ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U638 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U638 av m.fl. (c) En global miljöfond, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs 1. att beslutar att regeringen tar initiativ till en global miljöfond i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att begär att regeringen hos kräver en gemensam nordisk miljölagstiftning utifrån högsta ambitionsnivå, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en internationell luftvårdsfond, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den finsk-svenska gränsälvskommissionen utvidgas till att omfatta även luftföroreningar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella åtgärder mot försurningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöattachéer, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tar initiativ till att förklara som internationell naturpark, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för att rädda regnskogarna, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att skall ratificera den internationella havsrättskonventionen . 1989/90 U638 gotab 99884, 1990
mot · GD02U639 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U639 av och (båda s) Situationen i 1989/90 Den historiska bakgrunden i liknar de övriga centralamerikanska ländernas. Efter att ha frigjort sig från blev alltmer ekonomiskt beroende av . förändrades den ekonomiska strukturen i landet, då kaffeodlingen introducerades. Mängder av bönder och indianer förlorade sin jord till storgodsägare, som började odla kaffe på jordar som förut använts för att odla föda till befolkningen. Landets befolkning har levt och lever under icke demokratiska förhållanden. Förtrycket och övergreppen mot befolkningen i måste få ett slut. Folket i har vid ett flertal tillfällen gjort uppror och 1980 enade sig oppositionen i de två organisationerna FDR och FMLN. FDR (Demokratiska Revolutionära Fronten) utgör den politiska delen, medan de fem väpnade grupperna enade sig i FMLN. FDR-FMLN har under hela sin tid arbetat för en fredlig, politisk lösning på konflikterna. 1983 lade FMLN det första förslaget till dialog med regeringen. Detta tillbakavisades dock. De val som hållits i har, enligt internationella observatörer, skett under anmärkningsvärda former och valfusket har varit omfattande. har oroligheterna och konflikterna ökat i styrka. Urskillningslöst har man bombat och beskjutit rent civila mål. Fattigbostadskvarter har bombats, i beskjutits, sex jesuitpräster mördats och många folkliga ledare har försvunnit. I av internationell avspänning och en pågående demokratiseringsprocess i är det viktigt att även uppmärksammar problemen i bl.a. och uttalar sitt stöd för en rättfärdig lösning på det salvadoranska folkets problem och fördömer all utländsk intervention i interna angelägenhet. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs U639 att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till det salvadoranska folket.
mot · GD02U643 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U643 av m.fl. (vpk) Minnesår i solidaritet med indianer 1492 - ett skamligt jubileum 1992 skall 500-årsminnet av upptäckt firas, bl.a. med en världsutställning i , där även skall delta. Det är med blandade känslor som vi går att fira detta jubileum, för dessa har varit folkmord, utrotningen av indianerna i Nord- och . Det finns olika beräkningar på hur många indianer som dödats. En del hävdar att det är så många som 75 miljoner. I varje fall är det världshistoriens största folkmord. Det är ett folkmord som fortsätter än i denna dag. Indianer stängs inne i reservat, i människoovärdiga förhållanden. De fråntas sin kultur. De körs bort när urangruvor exploateras, när huggs och bränns ner. Vpk föreslår att 1992 inte endast ska ihågkommas som en stor upptäckt utan som en påminnelse om de oförrätter som tillfogats och tillfogas ursprungliga innevånare. Vi föreslår att en kommitté tillsätts för att utforma detta minnesår i en anda av solidaritet med de överlevande indianerna och deras kamp för mänskliga och kulturella rättigheter. Vpk ämnar återkomma med förslag till ett särskilt bistånd - förslagsvis 500 milj. kr., dvs. folkmord - till indianer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om tillsättande av en kommitté för att 1992 genomföra ett minnesår i solidaritet med indianer. (vpk) (vpk) 1989/90 U643
mot · GD02U649 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U649 av m.fl. (fp, mp) Stöd till fredsplan Tibetanerna kämpar en förtvivlad kamp för sin existens. Den kinesiska ockupationen, som varat , har inneburit massinvasion av kineser, industrialisering och en militarism, som hotar att förinta inte bara den tibetanska kulturen och religionen utan även det tibetanska folket som sådant. Den kinesiska ockupationen har bl.a. inneburit en massinflyttning av kineser, vilket medfört att de ca 6 miljonerna tibetaner blivit en minoritet i sitt eget land. Nyheter från rapporteras ytterst knapphändigt eftersom det i praktiken råder besöksförbud för utlänningar. Fredliga demonstrationer, som den , slås ner brutalt av kineserna med massarresteringar och tortyr. De munkar och nunnor, som organiserat demonstrationen där man krävde ett oberoende , blev grymt straffade. De kinesiska myndigheternas grymma behandling av och tibetanerna har uppmärksammats av . Trots kinesernas hårda ockupationsstyre av arbetar för att försöka åstadkomma en fredlig lösning på konflikten. För dessa strävanden belönades han med . har presenterat en fredsplan i fem punkter, som stöds av internationella organisationer, av och av den amerikanska kongressen. Fredsplanens fem punkter är följande: - skall förklaras som en fredszon och de kinesiska trupperna skall dras tillbaka, - Den pågående invandringen av kineser måste upphöra, - Tibetanerna skall återfå sina grundläggande mänskliga och demokratiska rättigheter och de politiska fångarna skall friges, - ekologi måste återuppbyggas och skyddas och måste upphöra med att använda för kärnvapenproduktion och för förvaring av kärnavfall, - En dialog mellan och måste inledas om framtida status och förhållandet mellan de tibetanska och kinesiska folken. , vars befolkning bara är något större än den tibetanska, men som åtnjuter trygga ekonomiska och politiska förhållanden, kan genom sin neutralitet och genom sin roll som FN-medlare i internationella konflikter göra mycket för att stödja tibetanernas kamp för mänskliga och demokratiska rättigheter. Ett sätt är att i olika internationella sammanhang uttala sitt stöd för fredsplan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att stödjer fredsplan. () () () ()
mot · GD02U650 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U650 av m.fl. (vpk) De rådande förhållandena i innebär fortsatta grova brott mot de mänskliga rättigheterna. Offentliga avrättningar av människor är stående inslag i den iranska vardagen. Dessa sker med motiveringen att det handlar om narkotikabrottslingar. Den samlade oppositionen hävdar att detta är osanning och endast en förevändning för att avrätta politiskt oliktänkande. Tyvärr är den verkliga situationen den som oppositionen hävdar. Framför allt är det vänsterpolitiker som avrättas på detta sätt. Även om det i en del fall skulle handla om narkotikahandlare är dödsstraffet helt förkastligt och måste fördömas. sitter det tusentals politiska fångar i de iranska fängelserna och riskerar att avrättas. I fängelserna förekommer grov tortyr. Anhöriga nekas rätten att besöka sina fängslade anhöriga. När avrättningar ägt rum meddelas de anhöriga i bästa fall, i många fall förtigs vad som hänt med fången och än värre, i de fall då man meddelar att avrättning ägt rum, får anhöriga inget besked om var stoftet av den avrättade finns. Man överlämnar den avrättades tillhörigheter under förnedrande former. En pinsam tystnad över de gröva brotten mot mänskliga rättigheter som prästregimen i gör sig skyldig till råder från regeringar både i väst och öst. Det är sant att , när nu kriget avslutats med , är ett intressant land att göra affärer med. Stora investeringar för återuppbyggnad av landet krävs. Svenska företag och andra länders företag i väst och i öst står på kö för att få komma med och tjäna pengar. I regel så föregås handels- och investeringsavtal med besök av olika länders regeringsrepresentanter, så också från . har äntligen gått med på att acceptera FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter. meddelade i FN att FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter fick komma till . Flera länder upphörde då med sin kraftiga kritik mot , däribland . Detta agerande är ett svek mot alla de som lider under prästregimens brutala förtryck. Vad motiverar ett sådant agerande? Så länge som förtrycket 1989/90 U650 Med hänvisning till det anförda hemställs att uppmanar regeringen att verka för att brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna uppmärksammas i alla internationella sammanhang. (vpk) (vpk) (vpk) pågår är det också vår skyldighet att hålla kritiken vid liv ända fram tills att brotten mot de mänskliga rättigheterna upphör. Noterbart är dock att ännu har den iranska regimen inte släppt in FN:s särskilde rapportör.
mot · GD02U651 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U651 Den glädjande utveckling mot ökad demokrati och ökad respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna, som vi nu upplever i , gäller inte i . Landet styrs av en totalitär socialistisk regim under ledning av partichef , som inte tillåter några demokratiska reformer. Regimen slår hårt och skoningslöst ner varje försök till opposition mot förtrycket. Den som kritiserar regimens förbud att utöva religion eller kritisera de politiska och ekonomiska förhållandena i landet, riskerar långa fängelsestraff eller till och med dödsstraff. Den som utan tillstånd försöker lämna landet riskerar fängelsestraff . På grund av en mycket sträng censur i landet är det svårt att få klarlagt alla fall av grava brott mot mänskliga rättigheter. Men redovisar i sin årsrapport många allvarliga övergrepp. Trots hot om repressalier växer en begynnande opposition upp i landet. ryktades om oroligheter bland studenterna i och rapporterade jugoslavisk press om demonstrationer. Personer som lyckats fly från landet berättar om offentliga hängningar i flera albanska städer. De avrättade har fått hänga kvar som varnande exempel. Den albanska regimens övergrepp och brott mot mänskliga rättigheter måste tas upp till offentlig behandling av FN. har som ett demokratiskt land och som medlem i ett särskilt ansvar att påtala kränkningar av människors frihet. har tidigare stött ett förslag i FN att ta upp Albanienfrågan till behandling. Det är nu viktigt, att med kraft fortsätter att verka för att brott mot mänskliga rättigheter blir behandlade av FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall fortsätta att verka för att brott mot mänskliga rättigheter behandlas i FN:s kommission för Mot. 1989/90 mänskliga rättigheter.
mot · GD02U652 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U652 av och (båda s) rätt till självbestämmande utgör en provins inom . historiska band till är dock svåra att klarlägga. Under vissa perioder har säkert dessa band existerat. Det kan dock i hög grad ifrågasättas hur omfattande dessa etiopiska, eller rättare sagt amhariska, band var . upprättade 1889 den italienska kolonin i området längs . Liksom moderna historia börjar så gäller det också moderna historia. och utvecklades enligt två helt skilda linjer - en feodal stagnerande ekonomi i och en, åtminstone punktvis, expansiv kapitalistisk ekonomi i . var , för sin storlek, ett av mest kapitalistiska länder. Den utvecklade ekonomin band samman olika delar av . 1962 införlivades i den Etiopiska staten. förs en befrielsekamp i . Kampen förs nu mot den etiopiska kommunistregeringen och dess arméer och flygvapen. Som i alla moderna krig är civilbefolkningen hårt drabbad. Den etiopiska armén bedriver ett hänsynslöst terrorkrig mot civilbefolkningen i . All befolkning som inte befinner sig i regeringskontrollerade områden definieras som fiende. Land mineras och eritreanska byar bombas urskiljningslöst. är helt beroende av stöd från och får fortfarande stora mängder vapen därifrån. Däremot har minskat stödet på grund av förändringarna där. I stället har nu trätt in och ger stöd till den etiopiska regeringen. Bara så länge det massiva militära stödet till regimen utifrån fortsätter kan den etiopiska regeringen fortsätta sin nuvarande politik. Den eritreanska befrielserörelsen, EPLF, kontrollerar trots detta större delen av territorium. För sedan inleddes samtal mellan bl.a. EPLF och . Det är svårt att bedöma vilket resultat dessa samtal ger för befolkning. Det är dock angeläget att , liksom i många andra fall, slår fast varje folks självklara rätt att själva avgöra sin framtid. EPLF har föreslagit att folket, i en folkomröstning, skall få avgöra hur man vill att förhållandet till skall vara. Vi anser att bör stödja en sådan folkomröstning. Konflikten kan endast få sin lösning om det eritreanska folkets rätt till självbestämmande erkänns. Avvecklingen av federationen mellan och 1962 skedde i strid med det eritreanska folkets önskan och stod både i strid med andan FN-beslut och folkrättsliga regler. lingen - med kontinuerliga undergrävande av federatio- U652 nen till 1962 med införlivande av i och den begynnande befrielsekampen - , med en allt våldsammare terrorkrigföring från den etiopiska armén, har gjort den folkliga uppslutningen bakom befrielsekampen närmast total. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det eritreanska folkets rätt till självbestämmande. () () gotab 99883, 1990
mot · GD02U656 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U656 av m.fl. (c) Inriktningen av på trafikområdet, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T250 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av på trafikområdet. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02Ub202 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub202 av och (båda s) Brottsförebyggande arbete i skolan Kampen mot brottsligheten måste föras på olika sätt. För att nå resultat har det brottsförebyggande arbetet en avgörande betydelse. Genom insatser i bostads- och familjepolitiken, i skolan och inom fritidsverksamheten kan förutsättningar skapas för att motverka och hindra sådana sociala och personliga problem som utgör grogrund för brottslighet. Särskilt viktigt är att skapa förutsättningar för barn och ungdom att växa upp och finna en plats i samhället. Skolan kan medverka i ett aktivt och offensivt brottsförebyggande arbete. tillbringar eleverna i skolan. Så gott som alla barn går och en övervägande majoritet . Skolan spelar därmed vid sidan av familjen en allt större roll i de ungas uppväxt. En trygg och utvecklande arbetsmiljö, goda kontakter med skolpersonal och kamrater är en förutsättning för en positiv upplevelse av skolåren. Kamratrelationerna har en stor betydelse för individens totala anpassning och under vissa perioder dominerar helt kamratinflytandet. Många barn känner sig utanför kamratkretsen och genom mobbning förstärks osäkerhet och ängslan. Mobbning har inte bara negativa effekter för de utsatta utan också för hela klassen och skolmiljön. Risken finns att elever som vantrivs i skolan, skolkar eller avbryter sin skolgång. De ställs utanför skolgemenskapen och skolan förlorar sin roll som normbildare. Vantrivsel och skolk medför en större risk för att eleverna skall komma i kontakt med dåliga miljöer och för att hamna i missbruk. Den kriminologiska forskningen har påvisat samband mellan elevers studieresultat, närvaro och uppförande och deras benägenhet att begå brott. Detta skulle innebära att insatser för att förbättra det pedagogiska och sociala klimatet i skolan skulle kunna vara en del i det brottsförebyggande arbetet. Alla barn har rätt att känna sig delaktiga i skolans verksamhet, bygga upp sin självkänsla och känna sig trygga. Olika forskningsprojekt visar att det går att förändra och förbättra skolmiljön och därigenom aktivt motverka mobbning. Genom att i högre grad ta tillvara kunskaper och möjligheter att göra insatser av olika slag inom skolans område kan skolan spela en större roll i det brottsförebyggande arbetet. Det är mot denna bakgrund väsentligt att genomföra en kraftfullare satsning på brottsförebyggande arbete i skolan. För detta krävs att ytterligare resurser tillförs det elevvårdande arbetet samt att behovet av brottsförebyggande insatser får en tydligare markering i såväl som gymnasieskolans läroplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett aktivare brottsförebyggande arbete i skolan. 1989/90 Ub202
mot · GD02Ub204 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub204 Fortbildning av lärare inom miljö- och naturresursområdet I samband med övergång till den nya lärarutbildningen blir fortbildningsbehoven hos redan verksamma lärare särskilt uppmärksammade. Inom miljöområdet har lärarfortbildningen genomgående varit kraftigt eftersatt. Skolan har dessutom stora svårigheter att presentera aktuellt och anpassat undervisningsmaterial. Naturen utgör i sig läroboken men vägarna till insikt är och har varit få. Fortbildningsbehovet i grund- och gymnasieskolan är alltså stort, liksom för lärarutbildarna och för lärarna vid högre tekniska utbildningar. Enligt min mening bör en sammanhållen plan utarbetas för miljöfortbildningen. bedriver en kvalificerad utbildning inom miljöområdet, med tonvikten lagd på naturresurser och miljö. En viktig målgrupp har varit lärare och lärarkandidater. Resurser finns för en kraftig volymökning av fortbildningsinsatser i och med beslutet om en nedläggning av klasslärarutbildningen. är således väl lämpad att få i uppdrag att i samråd med SÖ och UHÄ formulera en sådan plan. Detta måste självfallet förutsätta att högskolan i får ett utvecklingsbidrag för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en rikstäckande fortbildningsplan inom miljö- och naturresursområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att högskolan i bör ges möjlighet att delta i utvecklingen och genomförandet av en sådan plan.
mot · GD02Ub207 · 1990-01-16 00:00:00 — av m.fl. (m) Svenskundervisningen för invandrare, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sf605 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bättre tillvaratagande av personer med utländska utbildningar och examina, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av varvat yrkesarbete och svenskundervisning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målet med svenskundervisningen. () ()
mot · GD02Ub208 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub208 av och (båda m) Lantbruksskolornas nuvarande terminsindelning med missgynnar undervisningens anpassning till givna naturliga förutsättningar. För att erhålla en bättre yrkesutbildning borde terminsindelningen vara mera flexibel när det gäller förlängning och förkortning för att kunna anpassas till växt- och skördeperioder. En fullgod utbildning bör innehålla även praktiska moment som är direkt knutna till den kommande verksamheten. I den treåriga utbildningen borde undervisningsveckorna förskjutas så att det första och andra året kunde utökas så att de omfattade en del av skördetiden för att det tredje året utgöra ett färre antal veckor än de lagstadgade . Motsvarande flexibilitet borde även tillskapas på de tvååriga linjerna. Detta borde särskilt gynna utbildningens kvalitet på de treåriga naturbrukslinjerna som finns på försök . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i förläggningen av undervisningstiden vid lantbruksskolorna att krav på flexibilitet uppfylls, i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Ub210 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub210 av och (båda fp) Trafiksäkerheten är en angelägenhet som rör oss alla. har flera viktiga steg tagits för att förbättra olika trafikantgruppers säkerhet. Resultaten har heller inte låtit vänta på sig. En viktig trafikantgrupp som ännu inte fått ta del av denna förbättring är barn och ungdomar. Detta trots att denna grupp tillhör de absolut mest utsatta bland de oskyddade trafikanterna. rapporteras stigande antal olyckor i trafiken, särskilt i samband med den årliga skolstarten. Enligt officiell statistik från och dödas eller skadas 1 700 barn i trafiken. Inte minst av denna anledning har skolan ett särskilt ansvar för barnens och ungdomarnas trafikfostran. Skolans roll i trafikutbildningen understryks också i LGR 80. Varje rektorsområde ansvarar för att planera in någon form av trafikundervisning. Men det faktum att trafiken inte är något egentligt skolämne" medför tyvärr stora skillnader i undervisningen mellan olika rektorsområden och t.o.m. mellan olika skolor. För att motverka detta krävs att SÖ vidtar åtgärder som tydligare markerar skolans ansvar för barnens och ungdomarnas trafikutbildning. En trafikantutbildning inom skolans ram bör syfta till att fortlöpande ge eleverna ökade kunskaper och färdigheter. I princip bör utbildningen leda fram till kunskaper motsvarande ett mopedkörkort under högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkretisering av målen för trafikantutbildningen i skolan, 2. att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att verka för att varje elev, oberoende av rektorsområde, får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till att öka elevens förmåga att klara sig i trafiken. () ()