mot · GD02T231 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T231 En av grundförutsättningarna för utveckling i en region och samspel med andra är bra och tillgängliga kommunikationer. För att utveckla näringsliv, arbetsmarknad, kompetensförsörjning och kulturliv måste transportsystemet fungera både för människor och gods. Ett rundare får inte enbart vara en slogan. Resurser måste nu på allvar sättas in för att med kraft nå resultat för Ett rundare . Mer av bilismens skattepengar måste avsättas för bättre vägar. Företagen i och i får inte hamna i skuggan av utan vi måste skaffa oss snabba och pålitliga transportvägar - det gäller både flyg, järnväg och vägar. I ett län som med stora avstånd och gles bosättning har goda kommunikationer en avgörande betydelse för samhällsutvecklingen. har landets längsta allmänna grusvägnät - och Norrlandslänens största antal boende i glesbygd. Totalt har även landets längsta vägnät med statsvägar och dessutom 1 skogsbilväg. Anslagen till vägbyggande har minskat kraftigt vilket inneburit en stark kvalitetssänkning. har länet, trots att man har landets längsta statsunderstödda vägnät - - erhållit landets lägsta bidrag för både byggande och driftsunderhåll. En nedrustning som bildligt talat satt sina spår i vägbanan. i länet har undersökt behovet av upprustning av grusvägnätet. Med ett årligt ökat tillskott av 75 milj. kr. 750 milj .kr. skulle grusvägslängden minska med . Stamvägnätet omfattar enbart E 4. Om vi menar allvar med att sammanbinda regioner - kust och inland - måste även genomgående vägar som E 79 och ingå i ett nationellt stamvägnät. Om ett livskraftigt och differentierat näringsliv i länet skall finnas och om turism ska kunna expandera behövs en hög och jämn standard på vägnätet. Så är inte fallet . En grov inventering visar att en tredjedel av länets vägar har brister året Under vissa år är mer är av länets statsvägnät ej farbara för tunga Mot. transporter på grund av bärighetsproblem under tjällossningen. Därtill skall även läggas behovet av att stärka förbindelserna mellan grannländerna och genom förbättrade tvärkommunikationer med en god vägstandard. Särskilt utgör E 79 en farlig transportsträcka. Många av vinterturisterna kommer från via Vasa-färjan till ttenfjällen. Vägstandarden håller inte måttet för att tillgodose en god trafiksäkerhet. Särskilt vägen mellan och , där vägbredden under en sträcka endast är . E 79 - Blå vägen - är en viktig trafikpulsåder med en betydande tung lastbilstrafik. Det finns förutom E 79 en rad andra vägar som behöver upprustas t.ex. och sträckan m.fl. grusvägar, vars standard är under all kritik. I utgör bilen det viktigaste transportmedlet. av allt resande sker på vägarna med bil. Kollektivtrafiken kan inte täcka behovet av resande till arbetsplatsen, skolan, butiken på grund av länets struktur. Sammantaget behövs en ny beräkningsmodell för att skall få erforderliga medel för ökad bärighet, underhåll, beläggningar och brobyggande. Anslaget för länsvägarna bör därför uppräknas, vilket måste ske genom omfördelning, budgetåret 90/91. Vägarna E 79 och bör ingå i ett nationellt stamvägnät. För grusvägarna bör ett särskilt program för förbättringar upprättas. Beredskapsanslagen som tidigare i stor utsträckning kunde användas till förbättringar och upprustning av vägnätet bör nu åter användas på detta sätt och i ökad utsträckning komma till del. Järnvägsnätet är dåligt utvecklat i och motsvarar långt ifrån vad som krävs i ett modernt samhälle med snabba och miljövänliga kommunikationer. Enligt min uppfattning bör järnvägen ha förutsättningar att vara ett konkurrenskraftigt transportmedel även . Energiförbrukning och kostnader för miljön kommer att mer påverka valet av transportmedel. Norra stambanan har en avgörande roll framförallt som godstransportör. Det ökade godsflödet har medfört kapacitetsproblem. Trots investeringsplan för att öka kapaciteten och åtgärder därmed, kommer stambanan inom snar framtid att nå kapacitetstaket. SJ har för sin del lagt förslag till nya investeringar inför 2000-talet. I detta ingår en utbyggnad av Bottniabanan, sträckan . Enligt min åsikt bör nu på allvar prövas förutsättningar för att knyta samman Norrlandsstäderna upp till med Bottniabanan. En utredning bör tillsättas för att utreda allmänna förutsättningar men även de finansiella och därmed pröva alternativa finansieringsvägar. Byggandet av en Bottniabana skulle vidga möjligheterna att sammanföra breda arbetsmarknader och svara upp mot kraven på en ökad godshantering. måste även framgent räkna med ett solidariskt stöd från samhället för dess fortsatta existens. Banan har betydelse både för den bofasta befolkningen och för att öka framkomligheten till inlandet för turism. Tvärbanorna skulle genom tillkomsten av Bottniabanan ges en ökad betydelse. Umeå-Vännäs-Vindeln-Lycksele-Storuman skulle tillsammans med kunna utgöra ett både vitalt och miljövänligt alternativ till landsvägstrafik. Detsamma för sträckan till /. Staten måste även framgent gå in med ekonomiska medel för fortsatt drift på länsjärnvägar och även för sovvagnstrafik upp till övre . Transportstödet utgör ett viktigt regionalpolitisk instrument men från effektivitetssynpunkt finns skäl att se över dess utformning. erhåller t.ex. träindustrin transportstöd men däremot inte gruvindustrin. De små och medelstora företagens möjligheter att få tillgång till bra transporter med rimliga priser måste stödjas. Även persontransportstödet har betydelse för de små företagen med långa avstånd till marknaden. Jag föreslår att en särskild utredning kommer till stånd för att senare lägga konkreta förslag som får ta ställning till. Flyget får erfarenhetsmässigt en starkare ställning ju längre resan är. I relationer mellan går hälften av resorna med flyg men mellan . Den interna Norrlandstrafiken behöver utvecklas ytterligare med tätare turer. fyller redan funktionen som ett flygnav inom genom sitt läge och som lokaliseringsort för regionala funktioner, där särskilt och skapar stora kontaktbehov. årsredovisning 1987/88 visar att passagerarökningen via är den kraftigaste i . passerar 0,5 milj. passagerare . Om ett nytt flygnav för att avlasta trafiken på skall etableras och om tillgängligheten för människorna i norr skulle förstärkas så bör flygnavet placeras i . Men även behovet av förbindelser mellan de nordliga delarna av , och måste stärkas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna betydelsen av utveckling av transporter och kommunikationer i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att en ny beräkningsmodell införs så att skall få erforderliga medel för ökad bärighet, underhåll, beläggningar för vägarna och för brobyggande, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omfördelning av anslaget till länsvägarna för /91, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att vägarna E 79 och bör ingå i ett nationellt stamvägnät, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att ett särskilt åtgärdsprogram för förbättringar av grusvägarna tillkommer, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsanslagen för vägbyggandet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att utreda förutsättningarna för byggandet av Bottniabanan och därmed även pröva alternativa finansieringsvägar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att fortsättningsvis bör erhålla statligt ekonomiskt stöd, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till drift av tvärbanorna och sovvagnstrafiken till , 10 att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning om transportstödets utformning tillsätts, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att ett nytt flygnav bör förläggas till .