mot · GD02Ub549 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub549 av m.fl. (s) Grundskollärarutbildning till högskolan i Grundskollärarutbildningen befinner sig i en bekymmersam situation. Den nuvarande dimensioneringen är klart otillräcklig i förhållande till behovet av utbildade grundskollärare vilket gör en ökning av antalet utbildningsplatser nödvändig (se t.ex. 1989:15 Det framtida behovet av lärare och 1989:17 Högskoleutbildningens framtida dimensionering). har sökande till de platser som finns varit för få framför allt på de naturvetenskapliga varianterna. Om inte skall hamna i en akut situation måste bägge dessa problem lösas och i ett sammanhang. Man kan inte vänta med att bygga ut grundskollärarutbildningen med hänvisning till problemen med att få tillräckligt antal behöriga sökande. Det skulle bara innebära att man aktivt bidrog till att framkalla lärarbristen. Det är å andra sidan inte särskilt meningsfullt att inrätta platser som inte fylls med studerande. I budgetpropositionen kommenteras detta på följande sätt: För att lösa rekryteringsproblemen krävs också en ökad flexibilitet vid planeringen av den framtida dimensioneringen av utbildningen. är antalet obesatta platser ojämnt fördelade på de olika högskoleenheterna. Det är också svårt att på förhand bedöma hur rekryteringen till utbildningen kommer att se ut . Det är därför enligt min mening ingen bra lösning att redan nu binda en ökad dimensionering till ett antal bestämda högskoleenheter. Den faktiska rekryteringen till en given utbildning och en given utbildningsort bestäms av ett flertal faktorer av vilka en del är mycket svåra att prognostisera varför propositionens försiktighet får anses befogad. Alla rekryteringspåverkande faktorer är dock inte omöjliga att förutsäga. Ett enligt vår mening förbisett förhållande i detta sammanhang är det möjliga rekryteringsområdets geografiska utbredning. Olika utbildningar har olika geografisk storlek och karaktär på sina rekryteringsområden. Lärarutbildningar har generellt en lokal rekrytering, vilket innebär att sökande i första hand står att finna i närheten av utbildningarna. Således är län som saknar grundskollärarutbildning underrepresenterade ifråga om studenter som utbildar sig till grundskollärare. Detta är situationen för län och en stor del av . Det finns ännu ingen tillgänglig statistik vad gäller rekryteringen till grundskollärarlinjen men läsåret 86/87 som var med antagning till de tidigare lärarutbildningarna för såg bilden ut som följer: Regional rekrytering 86/87 (Källa Statistiska meddelanden U 20 ) Tabellen visar alla antagningsplatser (AP) inom U-sektorn i landet - platser borträknade - hur många procent av dem som besätts av studerande från samt Örebrostudenternas andel i absoluta tal. Av de 8247 platserna är således endast 116 besatta av studerande från län. Om man försöker rensa siffrorna så att man enbart får den rent grundskoleanknutna lärarutbildningen återstår ungefär 3 000 platser. Av dessa besätts i runda tal 60 av studerande från län. Detta är en klar underrepresentation. Jämför man med t.ex. som befolkningsmässigt är ungefär lika stort som - det skiljer ca 25 000 till fördel - men som har grundskollärarutbildning, blir bilden en helt annan. /87 antogs i runda tal 120 studerande från till grundskolläraranknuten utbildning vid . Därutöver finns naturligtvis, precis som för del, enstaka grundskollärarstuderande runt om i landet. Det antogs alltså dubbelt så många västerbottningar till grundskollärarutbildning enbart vid som det antogs närkingar till grundskollärarutbildning vid samtliga utbildningsanstalter för grundskollärare i hela landet. Det finns inget skäl att tro att detta skulle vara ett utslag av ett närkingskt ointresse för lärargärningen som sådan. Det handlar, vågar vi påstå, istället om avståndet till grundskollärarutbildning. Således bör det finnas ett potentiellt, icke ianspråktaget, rekryteringsunderlag för grundskollärarutbildning i län. Sannolikt också de delar av angränsande län där högskolan i är det närmaste, eller närmast till hands liggande, högskolealternativet. Det är rimligt att tänka sig att tidigarelärarutbildningens rekryteringsområde i stora stycken överensstämmer med förskollärar- och fritidspedagogutbildningens. Det skulle i så fall innebära att rekryteringens kärnområde utöver län också sträcker sig ner i norra delen av , de västra resp. nordvästra delarna av och samt de sydvästra delarna av Med tanke på att även saknar grundskollärarutbildning är det sannolikt att det icke ianspråktagna rekryteringsområdet är ännu större. Med grundskollärarutbildningens geografiskt lokala rekrytering torde det vara svårt att få tillräckligt antal studerande till de planerade nya platserna, om dimensioneringsökningen också skall ske på befintliga utbildningar. Det finns också en tendens att man efter avslutad utbildning blir kvar i närområdet till den utbildning man gått. Områden som saknar grundskollärarutbildning är således dubbelt drabbade i det här avseendet. Dels har de färre grundskollärarstudenter än områden med grundskollärarutbildning, dels har de svårare att rekrytera lärare till sina grundskolor. Tittar man på undersökning av tillgången på behöriga lärare 1989 finner man följande procentuella andel obehöriga lågstadielärare, mellanstadielärare resp. adjunkter. Utan att förfalla till en alltför förenklad verklighetsuppfattning får nog den extrema skillnaden i andelen obehöriga lärare mellan och län till stor del tillskrivas förekomsten av en lärarhögskola i och avsaknaden av en i . Lägger man samman alla lärarkategorier är riksgenomsnittet för andelen obehöriga lärare . län ligger med sina tillsammans med och i topp. Även ligger över riksgenomsnittet med sina . Även de delar av troliga rekryteringsområde som ligger utanför län tycks alltså i stora stycken vara underförsörjda på behöriga lärare för . Mot bakgrund av ovan beskrivna rekryteringssituation menar vi att man från statsmakternas sida allvarligt bör överväga att lokalisera åtminstone en del av den föreslagna dimensioneringsökningen till någon ny ort. Utbildningspolitiskt bör strävan också, enligt vår mening, vara att lokalisera lärarutbildningar så att kontakter och samarbete mellan skilda typer av lärarutbildningar underlättas. Detta talar å ena sidan för samlokaliseringar av olika lärarutbildningar, å andra sidan för att man skall undvika alltför stora enheter. Både när det gäller lärare för klasserna 1-7 och när det gäller lärare för klasserna 4-9 är , såvitt vi kan bedöma, det klart bästa alternativet för lokalisering av en ny grundskollärarutbildning. Inte bara U-sektorns struktur utan även Högskolans struktur och det möjliga praktikområdets struktur talar för detta. U-sektorn vid har en omfattande verksamhet med mångsidigheten som kanske största tillgång. Vi har fyra allmänna linjer, Fritidspedagoglinjen, Förskollärarlinjen, Idrottslärarlinjen och Musiklärarlinjen. Vi har två lokala linjer, Pedagogiskt administrativ påbyggnadslinje för ledningspersonal inom barnomsorgen och Körpedagogisk linje samt ca 25 fristående kurser. () har dessutom ett samarbete med grundskollärarutbildningen i där de svarar för av grundskollärarutbildningen med specialiseringen Idrott - annat ämne. Motsvarande samarbete är under uppbyggnad med och i budgetpropositionen Slutligen bör specialiseringen i musik och annat ämne samt specialiseringen i idrott och annat ämne kunna anordnas vid högskolan i i samverkan med högskolan i . Det bör också påpekas att vi tills hade reguljär utbildning för inom ramen för GIHs tvåämnesutbildning - de sista studenterna på denna går för övrigt kvar även om antagningen har upphört - och de 20 från utlokaliserade platserna på ämneslärarutbildningen. Vid högskolan finns också Skolledarhögskolan, en för , och Högskolan för Lärarutbildning i gemensam inrättning med både utbildning, forskning och forskarutbildning inom skolledarområdet på sitt program. Inom lärarfortbildningsenheten har under en lång följd av år getts kurser inom ett mycket brett fält. kommer ett intensivt fortbildningsarbete att pågå med lärare. Det består dels av allmänna och specialpedagogiska kurser, dels av ämnesinriktade kurser i Ma, Sv, NO och SO. Omfånget av denna fortbildning sträcker sig upp till 20-25 poängs nivå. vid har läsåret 89/90 fortbildning för ca 1 500 lärare. Flertalet av de kurser som ges som lärarfortbildning, kan med vissa justeringar ges för målgruppen outbildade lärare. Förslag till sådana kurser har funnits klara och erbjudits kommunerna i länet. Föreställningen kan finnas, att den högskola som saknar lärarutbildning (frånsett musik och idrott och frånsett utbildningarna till förskollärare och fritidspedagog), även saknar lärarutbildare. Så är dock ej fallet vid . har utbildarlag i t.ex. Ma, Sv, No, Bi och specialpedagogik. Dessa utbildarlag består dels av högskolelärare med gedigen teoretisk förankring, dels av metodiker från . Denna förening av institutionernas ämneskunskap och metodikernas skolanpassning garanterar en hög kvalitet på utbildningen. Den kanske bästa resursen är de aktiva lärare på fältet, som på eget initiativ och nyfikenhet, utnyttjat högskolans resurser i sin egen vidareutbildning och läst 20, 40 och ibland 60 poäng. Resurser på lärarsidan finns. Beträffande fackpedagogerna är resursen 10-12 lärare med olika specialiteter och lång lärarutbildningserfarenhet. Den långa lärarutbildningstraditionen i har också bidragit till att successivt bygga upp en omfattande praktikorganisation med välutbildade handledare. Vid landets lärarhögskolor utgör fortbildningen av regionens lärare en integrerad del i den vanliga utbildningen. Den kompetens som utvecklas genom uppbyggnaden av fortbildningen återförs till grundutbildningen och den senare utgör i sin tur en bas för fortbildningen. också till stor del gemensam för grundutbildning och fortbildning. I vissa fall kan kurser i grundutbildning relativt enkelt utvecklas till fortbildningskurser. Speciellt beträffande kompletteringsfortbildningen är det naturligt att ge liknande kurser som finns på grundutbildningen. I har vi byggt upp en kompetens i fortbildning till grundskollärare utan att få utnyttja våra resurser i reguljär lärarutbildning. Detta underutnyttjande av den utvecklade kompetensen måste ses som ett slöseri. Utanför universiteten finns det ingen högskola med motsvarande spännvidd inom U-sektorn. finns det ingen högskola med motsvarande omfattning på lärarutbildningsområdet, eller motsvarande totala omfattning, som saknar grundskollärarutbildning. Utöver är det bara högskolorna i , , och /samt de nya högskolorna i och /som saknar tidigarelärarutbildning. Samtliga dessa högskolor är betydligt mindre än högskolan i och har betydligt mindre verksamhet inom U-sektorn. Jämfört med andra högskoleorter har U-sektorn i två specifika profiler, dels den praktisk-estetiska med både musiklärar- och idrottslärarutbildning, dels det omfattande utbudet av fristående kurser med specialpedagogisk inriktning. finns den breda barnpedagogiska inriktningen representerad genom förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Befintliga utbildningar och den kompetens som dessa inrymmer ger ett mycket gynnsamt utgångsläge vid en etablering av grundskollärarutbildning i . Kombinationen med redan befintlig utbildning skulle skapa en för landet unik inramning av grundskollärarutbildningen. Beträffande framför allt tidigarelärarutbildningen skulle också det internationella kontaktnät - , och med studerandeutbyte och i viss utsträckning också lärarutbyte - som finns vid förskolläraroch fritidspedagogutbildningen, vara en klar tillgång. Redan nu placerar vi till viss del engelska lärarstudenter i svenska skolor i samband med studerandeutbyte. Tilläggas kan att kontaktnätet är under expansion. Vad gäller Högskolan i övrigt så är den tillräckligt stor för att ha ett brett spektrum av akademiska "basämnen i egna institutioner och forskning i anslutning till dessa, vilket ger gynnsamma betingelser för en god ämnesteoretisk kvalitet i lärarutbildningen. är den tillräckligt liten för att möjliggöra en nära kontakt mellan ämnesföreträdare, pedagoger och metodiker inom grundskollärarutbildningen. är den enda högskola med traditionella akademiska ämnesinstitutioner som saknar senarelärarutbildning. Således talar sakskälen, enligt vår mening, för en förläggning av en del av dimensioneringsökningen inom grundskollärarutbildningen till . Eftersom inrättade platser på lärarutbildningarna i landet f.n. är långt ifrån utnyttjade behöver inga ytterligare medel anslås om skulle medges inta elever på lärarutbildningen. Medel skulle då kunna överföras från andra högskolor med lärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förlägga grundskollärarutbildning till högskolan i . () ()