokratiska utbildningspolitiken kommer inte att lyckas. måste inledas med försök att läka såren efter den uppslitande arbetskonflikten . För det krävs en annan utbildningspolitik om inte även skall bli ett för eleverna förlorat decennium. En politik mot bättre vetande Förre landshövdingen, statssekreteraren med mera Per skildrar i tidningen (2/87) det råd han gav då denne tillträdde posten som ecklesiastikminister 1945: Mitt råd till var att genom delreformer söka bryta sönder det massiva komplexet och att skapa kaos i skolsystemet, en förutsättning för att det skulle bli tillgängligt för nya idéer. , som var praktisk och såg vad som var praktikabelt, bestämde sig snabbt: - Jag kommer aldrig att hinna med en banbrytande skolreform. Jag kommer att ta itu med universiteten. Där kan jag hinna göra nytta. Så kallade universitetsreformer har därefter avlöst varandra med jämna mellanrum. Kulmen nåddes när den så kallade höskolereformen sjösattes . Det är en förskönande omskrivning att tala om krisproblem inom den högre utbildning som förmedlas som ett resultat av socialdemokratiskt reformarbete. Det aldrig påbörjade på skolans område är nu på god väg att genomföra. av trixande med skolpolitiken har socialdemokraterna tagit några raska grepp som i ett slag skapat kaos inom skolväsendet. Genom en uppslitande konflikt stängdes hundratusentals elever ute från sina skolor. Lärarnas ilska över hur de behandlas kom i öppen dag. Den skada på åstadkom kommer det att ta år att reparera. För socialdemokraterna är formen viktigare än kunskaper och individuell utveckling. - kollektivet i stället för personlig utveckling - en förment jämlikhet i stället för valmöjligheter - orientering i stället för kunskaper - aktiviteter i stället för studier - arbetsformer i stället för arbete En socialdemokratiskt styrd skola kommer därför aldrig att nå ett fullgott resultat 0111 man ser till den enskilde elevens intressen. För lärarnas del innebär socialdemokraternas prioritering att vistelse i skolan är viktigare än rimliga arbetsmöjligheter och väl förberedda lektioner. Gång på gång visas att skolan inte når de mål som även socialdemokraterna säger sig vilja främja. Det är inte lärarnas eller elevernas fel. Det grundläggande felet är att socialdemokraterna ser skolan som ett redskap för förändring av samhället. Skolan är för dem ett instrument för främjande av olika särintressen. Sammantaget leder den förda politiken till att många elever inte får de kunskaper och de möjligheter till utveckling som skolan borde förse dem med. Det är ett monumentalt misslyckande för den skola som är världens mest påkostade. Moderata samlingspartiet sätter den enskilde elevens utveckling i centrum. Vi vill att arbetet i skolan skall organiseras utifrån det övergripande målet att ge varje enskild elev så goda kunskaper och färdigheter som över huvud taget kan åstadkommas. Ett ofta anfört mål för utbildningspolitiken är att den skall ge en likvärdig utbildning utan att detta begrepp preciseras.I socialdemokratisk version tycks likvärdigheten avse likriktning av såväl organisation som utbildningsinnehåll. Vi anser att likvärdighet skall syfta till att varje elev skall få det stöd som gör att han eller hon kan utvecklas optimalt utifrån sina personliga förutsättningar. Skolan och utbildningen skall anpassas efter eleven - inte tvärtom. Elever och föräldrar måste ha möjlighet att påverka utbildningen både genom val av skola, såväl inom som utanför den allmänna skolan, och genom att välja inriktning på studierna. Om möjligheten att välja skall ha ett reellt innehåll måste statens och kommunernas bidrag till skolan vara så utformade att de föijer eleven till den skola denne väljer. I en skola som värderar kunskap måste eleverna få betyg. Vi föreslår därför att ett betygssystem som redovisar elevernas kunskaper och färdigheter införs. I en decentraliserad skola där möjligheterna att välja ökar är det angeläget att både prestationer och skolans sätt att fungera utvärderas. Vi förordar därför att det skapas en från skolmyndigheterna fristående organisation för utvärdering. All utbildning vilar på förutsättningen att det finns kunniga och engagerade lärare. Allt pekar på att kommer att få en ytterst besvärande lärarbrist. Vi föreslår nedan förändrad inriktning och ny organisation av lärarutbildning och fortbildning av lärare. anser att skolans övergripande mål kan sammanfattas i följande två punkter: - Skolan skall ge alla elever möjlighet att utvecklas optimalt i enlighet med sina förutsättningar. Hos alla människor finns förutsättningar som rätt utvecklade ger envar möjlighet att leva ett rikt liv. - Utbildningens kvalitet skall höjas så att den ligger på högsta internationella nivå. måste, som ett litet land, tillvarata alla resurser som står till buds. Den viktigaste resursen är människan. Den kunskap, balans och harmoni som en god utbildning bidrar till blir en av samhällets viktigaste tillgångar. Ett program för 1990-talet Det socialdemokratiska skolexperimentet har pågått . Det är dags att lägga om politiken för att omdana det svenska skolsystemet. Huvudpunkterna i ett sådant program bör vara följande: * Klarare mål - ny läroplan Den nu gällande läroplanen för fick när den kom åtskilligt beröm. Den var i jämförelse med tidigare läroplaner mer koncis och entydig. Erfarenheterna visar emellertid att även den nuvarande läroplanen kan tolkas så att skolans huvuduppgift - att ge alla elever goda kunskaper och färdigheter - inte ses som tillräckligt central. Till detta bidrar den växande byråkrati som ger sina tolkningar av vad skolan skall syssla med. Problemen späds på av alla dem som vill föra in nya moment i undervisningen. Samhällets utveckling och förändring leder givetvis till att skolan måste ta in nya moment i sitt lärostoff. Men skolan skall också koncentrera sig på det som är viktigt. engageras skolan i alltför mycket som kan ske . anser att läroplanerna bör skrivas om. Skolan skall ha klara mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum. Målen skall formuleras så att skolans uppgift blir tydlig och möjlig att genomföra. bör också klargöra att skolans främsta uppgift, överordnad alla andra, är att förmedla kunskaper och färdigheter. * Lärarutbildningens innehåll och organisation förändras Den ojämförligt viktigaste förutsättningen för att kunna bedriva en god utbildning är kunniga och engagerade lärare. Vi hävdar att goda ämneskunskaper i kombination med goda insikter i pe dagogik, metodik och utvecklingspsykologi är grunden för en framgångsrik lärargärning. Goda kunskaper i ämnena ger läraren en trygghet som inte kan ersättas av annan kunskap. Läraren måste alltid vara bäst i klassen. Vi redovisar nedan våra förslag till en ny lärarutbildning. * Tidpunkten för skolstarten sänks Barn är nyfikna, vetgiriga och villiga att lära. Detta bör vara vägledande för vad vuxenvärlden erbjuder dem. Rätt avpassad stimulans skall syfta till att varje barns möjligheter utvecklas. har en, internationellt sett, sen skolstart. Det är viktigt att ta tillvara den tid i barnens utveckling då de är särskilt motiverade att lära sig läsa, skriva och räkna. Vi föreslår därför att skolstarten sänks till . En tidigare skolstart ger fler elever mer kunskaper. Barn mognar olika fort. En tidigarelagd skolstart bör därför förenas med möjlighet till flexibilitet. Föräldrar bör ha rätt att uppskjuta skolstarten för sina barn om de bedömer att det passar barnen bättre. I en särskild kommittémotion om skolstarten utvecklar vi våra motiv och förslag ytterligare. Betygssystemet skall ändras så att betygen redovisar elevernas kunskaper och färdigheter. beslöt att regeringen skulle tillsätta en betygsutredning. Av de uppgifter som därefter framkommit står det klart att socialdemokraterna nu gör ytterligare ett försök att tona ner betygens roll. Detta trots att en helt överväldigande majoritet av landets föräldrar uttalat sig för betyg. I budgetpropositionen anför regeringen sitt missnöje med att den inte lyckas påverka den sociala snedrekryteringen. Regeringen konstaterar att en förändring av sociala mönster kräver inte bara mod och vilja utan även stöd och uppmuntran. Men regeringen drar inte den givna slutsatsen av sin egen analys. På grund av ideologiska blockeringar vågar regeringen inte säga det för alla så självklara: att betyg ger information och stimulans. Därmed nonchalerar socialdemokraterna dem som särskilt väl behöver stöd för att välja fortsatta studier, bl.a. de som kommer från mindre studiemotiverade hem. motsätter sig ett fortsatt utredande av betygsfrågan. Vi anser att alla nödvändiga fakta finns att tillgå. Vi kräver att beslutar om ett nytt betygssystem som redovisar elevernas kunskaper. Betyg skall första gången ges vid utgången av lågstadiet. Antalet betygssteg bör vara fler än fem. På högstadium skall betyg ges varje termin. Betyg kan användas för urval, men även andra kriterier, såsom intagningsprov och anlagstest, skall kunna förekomma vid antagning till högre studier. Krav på vilka förkunskaper som skall gälla för olika utbildningar skall klart deklareras. Betyg skall kunna kompletteras. Detaljerat förslag bör föreläggas . Ett nytt betygssystem kan därför börja tillämpas . Möjligheterna att välja skola är i praktiken mycket begränsade. I finns ett fåtal fristående skolor. I den allmänna skolan finns särskilda möjligheter bara på gymnasienivå och främst för den som har fallenhet för musik, idrott eller schack! Många skulle säkert vilja välja en skola där man satsar på naturstudier, kultur, matematik eller språk. Andra kan föredra en eller en Waldorf- eller Montessoriskola. Många skulle tycka det vara praktiskt att kunna välja en skola som ger barn och föräldrar gemensamma resvägar. Vi anser att elever och föräldrar skall ha en möjlighet att välja skola. Genom valfriheten blir bra skolor efterfrågade, vilket i sin tur skapar ett tryck att förbättra verksamheten på övriga skolor. Ett fritt val av skola i kombination med ett nytt bidragssystem skulle innebära en stimulans för skolverksamheten som sådan. Det skulle också ta bort den känsla av maktlöshet som många föräldrar känner t.ex. när barnen inte trivs i "sin" skola. De statliga bidragen för utbildning bör läggas om så att de följer elevernas val av skola. Denna rätt till bidrag skall gälla oavsett om valet är en fristående skola eller ett val av skola inom det offentliga skolsystemet. Den rörliga delen av de kommunala kostnaderna bör också följa elevens val av skola. Ett sådant system kan skapas med utgångspunkt från de faktiska skolkostnaderna i olika kommuner och kommundelar. Därigenom skapas också bättre möjligheter att ha kvar skolor i glesbygd. Valfriheten ger i kombination med ett nytt bidragssystem också helt andra förutsättningar för dem som vill driva en fristående skola. Att "öppna eget" ter sig för många som en främmande tanke. Många lärare bär emellertid på visioner om hur de skulle vilja driva en skola - visioner de i dagens system inte har någon chans att förverkliga. anser att det skulle vara till fördel för både elever och lärare om det fanns fler alternativa skolor. Elevernas förutsättningar att lyckas i sina studier ökar om de kan välja kurser efter eget intresse. Detta är särskilt viktigt på högstadiet. Valmöjligheter skall inte begränsas till vissa ämnen utan fördjupning skall kunna förekomma även i ämnen i den ordinarie timplanen. Vissa elever borde, genom att välja inslag av självstudier, kunna få bättre möjligheter till individuella studieprogram. Skolan bör, enligt vår mening, tillsammans med eleven och föräldrarna fortlöpande upprätta enkla studieplaner för varje elev. Den svenska skolan disponerar utomordentligt stora resurser. Om resultaten av undervisningen låg på samma höga nivå som resurserna skulle svenska elever ha världens bästa kunskaper. Enligt statistik ligger på tätplats vad gäller kostnader för utbildning. satsade 1986 av sin bruttonationalprodukt på utbildning. Motsvarande andelar var för till exempel 6,6, 6,7, 5,5, 4,6, 5,4 och av BNP. Antalet elever per vuxen i skolan ligger på en mycket låg nivå. Lärartätheten är också hög i ett internationellt perspektiv. Att personalen inte finner resurserna tillräckliga beror på att en mängd regler förhindrar en effektiv verksamhet. Det gäller att klart ange skolans mål, att minska regleringen och överlåta åt skolans personal att genomföra undervisningen i de former den anser ger de bästa resultaten. 1 en kommittémotion rörande vissa budgetfrågor på utbildningsområdet föreslås förändringar som ökar dels resurserna för undervisning, dels skolornas och lärarnas möjligheter att själva besluta över hur resurserna skall användas. * Fortbildning för kunskap Vi har ovan konstaterat att goda ämneskunskaper är den viktigaste grunden för lärarens verksamhet. Av detta skäl bör även fortbildningen inriktas på att ge lärarna aktuella och relevanta kunskaper i de ämnen som de undervisar i. Fortbildningen av lärare måste därför läggas om. Alla lärare bör få erbjudande om att delta i ämnesinriktad fortbildning om sammanlagt minst 20 poäng . Genomgången fortbildning bör också få genomslag vid lönesättningen. Vi anser det självklart att hög kompetens också skall erkännas i en differentierad lönesättning. Mer kunskap och särskilt ansvar skall ge mer lön. Vi föreslår att anslagen för ämnesinriktad fortbildning höjs med 100 milj. kr. utöver regeringens förslag. * Skolan skall utvärderas Det är inte lämpligt att den organisation som ger verksamheten dess förutsättningar också svarar för utvärdering av resultaten. En fristående organisation för utvärdering av skolan bör därför skapas. Denna utvärdering bör dels gälla skolarbetets innehåll, dels visa om skolans resurser används på ett rationellt sätt. Enighet råder om att skall lägga fast målen för skolan. På bör övervägas hur stort det allmännas inflytande över undervisning och skolorganisation därutöver behöver vara. Det saknas i en debatt om hur långt det allmännas inflytande skall sträcka sig. I införs nu en central läroplan. En sådan har inte funnits tidigare och reses frågor av flera slag: Behövs centrala beslut för att fastställa omfattningen av olika ämnen? Bör staten medverka till att fastställa vad som är nationens historia? Hur många ämnen kan pressas in på en vanlig arbetsvecka? Enligt vår mening skall fatta beslut om skolans mål och huvuduppgifter. I frågor som dessa förekommer emellertid knappast någon debatt i vårt land. Över huvud taget finns en enligt vår mening märklig intern förnöjsamhet vad gäller den svenska skolan. När det kommer signaler om förändring, som t.ex. den nu pågående försöksverksamheten i gymnasieskolan, rättar kommunerna snabbt in sig i ledet och tävlar om att få genomföra försöken, trots att förutsättningarna för verksamheten är ytterst oklara. I kämpar föräldrar och lärare intensivt för att skapa alternativ till det statliga skolsystemet. Den svenska skoldebatten handlar om ekonomi eller organisation medan frågor om alternativ, innehåll och kvalitet sällan lyfts fram. Moderata samlingspartiet anser att den svenska debatten nu måste föras över till att gälla kunskap och kvalitet i stället för detaljer och organisation. Från många håll reses krav på att skolan skall engageras i de mest skilda frågor. Det mesta kan påverkas genom utbildning. Men kraven leder till en anhopning av lärostoff och att ytlig orientering ersätter fördjupning och förståelse. Skolans huvuduppgifter bör, enligt vår mening, fastställas centralt. Men vi måste också våga diskutera vad skolan inte skall engageras i. En verklig decentralisering åstadkommes inte genom att besluten förs från en central till en lokal politisk nivå. Inflytandet över skolan måste föras över till elever, föräldrar och lärare. Då blir alla skolor alternativa. De kan utveckla sin egen profil. Först då skapas ett genuint engagemang för skolan och för utbildningen. Möjligheterna att delta i internationellt inriktade studier måste öka. Med den nu ökande rörligheten över gränserna har det blivit ännu viktigare än tidigare att också svensk utbildning bedrivs så att kan ta emot studerande utifrån. En internationaliserad utbildning skall inte vara förbehållen dem som har råd att resa utomlands. Den svenska utbildningen måste hålla en kvalitet som ligger på en högklassig internationell nivå. Eftersom utgör ett litet språkområde är utbildning i främmande språk av stor betydelse. Av samma anledning bör bättre bemöda sig om att ge invandrare en utbildning som leder till att de genom sina unika språkkunskaper bidrar till att utveckla vårt gemensamma välstånd. diskuteras karriärsystemets effekter på utbildningsområdet. Den lärare som är en skicklig pedagog tas som regel raskt bort från uppgiften att undervisa skolelever och inlemmas i stället i den stora skolbyråkratin. gör skolans karriärsystem skickliga pedagoger till projektadministratörer och byråkrater. Skolan behöver ett system som värdesätter duktiga pedagoger så att de blir kvar i läraryrket. Genom de många riktade bidragen uppstår i skolan en mängd verksamheter som i många fall får positiva effekter för eleverna. Emellertid finns det en risk för att projektinsatser styr bort från det som borde utgöra skolans vardag. Att skapa goda förutsättningar för inlärning och att ge eleverna goda kunskaper är, eller borde vara, skolans huvuduppgift. Genom att utnyttja de möjligheter som finns går det att ganska omgående förändra skolsituationen. Möjlighet finns att redan nu låta barn börja skolan året innan de fyller . Denna möjlighet utnyttjas mycket sällan, trots att skolan borde anpassa sitt arbetssätt till eleverna och inte tvärt om. Några egentliga hinder för en tidigare skolstart med hänvisning till barnets mognad borde inte föreligga. Möjlighet bör, enligt vår mening, finnas att lokalt besluta om betyg utöver dem som skall ges enligt läroplan. Om lärare och föräldrar är överens om att betyg bör ges vid någon tidigare tidpunkt bör detta kunna ske. En generös inställning till möjligheten att välja skola skulle omgående kunna leda till en bättre skola och en bättre utbildning för många elever. går åter mot en period av lärarbrist, trots att få saker borde vara så lätta att förutse som det framtida behovet av lärare! Uppemot en tredjedel av dem som antagits till lärarutbildning saknar full kompetens. Många kompletterar nu sina gymnasiekurser som de deltar i lärarutbildningen. Särskilt svårt är det att få sökande till utbildning med inriktning mot naturvetenskap och matematik. Flera undersökningar har därtill visat att många lärare är beredda att lämna läraryrket och övergå till annan verksamhet. Om bara en liten del av alla dem som övervägde att lämna yrket under konflikten sätter sina planer i verket blir följderna för skolan och undervisningen mycket allvarliga. Eleverna har rätt att få en undervisning av god kvalitet. Detta kräver behöriga och välutbildade lärare. Att en sådan självklarhet inte slår igenom i de politiska besluten är en präktig skandal och ett svek mot våra barn och ungdomar. förmår inte den nya lärarutbildningen att locka tillräckligt många kvalificerade sökande. En orsak kan vara utbildningens konstruktion och bristande information om vilka förkunskaper som krävs. En annan och mer oroande förklaring är att intresset för läraryrket också speglar hur ungdomar uppfattar samhällets inställning till skola och utbildning. Ett samhälle som anser att utbildning och kompetens är viktigt för nationens framtid experimenterar inte med sina skolor och elever på det sätt som skett i under snart . Skälen till att så få söker till lärarutbildning hänger givetvis samman med den status som läraryrket har och den tillfredsställelse som arbetet kan ge. De unga människor som skall välja yrke har haft mycket goda möjligheter att bilda sig en realistisk uppfattning om lärarbanans för- eller nackdelar under sin egen skoltid. utbildas de första kullarna i en ny grundskollärarutbildning. har konsekvent hävdat att denna utbildning borde ha fått en annan utformning. Problem uppstår bland annat genom att alla lärare tvingas spänna över alltför många ämnen och årskurser.