mot · GD02N347 · 1990-01-25 00:00:00 — För att aktivt komma till rätta med miljöproblemen i länet är det viktigt att industrin aktivt medverkar till att med bästa kända teknik komma till rätta med miljöutsläppen och få ner dem till ett minimum. Samspel mellan industrin och miljötillsynsmyndigheterna är en förutsättning för detta. Gränsvärdena för miljöutsläpp måste successivt skärpas allteftersom bättre teknik utvecklas och utnyttjas. Industrin måste bidra till att öka skyddsåtgärderna för att förebygga skador på människans hälsa och miljö. Företag vars avlopp innehåller miljöfarliga ämnen ska inte få anslutas till det kommunala avloppsnätet. Istället skall de själva eller tillsammans med annan miljöfarlig verksamhet rena sitt eget avlopp. Industrins reningsverk ska ha samma krav som de kommunala. Varje företag måste upprätta en budget över hur miljöfarliga ämnen skall hanteras i den egna verksamheten och var de slutligen hamnar. I takt med att industrin förändras och tekniken förbättras måste givna tillstånd av naturvårdsenhet omprövas. En kombination av skärpta gränsvärden med ekonomiska styrmedel såsom miljöavgifter påskyndar den miljötekniska utvecklingen i industrin. Nya industrietableringar med miljöfarlig verksamhet bör därför inte tillåtas koncession utan att absolut bäst kända teknik utnyttjas. Här bör miljöskyddslagen tillämpas strikt. I detta fall anser vi att de koncessionstillstånd som givits Saabs fabrik i inte uppfyller dess kriterier enligt miljöskyddslagen. Istället för de lösningsmedel som enligt koncessionsnämnden ges tillstånd att släppa ut innebär användningen av känd teknik att enbart bör accepteras. Trafiksystemet måste bli miljövänligare Trafiken är den dominerande föroreningskällan i våra tätorter. Också när det gäller försurning och långväga effekt från luftföroreningar är trafiken av stor betydelse. I svarar transportsektorn för mer än hälften av utsläppen av kväveoxider och kolväten. Det är mot denna bakgrund som den ökade satsningen på ett spårbundet kommunikationsnät i bör ses. Luftföroreningar, läckage av oljor liksom slitage av däck och vägbanor gör att vägtrafiken i hög grad bidrar till förorening av dagvatten. I flera länder svarar trafiken för av det totala utsläppet av kväveoxider. Resten kommer från industriprocesser och från värme- och elkraftverk. I är trafikens andel . I produceras närmare kväveoxider . Kväveoxiderna och andra delar av bilavgaserna skadar både natur och människor. Avgaserna kan också bilda skador både på natur och människor. Avgaserna kan också bilda nya ämnen som är Det gäller t.ex. ozon som bildas av kväveoxider och kolvä- Mot. ten som särskilt drabbar skogen. Olika luftföroreningar i kombination förstärker varandras skadeverkningar. I tätorter utsätts växterna för en blandning av luftföroreningar. Skador inträffar redan vid låg koncentration av ozon. Det är inte bara fordonen själva som släpper ut skadliga ämnen. Också bensinen avdunstar och avger kolväten på sin väg från tankbåtar och raffinaderier, via bensinstationer och till bilens bensintank. Avdunstningen sker här främst under de varma sommarmånaderna. Ett av målen för en ny trafikpolitik måste vara att minska mängden farliga utsläpp. Ny teknik som katalytisk rening är ett steg på vägen. Miljövänliga och energisnåla motorer måste utvecklas med nya miljövänliga bränslen. Metoder för att återföra bensinångor vid depåer och bensinstationer i större tätorter måste introduceras . Kombinationen ny teknik och en satsning på alternativ till landsvägstrafiken är det enda möjliga sättet att skapa långsiktiga positiva effekter. Valfrihet och alternativa kommunikationssätt inom länet måste skapas. Här spelar utbyggnaden av kollektivtrafiken en viktig roll. Trafikens miljöproblem är nu så betydande och fordrar så genomgripande insatser att planerna och investeringarna i de framtida trafiksystemen spelar en avgörande roll. I bor ca 1 miljon människor. Flertalet av dessa är koncentrerade till tätortsområdena i sydvästra . Till detta kommer en betydande inpendling från övriga delar av länet. Kommunikationssystemet i har under i ökad utsträckning koncentrerats till landsvägstrafiken och då framför allt till privatbilismen, medan det befintliga järnvägsnätet successivt reducerats eller ersatts med busstrafik. Detta är vare sig ur miljösynpunkt eller ur ekonomiskt synpunkt en tillfredsställande utveckling. En målsättning måste vara att minska vägtrafikflödet genom en kraftig satsning på ett modernt inomregionalt kollektivtrafiksystem. En utbyggnad av den järnvägsbundna kollektivtrafiken i länet är därför en viktig och angelägen miljöfråga. Ansvariga myndigheter och företrädesvis Länstrafikbolaget bör upprätta en handlings- och tidsplan för en sådan satsning. Nej till bro - ja till tunnel Det är bl.a. mot bakgrund av den akuta luftvårdssituationen i framför allt södra som bestämt säger nej till en landsvägsbro över . Den ökade privata biltrafiken, som en landsvägsbro över skulle innebära och som också Örresundsdelegationens utredning visar, skulle ytterligare drastiskt öka utsläppen av framför allt kväveoxider och kolväten. Undersökningar som från danska myndigheter gjorts i samband med projekteringen av en fast förbindelse vid Stora Bält visar vilka negativa följder på vattenströmmarna i och ett brobygge skulle kunna få. Eftersom Stora Bält och ingår i samma havsvattensystem kan motsvarande effekter av en förväntas. Istället bör en fast förbindelse över i första hand ske i form av en borrad järnvägstunnel vid den s.k. KM-leden. Enligt vår uppfattning är en borrad järnvägstun nel under i förhållande till en landsvägsbro lönsammare ur före- Mot. tags- och samhällsekonomisk synpunkt. Det är det också ur miljöpolitisk N347 synpunkt och som del i ett effektivt person- och godskommunikationssystem. Med ett inomregionalt moderniserat järnvägssystem i regionen och med utbyggnaden av SJ :s stamnät skulle tillsammans med utbyggnaden av gods- och persontrafiknätet med snabbtåg som sker i med bl.a. den s.k. under Engelska kanalen ett miljövänligt intereuropeiskt kommunikationsnät kunna skapas. Vår uppfattning är att målsättningen bör vara att skapa ett modernt, inomregionalt trafiknät med järnvägen som stomme. En vidareutveckling av det s.k. Pågatågsnätet bör kunna svara för en betydande del av den inomregionala pendlingstrafiken. För att kunna åstadkomma ett effektivt inomregionalt trafiksystem bör en huvudman skapas för läns- och tätortstrafiken i . I samband med omorganiseringen av SJ och länshuvudmännens övertagande av vissa delar av bannätet bör en huvudman skapas som svarar för hela länstrafiken inom respektive län. Med tanke på den förväntade expansion och utveckling som storstadsregionen kan väntas få de närmaste decennierna är ur inte minst miljösynpunkten utbyggnad av ett effektivt, kommunikationssystem viktigt. En utbyggnad av ett miljövänligt kommunikationssystem i storstadsregionen måste därför vara av riksintresse. I likhet med vad som skett för länstrafiken i bör särskilt statsbidrag utgå för utbyggnad av länstrafiken i . Flygets miljöpåverkan måste minska I en nyligen genomförd undersökning av väg- och trafikinstitutet (VTI) visas att av alla transportmedel avger flyget mest avgaser och drar mest energi per personkilometer. Framför allt är det ämnena kolväten och koloxid som är betydande från flyget. Ett annat växande problem är de kväveavrinningar ut i vattendragen och markerna som åstadkommes genom ämnet urea, som används för att smälta isen på flygbanorna . På sprids ca urea för att smälta isen på flygbanan. Denna mängd motsvarar ca bundet kväve. Resultatet blir betydande kväveutlakningar i vattendrag och marker. Ämnet urea har visat sig bidra till en betydande kväveavrinning till de runtomliggande sjöarna. Vidare används på flygplatsen i ca glykol för avisning av flygplanen. Även på detta område är det viktigt att åtgärder vidtas för att minimera eller helt eliminera utsläppen. En fast anlägging för avisning av flygplan bör därför byggas på . Utifrån vad som här anförts föreslås ett handlingsprogram för miljöförbättrande åtgärder i som kan sammanfattas enligt följande: - att blir ett miljöskyddsområde - att skärpta svavelkrav vid förbränning av andra bränslen än olja införs att de totala svaveldioxidutsläppen minskas från nuvarande till Mot. att kväveoxidutsläppen minskas från nuvarande nivå på till att freon förbjuds och att en importavgift införs att konsekvensanalyser genomförs av för alla nya anläggningar som kan bidra till nya miljöutsläpp. Det kan gälla såväl förbränningsanläggningar som industrianläggningar att skatter och avgifter på drivmedel utformas på att sätt som gynnar kollektivtrafiken och användningen av miljövänliga fordon att användningen av naturgas utvecklas och att den fram skall svara för att vindkraft, spillvärme, industrins mottryckskraft och biobränslen framför allt i kraftvärmeverk får en ökad roll i den totala energibalansen att minst en fullskaleanläggning för etanolproduktion etableras i regionen att konsekvensanalyser av befintliga tillståndsprövade anläggningar blir föremål för omprövning och åsätta nya gränsvärden att inventering och konsekvensanalyser sker av anläggningar som saknar tillstånd enligt miljöskyddslagen eller enbart utgjorts av s.k. anmälningsärenden att regionalt system för övervakning av luftkvaliteten byggs ut att kommunernas trafikplaneringsprogram för orter med mer än 15000 invånare blir föremål för prövning för att begränsa bilavgaserna att kollektivtrafiken byggs ut och moderniseras att i samband med det förändrade huvudmannaskapet för det regionala järnvägsbannätet en gemensam huvudman för kollektivtrafiken i respektive län skapas att statsbidrag utgår för en rejäl satsning på kollektivtrafiken i regionen i likhet med vad som gjorts för att en fast Öresundsförbindelse utformas som en borrad tunnel i KM-leden för spårbunden trafik - en satsning som bör integreras med det europeiska trafiksystem som byggs i där den s.k. ingår att hastighetsövervakningen skärps i de båda länens riks- och länsvägar att en bättre samordning sker när det gäller att planera, bygga ut och driva kollektivtrafiken mellan de båda att i kommunernas energiplaner miljövänligare energislag såsom vindkraft och biobränslen får en utökad roll. Framför allt gäller det biobränslenas roll i utbyggnaden av kommunala kraftvärmeverk och satsningen på nya drivmedel att kollektivtrafiken i tätorterna i regionen successivt övergår till miljövänligare fordon. Nya bussar som upphandlas bör drivas med vegetabiliska bränslen eller andra miljövänliga drivmedel att kommunala energiverk driver en taxepolitik som stimulerar användningen av miljövänligare teknik - att inventering sker av hanteringen inom industri av kemikalier, lösnings- Mot. 1989/90 medel och färger N347 - att alla större reningsverk i länet skall uppnå reduktion av organisk substans och fosfor - att mindre reningsverk skall uppnå reduktion - att särskild kvävereduktion införs vid alla reningsverk i länet så att 75procentig reduktion kan ske - att reningsverkens utsläpp av miljöfrämmande ämnen och tungmetaller minskas kraftigt - att till reningsverken inte tillföra sådant industriellt avloppsvatten som inte är behandlingsbart i verken - att utsläpp av närsalter såsom fosfor från de organiskkemiska industrierna utmed minimeras - att motsvarande reningskrav som ställs på de kommunala verken också ställs på industrins avloppsvattenutsläpp - att användningen av bekämpningsmedel minimeras - att kontroll av bekämpningsmedelsrester i avloppsvatten och grundvatten kontinuerligt genomförs - att jordbrukets växtnäringsläckage halveras till 1995 - att avfallsproblemen uppmärksammas redan i produktionsprocessen - att ren granplantering minimeras och bland- och lövskogsplantering ökar - att avfallsanläggningar i regionen uppfyller högt ställda krav på miljösäkerhet - att källsortering införs i samtliga avfallsanläggningar - att naturvårdsenhet ges kraftigt ökade resurser både avseende kontroll och tillsyn som rådgivning och förebyggande åtgärder, samt - att öppna hearings ordnas av naturvårdsenhet i samband med tillståndsgivning för större utsläppskällor inom länet med berörda myndigheter och tillståndssökande - att inrättas som världens första internationella miljöuniversitet - att marinbiologisk forskning upprätthålls i och ett Östersjölaboratorium inrättas vid den skånska sydkusten. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera näringslivet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en skånsk aktiebörs, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etableringen av teknik- och forskningscentra i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio () () 1 1989/90:T243 2 1989/90:Jo856 () () () nen anförts om nödvändigheten av offensiva insatser för att utveckla infrastrukturen i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens delansvar i utvecklingen av infrastrukturen i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fasta förbindelser över ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser på miljöområdet i för att förbättra naturmiljön i regionen,2] [att hos regeringen begär förslag om en handlingsplan för miljöförbättrande åtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen.2]