ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Bo214 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo214 av m.fl. (m) Bostadspolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi304 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny utformning av bostadspolitiken och bostadsfinansieringens utformning i syfte att förenkla och skapa förutsättningar för fler bostäder. () () () () () ()
mot · GD02Bo216 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Bo216 av (vpk) Aktieutdelningen i allmännyttiga bostadsföretag 1989/90 Bo216225 För att en stiftelse eller ett aktiebolag som förvaltar bostadsfastigheter skall godkännas som allmännyttigt bostadsföretag skall det arbeta utan vinstsyfte och bedrivas på självkostnadsbasis. Majoriteten av de allmännyttiga bostadsföretagen är organiserade som självständiga stiftelser och för dessa kan avkastning på insatt kapital inte lämnas utan att man riskerar att äventyra sin ställning som allmännyttig. har flera kommuner dels begärt aktieutdelning från bostadsföretag som är organiserade som aktiebolag, dels ombildat stiftelseföretag till aktiebolag i syfte att erhålla avkastning för att stärka den kommunala ekonomin. Varje beslut om avkastning/utdelning från allmännyttigt bostadsföretag är liktydigt med en hyreshöjning. Sådana beslut kommer därför i motsättning till de allmännyttiga bostadsföretagens målsättning och uppgifter som kommunens viktigaste instrument för en god bostadsförsörjning. Sådana beslut motverkar ett spekulationsfritt boende med lägsta möjliga boendekostnader och minskad segregation. Även om vinstutdelning på aktiekapitalet i de företag som är aktiebolag nu inte får ske utöver vad som är normal upplåningsränta, kan detta ändå leda till hyreshöjningar med och lägenhet. Möjligheten till vinstutdelning från allmännyttan måste stoppas. Eventuell vinstutdelning bör leda till återkallande av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag. bör utala att ett bostadsföretags godkännande som allmännyttigt kan återkallas om vinstutdelning förekommer från det kapital respektive kommun tillskjutit. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stopp för aktieutdelning i allmännyttiga bostadsföretag. 1 1989/90.
mot · GD02Bo217 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo217 av (vpk) Kvarboendegarantin Hyreskostnaderna efter ombyggnad blir ofta orimligt höga. För hyres- och bostadsrättshavare upplevs det som ett hån att en påtvingad marginell förändring - ibland till det bättre, ibland till det sämre - skall resultera i kanske en fördubbling av hyra. I väntan på en översyn av hela ombyggnadsfinansieringen och hyressättningsprinciperna infördes kvarboendegarantin , för att något dämpa hyreshöjningen vid kvarboende eller återflyttning efter ombyggnad (SFS 1986:1398). Ombyggnadsverksamheten har visserligen minskat, men det kan man inte påstå att hyreshöjningarna gjort. Arbetet med nya principer för finansiering och hyressättning pågår med sikte på . Möjligheterna att söka bidrag bör således förlängas eller tills dess ett nytt helhetssystem träder i kraft. Detta drabbar marginellt anslaget B4 (). När det gäller erfarenheterna av bidragsformen finns en berättigad irritation från de boendes sida över att bidraget utbetalas till fastighetsägarna. Man vet inte alltid att bidraget kommer hyresgästerna till del. Därför bör en justering ske så att pengarna - helst kvartalsvis - utbetalas till de boende. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en förlängning av förordningen om bidrag till boendekostnader efter ombyggnad, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av bidraget till de boende.
mot · GD02Bo218 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo218 av och (båda s) Höjd ortskoefficient i m.fl. orter Vilken ortskoefficient som gäller för kommunen har stor betydelse för finansiering av olika bostadsbyggnadsobjekt - i värsta fall kan en för låg koefficient betyda att objektet inte kan fullföljas eftersom statliga lån inte medges. Får byggherren ändå igång projektet kan det betyda högre hyror för bostadskonsumenten. För varje objekt fastställs bl.a. med hjälp av ortskoefficienten storleken av de statliga lån som lämnas för stöd till bostadsbyggandet. Koefficienten som av regeringen bestäms för varje kommun - eller region - ska spegla byggnadskostnadema i en kommun eller grupp av kommuner relativt andra kommuner. Grundläggande för indelningen är att kommuner som har en gemensam byggarbetsmarknad skall behandlas på ett likvärdigt sätt. Det finns en strävan att inom samma län söka hålla samma ortskoefficient. A-regionerna är som regel grund för systemet. Ser man till den aktuella A-region måste konstateras att den inte utgör någon egen arbetsmarknad - tvärtom, den är i högsta grad gemensam med , , och A-regioner. I , alltså A-region, är ortskoefficienten 1,0 medan den i resten av länet är 1,03. Därigenom utsätts bostadsbyggandet i denna region för onödiga svårigheter jämfört med resten av länet med vilket KAKregionen definitivt har en gemensam arbetsmarknad. Ser man på omgivande regioner kan konstateras att A-region är något av en ö omgiven av 1,03-regioner. I regionen finns inte tillräckligt stort antal byggnadsentreprenörer, varför många upphandlingar sker hos byggnadsföretag i bl.a. Västerås.Vi vill understryka att det ur många synpunkter är ytterligt angeläget att alla kommuner med likartade kostander har samma ortskoefficient. Att överkostnaderna är ett stort problem visar erfarenheterna av upphandlingar i med den lägre ortskoefficienten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om höjning av ortskoefficienten i bostadslånesystemet för , och kommuner. () () 1989/90 Bo218
mot · GD02Bo219 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo219 av () Boendet på landsbygden Intresset av att bosätta sig ute på landsbygden har ökat . Kvinnor och ungdomar är de grupper som har de största svårigheterna att få ett eget boende och därmed möjligheter att stanna kvar i sin hembygd. Endast genom att flytta in till större orter kan de erhålla en bostad. Bostadsbristen på landsbygden redovisas aldrig, beroende på att någon kö aldrig upprättats på bostäder utanför tätorterna. För att klara samhällsservicen på landsbygden måste de unga ges möjligheter till ett eget boende. Den ursprungliga befolkningen stiger i ålderspyramiden och behöver omsorg, för att kunna bo kvar i sin invanda miljö. Affären behöver underlag för sin existens. Skolorna behöver tillskott av barn för att fylla klasserna. Barnomsorgen skulle även kunna inrymmas i de nybyggda hyreshusen. Landsbygd 90-kampanjen har medverkat till att många med starkt engagemang dragit igång planer för uppförande av mindre bostadshus med hyresrätt. Rätt snabbt har man upptäckt svårigheterna med att förverkliga dessa planer. Det finns liten erfarenhet från kommunernas sida av bostadsbyggande utanför tätorterna. En stimulans för nyproduktion av bostäder med hyresrätt ute på landsbygden är nödvändigt. Det är viktigt att bybornas engagemang bevaras. De bostadsföreningar som bildas och bygger utan vinstintresse måste tillförsäkras statliga bostadslån. Det behövs även ett ökat risktagande för de statliga bostadslånen. uppstår ekonomiska problem. Dessa kan avhjälpas genom att länsbostadsnämnden förfogar över en viss summa pengar, som efter samråd med kommunen skulle utbetalas till de nybildade bostadsföreningarna som projekteringsbidrag och utgå som förskott av kommande lån. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statliga bostadslån till bostadsföreningar med hyresrätt på landsbygden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om behovet av att förskott från kommande lån utgår Mot.
mot · GD02Bo220 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Bo220 av m.fl. (s) Statligt stöd till radonsanering För egnahem kan ett s.k. radonbidrag utgå. Bidraget kan lämnas om radondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde som anger som godtagbart från hälsoskyddssynpunkt (satt till /m3). Bidraget lämnas under vissa förutsättningar av skälig kostnad för saneringsåtgärderna, dock högst med . betalas inte ut. Bidraget utgår utan koppling till husets belåning. För hyres- och bostadsrättshus kan bostadslån utgå om radonåtgärderna utförs i samband med en ombyggnad. Tilläggslån kan då utgå om kostnaden för åtgärderna överstiger husets ekonomiska bärkraft. I andra fall kan s.k. RBF-stöd utgå. Det är bra att det finns möjlighet att med statligt stöd i form av bidrag sanera egnahem som har en icke acceptabel radondotterhalt. torde det vara möjligt att genom relativt enkla och förhållandevis inte särskilt kostnadskrävande åtgärder, minska radondotterhalten till godtagbar nivå. I andra fall kan det emellertid förhållla sig så att saneringsåtgärderna blir tämligen kostsamma och därmed överstiger vad som är möjligt att finansiera med bidraget. I sådana fall kan det vara motiverat med ett förhöjt bidrag eller att bidragsgivningen kompletteras med en möjlighet att erhålla tilläggslån även i egnahemsfallen. Om en sådan förbättring av stödsystemet genomförs blir det möjligt att för egnahem - liksom nu för hyres- och bostadsrättshusen - belåna åtgärder som överstiger husets ekonomiska bärkraft. Detta är särskilt viktigt för småhus belägna t.ex. i inland, där efterfrågan på sådana hus redan utan den belastning som för hög radondotterhalt utgör, är sådan att fastighetsvärdet inte medger någon ytterligare belåning. Utformningen av dagens stödsystem innebär inte sällan att kostnadskrävande saneringsåtgärder får finansieras av husägaren. Den ekonomiska insats denne då gör, kan dessutom vara svår att få igen vid en kommande försäljning. Det bör därför övervägas om det nu förordade tilläggslånet, som är räntefritt och stående, i radonfallen inte skulle kunna avskrivas helt eller delvis, om det i samband med en försäljning visar sig att huset måste säljas till ett pris som är lägre än det samlade belåningsvärdet. Enligt den avlämnade propositionsförteckningen, avser regeringen förelägga en proposition om byggnaders inomhusmiljö. I detta sammanhang är det naturligt att övergäga också hur låne- och bidragsgivningen för sanering av radonhus bör utformas. I denna motion har lämnats förslag till hur ett stödsystem borde kunna kompletteras och förbättras avseende egnahemmen. Även andra utformningar kan naturligtvis övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för radonsanering av egnahem. () () 1989/90 Bo220
mot · GD02Bo221 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o221 av och (båda s) Ökat boendeinflytande för hyresgäster Svagheten i vår boinflytandemodell är att graden av inflytande blir beroende av fastighetsägarens eller bostadsföretagets inställning och policy i olika boendefrågor. Det är svårt för hyresgästerna att inom boinflytandets ram genomdriva förändringar som går emot bostadsföretagets uppfattningar. Ett sätt att utveckla boinflytandet är att komplettera vår nuvarande inflytandemodell med ett hyresgästinflytande i de allmännyttiga bostadsföretagens styrelser. Dagens förhållande att kommunerna utser företagens styrelser åt hyresgästerna är inte självklar. Många av företagsstyrelserna har begränsade erfarenheter av hur det är att vara hyresgäst. De är ofta passiva och uppmärksammar inte hyresgästernas bostadsproblem. Det förekommer t.o.m. företagsstyrelser som aktivt motarbetar sina kunders, dvs. hyresgästernas, behov och önskemål. Utförsäljningen av allmännyttiga bostadsföretag samt uppsägning av boinflytande- och fritidsavtal är exempel på den typen av handlingar. Ett viktigt led i ett utvecklat hyresgästinflytande är därför att hyresgästerna får insyn och inflytandemöjligheter i bostadsföretagens styrelser. På kort sikt kan ett sådant inflytande utformas genom en fullvärdig hyresgästrepresentation i företagens styrelser. Ett första steg kan vara att hyresgästföreningarna får utse adjungerad ledamot i bostadsföretagens styrelser. Ledamoten får då yttranderätt men ej rösträtt. Kommunalpolitikerna bör ägna sig åt de övergripande bostadspolitiska frågorna, såsom att planera, bygga och fördela bostäder. Hyresgästerna bör få överta ansvaret för hur bostadsområdet skall förvaltas och utvecklas. En lösning för att uppnå detta mål är att de allmännyttiga bostadsföretagen delas upp i moder- och dotterföretag. Dotterföretagen får ansvara för att handha förvaltningsfrågorna i de övergripande frågorna. Hyresgästinflytande skapas genom att hyresgästerna genom en representativ demokrati tillsätter förvaltningsstyrelser för de olika dotterföretagen. För att den kommunala insynen skall garanteras i förvaltningsstyrelserna kan det vara lämpligt att kommunen utser en styrelserepresentant. I stora kommuner kan dotterföretagen motsvara geografiskt avgränsade stadsdelar. I mindre kommuner sammanfaller verksamhetsområdet för moder- resp. dotterföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om boendeinflytande för hyresgäster. () () 1989/90 Bo221
mot · GD02Bo222 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo222 av m.fl. (s) Andrahandsbostäder till flyktingar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sf626 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att inventera och förmedla temporära och andrahandsbostäder åt flyktingar i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () ()
mot · GD02Bo223 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o223 av m.fl. (s) Bostadsbyggandet på landsbygden 90-talets politik för landsbygden måste vara offensiv och utvecklingsinriktad - en politik för förnyelse och inflyttning. Ett av de viktigaste inslagen för att främja en positiv utveckling är att stimulera bostadsbyggandet, främst då hyres- och bostadsrätter. Det finns bostadsbrist även på landsbygden. Det gäller framför allt brist på bostäder för unga och för de gamla som inte vill, orkar eller har råd att bo i villa. Ofta är det just hyres- och bostadsrättsformerna som saknas. Bristen på bostäder tvingar unga att flytta till tätorterna och innebär också ett ökat tryck på bostadsmarknaden i storstäderna. Bristen gör det också omöjligt att flytta till landsbygden. Det är kommunerna som ansvarar för bostadsplaneringen, och det är viktigt att bostadsförsörjningen på landsbygden uppmärksammas bättre i den planeringen. Men det krävs också en anpassning av regler och utveckling av tekniska lösningar. Låneregler och andra bestämmelser för bostadsbyggande bör ses över. Där finns olägenheter som försvårar ett landsbygdsbyggande. Exempel är svårigheter att få låna till gemensamhetsutrymmen och att bilda små bostadsrättsföreningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av låneregler och bestämmelser för att främja bostadsbyggande på landsbygden.
mot · GD02Bo224 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o224 av m.fl. (s) Vintertillägget vid bostadsbyggande I budgetpropositionen föreslår regeringen att möjligheten att erhålla tillägg för vintermerkostnader (vintertillägg) i det schablonmässigt beräknade låneunderlaget slopas från . Motiven är att vintertilläggets syfte inte med hänsyn till dagens byggmetoder motiverar ett sådant tillägg. Vintermerkostnadernas andel av den totala produktionskostnaden sägs ha minskat till följd av att byggnadsprojekten i allt större omfattning utförs med prefabricerade element. Enligt vår mening är merkostnaderna för att bygga bostäder betydande, framför allt i de nordliga delarna av landet. Dessa består bl.a av kostnader för snöröjning, täckning och varmhållning vid alla betong- och murningsarbeten, försvårade schaktningsarbeten då marken är tjälad, ibland , samt uttorkningskostnader. Sträng kyla och snö medför också i sig att produktionstakten blir lägre än den annars skulle ha varit och att arbetet ibland även helt måste avbrytas. Inte heller har byggandet med prefabricerade element den omfattning som förslaget synes bygga på. Åtminstone i norr sker produktionen i stor utsträckning utan användandet av sådana element. Dessutom uppstår även i de fall prefabricerade element används betydande merkostnader. Den s.k. schablonmetoden för beräkning av låneunderlag som föreslås ändrad och som infördes grundas på den av uttalade principen att strävan bör vara att samstämmighet skall föreligga mellan schabloner och faktisk kostnad. Metoden är konstrurerad så att vintertillägget är den enda faktor som skall fånga upp de skillnader i kostnad som beror av att bostadsbyggandet bedrivs under olika årstider och i olika landsdelar med skilda klimat. Om vintertilläggen slopades skulle principen att schablonvärdena skall överensstämma med faktiska kostnader frångås. De kallare delarna av landet skulle komma att starkt missgynnas. Det är uppenbart att det är förenat med väsentligt högre kostnader att uppföra exempelvis ett niovåningars punkthus med tegelfasad i övre än i . Tvärtom skulle vinertillägget behöva höjas för att fullt ut täcka merkostnaderna. Om vintertilläget tas bort finns det risk för att bostadsbyggandet i än större utsträckning skulle komma att koncentreras . Vi menar att det vöre olyckligt då det finns starka skäl att bygga bostäder även vinter Av både arbetsmarknads- och bostadsförsörjningsskäl är det nödvändigt och önskvärt att produktionen kan ske . Mot bakgrund av de fukt- och mögelproblem som förekommit i senare årgångar av bostäder i hela landet, är det viktigt att de merkostnader, exempelvis för uttorkning, som är förknippade med byggande kan belånas. Beräkningar visar att ett slopande av vintertillägget skulle i övre höja boendekostnaden ca /månad i en normallägenhet i flerbostadshus och /månad i småhus. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjligheten skall behållas att erhålla tillägg förvintermerkostnader i det schablonmässigt beräknade låneunderlaget. () () 1989/90 Bo224
mot · GD02Bo226 · 1990-01-21 00:00:00 — 1989/90: B av (vpk) Tilläggslån för ombyggnad 1989/90 Bo226235 har beslutat begränsa ombyggnadsverksamheten till fördel för nyproduktion av bostäder. Det finns dock en del särskilt angelägna ombyggnader som bör genomföras med oförminskat stöd. Det gäller dels kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, dels miljonprogramområden med sjuka hus och sociala brister. I dessa fall kan ränte- och amorteringsfria tilläggslån utgå som komplettering till ombyggnadslån eller räntebidrag enligt RBF. Regeringen föreslår i prop 1989/90:100 bilaga 13 ramar som är betydligt snålare än de som motsvarar behoven enligt () och . Det drabbar angelägna projekt. Jag föreslår att ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till 165 milj. kr. utöver förhöjt låneunderlag, vilket överensstämmer med förslag som i sin tur är en prutning med 65 milj. kr. i förhållande till RAÄ. Ramen för hus bör fastställas till 450 milj. kr. i enlighet med länsbostadsnämndernas förslag. Vad gäller anslagsberäkningen överensstämmer förslag med regeringens. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar fastställa ramen för tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse till . för /91, 2. att beslutar fastställa ramen för tilläggslån för åtgärder i bostadshus som är till . för /91.
mot · GD02Bo227 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o227 av och (båda vpk) Bostadsbidragen Konsekvenserna av skatteomläggningen 1990 börjar nu bli direkt kännbara för det svenska folket. De höjda boendekostnaderna har visserligen inte slagit igenom ännu, men allt fler blir medvetna om huvudinriktningen: den inkomstskattesänkning som främst tillfaller dem med relativt höga inkomster skall till betalas genom höjda boendekostnader. De höjda boendekostnaderna drabbar i stort sett alla - oberoende av inkomstnivå. Det betyder att låginkomsttagare bland hyres- och bostadsrättshavare samt småhusägare drabbas särskilt hårt. Det är just de grupper som är beroende av bostadsbidrag och bostadstillägg (KBT). har fattat beslut om viss kompensation till pensionärer. Men de barnfamiljer och yngre hushåll utan barn som är beroende av bidrag får enligt riksdagsbeslutet vänta till 1991 innan de kan påräkna någon förbättring. Majoriteten i bostadsutskottet och visade dock en tydlig oro och irritation över att regeringen inte följde upp skatteomläggningens första etapp med en förstärkning av skyddsnätet. Man uttalade: Om kommande övervägande ger vid handen att en reformering av bidragsgivningen bör ske (dvs. ) förutsätter utskottet att regeringen förelägger förslag i frågan. Vi vill hjälpa till med följande förslag som enkelt kan genomföras som ett provisorium. I ett tillägg till bostadsbidragslagen anges att bidragen som beräknas enligt gällande regler för tiden - skall räknas upp . Det motsvarar genomsnittligt en hyreshöjning om eftersom cirka hälften av hyran täcks av bostadsbidragen i normalfallet. Skatteomläggningens hyreshöjningseffekt kan beräknas bli av denna storleksordning. Kostnaden för staten blir ca 135 milj. kr., som belastar anslaget B 7. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar ändra bostadsbidragslagen så att bidragsbeloppen räknas upp , 2. att till B 7, bostadsbidrag mm, för /91 utöver vad regeringen har föreslagit eller således 1 . (vpk) (vpk) 1989/90 Bo227
mot · GD02Bo228 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o228 av och (båda s) Beräkningen av bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag Reglerna för bostadsbidrag regleras i lagen om bostadsbidrag (SFS 1988:76). Grundprincipen vad gäller bidragets beroende av den bidragssökandes inkomst är att med bidragsgrundande inkomst avses familjens sammanräknade inkomst enligt taxeringen till statlig inkomstskatt året före bidragsåret. Den bidragsgrundande inkomsten kan dock bestämmas med hänsyn till en beräknad inkomst för bidragsåret bl.a. under förutsättning att inkomsten av förvärvsarbete minskar väsentligt. har rätt att utfärda föreskrifter över bestämmelserna i lagen om bostadsbidrag. I dessa föreskrifter regleras vad som är att betrakta som väsentlig inkomstförändring enligt ovan. För att frångå grundprincipen för beräkning av den bidragsgrundande inkomsten skall enligt föreskrifterna inkomsten a v förvärvsarbete för bidragsåret beräknas minska med mer än . i förhållande till motsvarande inkomster enligt taxeringen året före bidragsåret. För bidragstagare där den bidragsgrundande inkomsten minskat väsentligt - mer . - på grund av utebliven inkomst från tillfällig förvärvsverksamhet gäller inte dessa omprövningsregler. Bostadsbidragen för skall i princip utgå med samma belopp som . Bidraget omprövas om inkomsten a v förvärvsarbete minskat väsenligt. Men inte om inkomsten härrör från tillfällig förvärvsverksamhet. Det kan försätta enskilda människor i en mycket svår ekonomisk situation. För att uppnå rättvisa för denna grupp bör omprövningsreglerna vara lika och även medge omprövning av bostadsbidraget då inkomstminskningen beror på väsentligt bortfall av inkomst från tillfällig förvärvsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av bostadsbidrag då inkomstminskningen beror på tillfällig förvärvsverksamhet.