ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf21 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf21 med anledning av prop. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. De förslag som lämnas i propositionen innebär ett första steg mot en effektivare rehabilitering och ökade möjligheter för försäkringskassorna att verka i detta syfte. Åtgärderna är mycket angelägna för de enskilda personer som berörs liksom för försäkringskassornas rehabiliteringsarbete. Jag välkomnar därför förslagen. I propositionen föreslås dock att en försöksverksamhet genomförs med förenklade rutiner för beräkning av sjukpenning i samband med arbetsgivarinträde vid vissa företag inom det privata avtalsområdet. Avsikten med försöksverksamheten är att finna ett system som bättre än det nuvarande gör arbetsgivarinträde hanterbart också inom den privata sektorn. Bedömningen av rätten till sjukpenning samt sjukkontroll m.m. skall, enligt vad som framgår av propositionen (sid 17), även i försöksverksamheten göras av . Det har kommit till min kännedom att den försöksverksamhet med arbetsgivarinträde som med anledning av propositionen redan planeras vid SKF i och i innebär att inte längre kommer att ansvara för den försäkringsmässiga prövningen. Detta är ett avsteg från principen om oförändrad administration som angav i sin framställning till . Med den inriktning på försöksverksamheten som nu diskuterar förstärks intrycket av att den är ett led i att - inom det privata avtalsområdet - införa en arbetsgivarperiod, vilket innebär att arbetsgivarna helt tar över ansvaret för de korta sjukfallen. En sådan utveckling vore olycklig, då den tidiga information får i samband med de korta sjukfallen är mycket värdefull i kampen mot ohälsa. Det har visat sig att många av de långa sjukfallen ofta föregås av korta sjukperioder. Med tidig kännedom om sjukfallen kan gripa in och agera i rehabiliteringssyfte. Den förenkling som skulle bli en av effekterna av förslaget i propositionen och som skulle öka möjligheter att bedriva ett aktivt rehabiliteringsarbete, kan i själva verket komma att innebära - om systemet med arbetsgivarperiod byggs ut - att grunden försvinner. Även ur ren rationaliseringssynpunkt är förslaget tveksamt. Den rationaliseringseffekt som beräknas i propositionen kommer att fördelas mycket ojämnt över landet. För att företagen skall kunna gå med i ett arbetsgivarinträde förutsätts att de är av en viss storlek. De försäkringskassor som omfattar många mindre före- Mot. tag kommer endast att uppnå en mycket blygsam rationaliseringseffekt om Sf21 För att uppnå en effektiv rehabilitering, och därmed minska samhällets kostnader för sjukförsäkringen, måste även fortsättningsvis fullt ut ansvara för och handlägga även de korta sjukfallen. Frågor kring överkompensation vid sjukdom m.m. måste vara möjliga att lösa på annat sätt än genom att utvidga arbetsgivarinträdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med arbetsgivarinträde inom det privata avtalsområdet.
mot · GD02Sf213 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf213 Ersättning från det allmänna försäkringssystemet för psykoterapibehandling Under den allmänna motionstiden /89 framfördes via samtliga riksdagspartier 14 motioner angående ersättning för behandling hos legitimerade psykoterapeuter. Alltfler riksdagspolitiker har börjat uppmärksamma den djupa orättvisa, som drabbar de människor som behöver sjukvårdsbehandling av psykiska skäl jämfört med somatiska. Från både samhällsekonomisk, rättvise- och jämlikhetssynpunkt borde det vara en medborgerlig rättighet att, till en för vårdsökaren rimlig kostnad, erhålla vård oavsett ohälsans art. Ändå resulterade förra årets motioner för berörda patienter endast i att av den totala sjukvårdsbudgeten tillfördes dem. I ljuset av de nya undersökningar som visat på att av sjukskrivningarna är föranledda av psykiska skäl, mot av somatiska, framstår denna promille som än mer upprörande. visar dessa siffror den enorma kostnad som psykisk ohälsa tillfogar samhället - både vad betrffar mänskligt lidande och ekonomiskt. Det är också cyniskt när staten tillskjuter 90 milj. kr. för övervakning och kontroll av sjukanmälda personer, när man tillskjuter 19 milj. kr. för psykologisk hjälp. Vill man inte att det skall ges möjligheter till psykologisk hjälp, dvs. i många fall bota orsaken till frånvaron? Det hjälper ju inte att enbart gå på symptomen. Sett ur strikt ekonomisk synvinkel skulle en adekvat och kvalificerad hjälp vid psykisk insufficiens minska sjukfrånvaron, dyrbara inläggningar på psykiska kliniker, onödiga läkarbesök, medicinberoende etc. på ett drastiskt sätt. Lägg därtill minskat produktionsbortfall, ökad effektivitet, färre vikarier etc., så blir det närmast en truism att en anslutning av de legitimerade psykoterapeuterna till försäkringssystemet skulle finansiera sig självt om. Många legitimerade psykoterapeuter har erhållit sin långa och gedigna utbildning via den statliga utbildningen för psykoterapeuter med som utfärdare av legitimation efter lämplighetsprövning. Man frågar sig osökt; varför utbilda personer till så kvalificerad kompetens i ett så svårt yrke och sedan inte vilja veta av dessa tjänster? Eller vill man utnyttja tjänsterna men slippa betala för dessa genom att överlåta till den enskilda personens privatekonomi för avgörande om han/hon kan få behandling? Om det senare är sanningen ber jag att få upprepa min fråga från min motion 1988/89, om detta kan anses försvarbart? Jag vill också fråga, om detta förfaringssätt är moraliskt riktigt? Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att lösa ersättningsfrågan för behandling utförd av legitimerad psykoterapeut via det allmänna försäkringssystemet. 1989/90 Sf213
mot · GD02Sf214 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf214 av och (båda fp) Subventionerat frikort för sjukvårdskostnader kan en persons uppgifter för läkarkostnader och medicinkostnader begränsas till ca . om man använder sitt 15kort. Man får hel stämpel vid köp av medicin på recept om kostnaden överstiger . får man emellertid betala maximikostnaden på . för ett recept. Vid läkarbesök får man en hel stämpel vid en kostnad av . Vid sjukgymnastik erhålles halv stämpel då man betalar . Vid hembesök betalar man . och erhåller då en stämpel. Man kan få frikort när man har 15 hela stämplar. 15-kortet följer inte kalenderåret utan kan påbörjas vid vilken tid som helst. Det nu rådande systemet är opraktiskt och svårhanterligt. För många blir det alltför omständligt att samla stämplar vid läkarbesök, andra behandlingar eller medicininköp för att få underlag för ett frikort. i har föreslagit att det skall införas en möjlighet att köpa ett frikort till subventionerat pris, när man vet med sig att man står inför en serie behandlingsinsatser . Frikortet skulle innebära att behandlingar/medicinköp blir kostnadsfria det närmaste året. Varken apotekspersonal eller personal inom sjukvårdens receptioner påminner om 15-kortet - det får ligga i den enskildes eget intresse. Detta kan negativt drabba vissa handikappgrupper och äldre personer med dåligt minne, t.ex. personer med senildemens. För dessa skulle det föreslagna frikortet vara betydligt lättare att handskas med. Frikortet skulle också innebära att familjer får lättare att överblicka sin ekonomiska situation. Möjligheten att mot erläggande av viss engångsavgift kunna köpa frikort som avser vissa behandlingssituationer bör därför utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående frikort för sjukvårdskostnader. () () 1989/90 Sf214
mot · GD02Sf215 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf215 Pensionsbevis till sjuk- och förtidspensionärer Förutom ålderspensionärer finns i ungefär 390 000 förtids- och sjukpensionärer. Som alla andra pensionärer har dessa möjligheter att få vissa rabatter t.ex. vid resor på SJ, med flyg och ibland på buss. Likaså får de mot uppvisande av pensionsbevis rabatter vid fotvårdsbehandlingar, måltider på , en del teeaterföreställningar osv. Den vanliga ålderspensionären har ingen svårighet att med ett vanligt IDkort styrka sin pensionsålder, men när det gäller sjuk- och förtidspensionärer är det mer komplicerat. Dessa får inget pensionsbevis utan endast ett beslut om pension på ett vanligt A4-papper, där det dessutom står hur stor pensionen är, hur stor tilläggspensionen är, hur stort pensionstillskottet är och om sådant inte utgår - varför. För att få de fastställda rabatterna måste förtidsoch sjukpensionärerna visa upp detta pensionsbeslut. Det kan uppfattas som både diskriminerande och nedsättande av en sjukeller förtidspensionär att behöva vara tvungen att visa sitt pensionsbeslut, av vilket deras ekonomiska situation kan utläsas, för att få de rabatter man har rätt till. erhöll sjuk- och förtidspensionärer ett enkelt pensionsbevis men upphörde det efter beslut av som då också uppmanade försäkringskassorna att inte utfärda sådana handlingar. har inte för avsikt att återinföra ett dylikt pensionsbevis och det är endast ett fåtal försäkringskassor som medverkar till att utfärda pensionsbevis efter begäran. Eftersom det för många sjuk- och förtidspensionärer är önskvärt med ett pensionsbevis borde eller försäkringskassorna automatiskt tillhandahålla pensionsbevis till dessa pensionärer. Det torde knappast för någon sjuk- eller förtidspensionär vara trevligt att behöva redovisa sin ekonomiska situation för att få möjlighet att utnyttja en fastställd rabatt. Ett pensionsbevis till dessa pensionärer behöver ej heller medföra någon större kostnad. En billig lösning skulle kunna vara att underst på pensionsbeslutet införa några rader som kan användas som pensionsbevis. Denna nedre del skulle såsom en talong kunna avskiljas från pensionsbeslutet och därmed ge ett fristående pensionsbevis. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pensionsbevis automatiskt utfärdas för sjuk- och förtidspensionärer. jelte (fp) 1989/90 Sf215
mot · GD02Sf216 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf216 av och (båda c) Flexibel sjukskrivning Enligt 3 kap. 7 § AFL utgår sjukpenning vid sjukdom, som orsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning av arbetsförmågan utges hel sjukpenning, i annat fall halv sjukpenning. Läkare har därmed bara möjlighet att sjukskriva en person helt eller till hälften. Det har från många håll framkommit önskemål att även kunna sjukskriva en person mera flexibelt t.ex. 25-procentig eller 75-procentig sjukskrivning. En sådan mera flexibel sjukskrivningsmöjlighet skulle ge stora nationalekonomiska vinster, men framför allt skulle rehabiliteringsmöjligheterna vid bl.a. långtidssjukskrivningar öka och det mänskliga lidandet skulle minska. På olika håll i landet har en försöksverksamhet med flexibel sjukskrivning prövats. Detta har bl.a. skett i . I försöket deltog försäkringskassor, företagshälsovård, arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer samt länsarbetsnämnden. Enligt vad vi erfarit, har försöken slagit väl ut. Därför borde lagen ändras så, att en flexibel möjlighet för sjukskrivning borde ges till alla läkare i landet i rehabiliterande syfte. Denna uppfattning delas också av rehabiliteringsberedningen, som följt resultaten av försöksverksamheten. Förslaget bör genomföras . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 3 kap. 7 § AFL, att flexibel sjukskrivning möjliggörs enligt motionens förslag. () () gotab 99433, 1990
mot · GD02Sf217 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf217 Ersättning för vård i hemmet av utvecklingsstört barn 1989/90 Sf217223 Förälder till barn som behöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp har rätt till vårdbidrag. Barnets vårdbehov skall vara . Vårdbidraget kan utgå med ett helt, halvt eller fjärdedels belopp beroende på hur stort tillsyns- och vårdbehovet är. Helt vårdbidrag motsvarar beloppet för en hel förtidspension till ensamstående samt pensionstillskott. Viss del av vårdbidraget kan bestämmas vara ersättning för merkostnader. Denna ersättning kan fastställas till fyra olika nivåer - 17, 34, 50 eller av basbeloppet. Den del av vårdbidraget som ersätter merkostnader är skattefri medan den del som avser barnets vårdbehov är skattepliktig. Barn kan få förtidspension eller sjukbidrag. För merkostnader kan handikappersättning utgå. Om barnet vistas på institution kan föräldrarna få bidrag, när barnet tillfälligt är hemma. Det gäller om barnet vårdas hemma i minst per kvartal eller i minst . Bestämmelserna om vårdbidraget finns i lagen om allmän försäkring, 9 kap. 4-5 §§. Det maximala beloppet för helt vårdbidrag är . Redan nu är bidragsnivån otillräcklig, särskilt i situationer då en av föräldrarna tvingas avbryta eller överge ett förvärvsarbete. Följdverkningarna av den stora skattereformens finansiering, med åtföljande inflationsutveckling, kommer att förvärra situationen för familjer som försätts i en dylik situation då vi vet att vården av ett handikappat barn ställer mycket stora krav på familjen. Det här exemplet bland många andra visar som från moderat håll påpekats i annat sammanhang - att man inte borde ha finansierat skatteomläggningen på det sätt som sker. Det är uppenbart att nya beräkningsgrunder måste införas som leder till en mer generös ersättning till familjer som hamnar i en dylik utsatt situation. Tiden bör nu vara mogen - inte minst med tanke på effekterna av skatteuppgörelsen - att åtminstone höja bidragsnivån så att bidraget vid hel förmån kan komma att motsvara lägst två och ett halvt basbelopp. bör således göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya beräkningsgrunder för ersättning för vård i hemmet av utvecklingsstört barn. 1989/90 Sf217
mot · GD02Sf218 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf218 av m.fl. (c) Delpension till egenföretagare Delpension kan den egenföretagare erhålla som är om han varit förvärvsverksam och haft en pensionsgrundande inkomst under och arbetat minst 5 av . Delpensionen räknas fram genom att man tar snittet av de 3 bästa av de 5 senaste årens intjänade pensionspoäng + 3 poäng för basbeloppsavdragen under dessa . Egenföretagare skall för att erhålla delpension minska sin arbetstid och förvärvsinkomst med . Den kvarvarande arbetstiden skall alltid uppgå till minst 17 och . Krav ställs på att egenföretagaren skall kunna styrka arbetstidsminskningen. Han skall visa vilka arbetsuppgifter som annan övertagit t.ex. utarrendering, försäljning, lejd arbetskraft, överlåtelse etc. Kan inte arbetstidsminskningen styrkas på ett trovärdigt sätt utgår ingen delpension. Pensionsunderlaget utgör i regel hälften av den genomsnittliga inkomsten före arbetstidsminskningen. Delpensionen utgår av pensionsunderlaget, dvs. För en lantbrukare kan det vara svårt att göra sig av av förvärvsarbetet utan att minska på och hacka sönder produktionsgrenar. Möjlighet bör därför finnas att t.ex. minska endast på en produktionsgren vilken kan utgöra av arbetsinsatsen. Som exempel kan nämnas avyttring av djurbesättning. Om denna minskning utgör av arbetsinsatsen krävs en ytterligare minskning för att delpension skall erhållas. Dessa kan innebära att en ny produktionsgren skall minskas och på så sätt inte längre vara lönsam. Löntagarna har möjlighet att minska sin arbetsinsats efter andra gällande regler än egenföretagare. De kan välja arbetstidsminskningen bara de håller sig inom ramtiden - lägst 17 tim./vecka och högst 22. Lantbrukarna skulle i mycket större utsträckning än kunna utnyttja delpensionsförsäkringen om en liknande möjlighet gavs dem. 1* 1989190. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om egenföretagares möjlighet till delpension. () () () 1989/90 Sf218
mot · GD02Sf219 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf219 av () Tillfällig föräldrapenning har en förälder rätt till ersättning från försäkringkassan när barnets ordinarie vårdare är sjuk. Men vid närmare granskning visar det sig att föräldrar som har sina barn i familjedaghem har ett sämre skydd. Problemet uppstår när barndagvårdarens egna barn är sjuka och ingen vikarie finns att tillgå. Barnets egna föräldrar måste då stanna hemma, men de kan inte få ersättning från på grund av att det inte är det egna barnet som är sjukt. Detta är ett problem som kan vara mycket ekonomiskt betungande för den enskilde, inte minst i glesbygden där det är svårt att finna vikarier eller annan alternativ barnomsorg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning till föräldrar när dagbarnvårdares barn är sjuka.
mot · GD02Sf220 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf220 av och (båda c) Föräldrar har rätt till ersättning från om dagbarnvårdare^ där man har sitt barn placerat, blir sjuk. Ersättning utgår med särskild föräldrapenning så att föräldrarna själva kan vårda sina barn. Detta fungerar bra. Blir däremot dagbarnvårdarens egna barn sjuka, så att det inte är möjligt att lämna barnen där, utgår ingen ersättning till föräldrarna från . Det förekommer därför att oriktiga uppgifter lämnas som t.ex. att dagbarnvårdaren säger att hon/han är sjuk, eller så sjukskriver sig föräldern för att med ersättning kunna stanna hemma och ta hand om sitt barn. Detta är oacceptabelt och inkonsekvent! Förälder eller dagbarnvårdare skall inte behöva lämna oriktiga uppgifter för att få särskild föräldrapenning. Reglerna behöver ändras. Om problemet inom den kommunala barnomsorgen inte kan lösas genom omplacering till någon annan dagbarnvårdare som känner barnet, borde bestämmelserna ändras så att föräldrar skall kunna få särskild föräldrapenning när familjedaghemmet är stängt på grund av dagbarnvårdarens eller dennas barns sjukdom. Detsamma gäller, när daghem stängs på grund av sjukdom hos personalen eller av andra plötsligt uppkommande orsaker. En utredning bör därför tillsättas med uppgift att lägga fram förslag i enlighet med vad som framförts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av förutsättningarna för att föräldrar skall kunna vårda egna barn och få tillfällig föräldrapenning, då familjedaghemmet eller daghemmet är stängt på grund av sjukdom.
mot · GD02Sf221 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf221 av m.fl. (fp) Pappaledigheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs att hos regeringen begär förslag om förlängning av mäns fristående rätt till ersättning i samband med barns födelse från 10 fr.o.m. . () () () ()
mot · GD02Sf222 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf222 av och (bådamp) De flesta som påverkats, förgiftats eller blivit akut sjuka med symptom som de anser kan härledas till kvicksilver från deras amalgamfyllningar måste själva bekosta provtagningar, besök hos hänvisningstandläkare och den eventuellt efterföljande amalgamsaneringen. En generösare tillämpning av tandvårdstaxan skulle behövas i dessa fall. Patienternas erfarenheter är att det varit svårt att få ersättning för byte av amalgamfyllningar. regler har ändrats. kan patienter med dokumenterad allergi, cellförändringar i munslemhinnan (s.k. lichenförändringar) eller kvicksilverförgiftning få sina amalgamfyllningar utbytta utan kostnad. Dessa patienter tillhör kategori 1. Till kategori 2 hör de patienter som själva begär utbyte av sina fyllningar på grund av att de misstänker ett samband mellan sina långvariga sjukdomssymptom och amalgamet. De här patienterna kan få bytt sina fyllningar enligt vanlig tandvårdstaxa om en specialisttandläkare har gjort en utredning av patientens tillstånd och uteslutit en odontologisk orsak till patientens besvär. Dessutom skall en specialistläkare i allmänmedicin, internmedicin, neurologi, psykiatri, yrkesmedicin eller medicinsk rehabilitering ha gjort en medicinsk utredning av patienten. Läkaren förutsätts därvid ha gjort en helhetsbedömning av patientens situation och dokumenterat den i ett utlåtande. Detta skall utmynna i ett uttalande om att det är tillrådligt att byta ut amalgamfyllningarna med hänsyn till patientens allmänna hälsotillstånd. Först härefter kan patienten få sina fyllningar utbytta mot vanlig tandvårdstaxa. Den s k bevisregeln som gäller vid arbetsskada bör överföras till amalgam. Detta skulle innebära att samband mellan kvicksilver och akuta problem anses föreligga om inte betydligt starkare skäl talar emot. Besök hos nänvisningstandläkare inklusive undersökningar bör i försäkringshänseende hanteras lika som vid besök hos vanlig läkare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utfärda föreskrifter om att samband mellan amalgam och sjuklig påverkan skall anses föreligga om inte betydligt starkare skäl talar emot, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att besök hos hänvisningstandläkare inkl. undersökningar bör hanteras på samma sätt som hos vanlig läkare, 3. att hos regeringen begär att får i uppdrag att via tandvårdstaxan förenkla möjligheten att byta ut amalgamfyllningar vid misstänkt kvicksilverförgiftning. () () 1989/90 Sf222
mot · GD02Sf223 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf223 av och (båda c) Undantagandepensionärer Vissa pensionärer, som begärt undantagande från ATP , bestraffas när de uppnår pensionsåldern och skall uppbära ATP-pension. De får inte - som andra pensionärer - sin pension utbetald med utgångspunkt från de avgifter som betalats in för den pensionerades räkning. Pensionsbeloppet minskar olika mycket, beroende på vilket år man är född. Möjligheten att begära undantagande togs bort 1981. De som blir drabbade är sådana som haft undantagande från ATP men sedan gått in i systemet. Vid beräkning av deras tilläggspension (ATP) påförs de straff enligt bestämmelserna i 12:2 samt 15:1. För pensionstagare född sker ingen straffberäkning. Pensionstagare född straffas med 1/10 han inte tillgodoräknats pensionspoäng eller gått förlustig mer än en gång. Född 1916 bestraffas med 2/10 osv fram till födda , som bestraffas med 9/10. Den som är född bestraffas med 1,0. Då undantagandet upphörde , anslöts alla som är födda eller senare till tilläggspensionsförsäkringen. De befriades från straffberäkningen. Födda fick ha undantagandet kvar. Återkallelse kunde emellertid göras av den som ville. Straffberäkningen kvarstår dock för personer födda . Ett exempel: En person som är född och som haft undantagande från ATP får sin pension förändrad enligt följande: För en som är född är erforderligt antal år med pensionspoäng normalt 26. För personen i exemplet ökas talet 26 med 0,6 vederbörande haft undantagande, alltså 26 + 15x0,6 = 35. Pensionen minskas i motsvarande grad. Det kan inte vara rimligt att den person som är född och haft undantagande men återkallat sitt undantagande skall straffas, medan en person född eller senare helt befrias från straff. Genom att undantagandet är borttaget borde straffberäkningen helt försvinna. Straffet var sannolikt till för att avskräcka personer att göra undantagande. Det borde vara rimligt att en person, där arbetsgivaren eller han själv betalat avgifter, får behålla sin intjänade pension. 1989/90 Sf223 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändrring av ATP-reglerna att den bestraffning sorn nu sker av vissa pensionärer upphör. () () Samtliga som har haft undantagande bör behandlas lika. Åtminstone bör de som återkallat sitt undantagande få straffet upphävt. bör ge regeringen i uppdrag att förändra reglerna så att alla behandlas lika och på ett rättvist sätt. gotab 99477, 1990