mot · GD02Ub317 · 1990-01-25 00:00:00 — Några av de delar vpk ser som väsentliga att utveckla är: Kultur i skolan. Målsättningen måste vara att det reguljära skolarbetet i ökad utsträckning skall rymma kulturinsatser. Det är även väsentligt att stimulera elevernas intresse för kultur och deras egen kulturella verksamhet. De kommunala musikskolorna spelar en viktig roll för många elevers musikintresse. På samma sätt bör det enligt vpk startas kommunala teater-, dansoch bildskolor. Det finns många exempel från det pågående projektet med kultur i skolan som är värda att utveckla. Som vi redovisat under ett annat avsnitt så anser vpk att det är nödvändigt med en upplösning av de snäva ämnesgränserna. Ett nära samarbete och samverkan mellan olika ämnen i både och gymnasieskolan krävs för att eleverna skall ges möjlighet att få djupare insikter och förstå sammanhang. Undervisningen i miljöfrågor är ett tydligt exempel på ett ämne som kräver ämnessamverkan och nya arbetssätt. Som vi redovisat under ett annat avsnitt så är situationen i klassrummen fortfarande dominerad av läroböckerna och lärarens katederundervisning. Det finns många skäl som gör det nödvändigt att utveckla arbetsformer i skolan som gör att eleven själv blir den aktive parten i undervisningen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att bidrag till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet och högstadiet, bidrag till kultur i skolan och stimulansbidrag för utveckling av samlad skoldag slås ihop till en samlad anslagspost. Vpk har ingenting att invända mot denna sammanslagning. Regeringen föreslår att det sammanlagda anslaget skall uppgå till 66 milj. kr. Med hänvisning till det stora behovet av utvecklingsarbete föreslår vpk en kraftig ökning av anslaget. Vpk föreslår att anslaget totalt skall omfatta 100 milj. kr., dvs. 34 milj. kr. mer än vad regeringen föreslagit. Kraven på syoverksamheten ökar, inte minst med tanke på konkurrensen om de minskade ungdomskullarna. När olika branschorganisationer konkurrerar om arbetskraften och försöker styra ungdomarnas val är det syofunktionärernas uppgift att skilja ut vad som är saklig information och vad som är propaganda. Syofunktionärerna skall anpassa informationen till elevernas behov och ge eleverna förutsättningar att tolka och förstå olika signaler från arbetslivet. Arbetslivets snabba utveckling och de ökade kraven på utbildning inom i stort sett alla yrkesområden bidrar också till de ökade kraven på syoverksamheten. Vi i vpk är mycket angelägna om att de tydliga val som eleverna gör efter klasstillhörighet och könstillhörighet kan brytas. Det är enligt vpk:s mening ett misslyckande att klasskillnaderna i skolan knappast minskat . De könsbundna valen till gymnasieskolan har inte heller förändrats nämvärt. För att uppmuntra eleverna att välja efter intresse och möjligheter istället för klass- och könsbundna val krävs en kraftigt förstärkt syo-verksamhet. Vpk menar även att det är av stor betydelse att syofunktionärerna deltar i undervisningen på de områden där deras kunskaper kan komma till nytta. Den betygsfria skola som vpk arbetar för ställer ytterligare krav på syoverksamheten i skolan. Syoverksamheten behöver förstärkas dels i och dels i gymnasieskolan. Vpk föreslår att 50 milj. kr. anslås för /91 utöver regeringens förslag för en utökad och förbättrad syoverksamhet i och att 25 milj. kr. anslås för /91 utöver regeringens förslag för en utökad och förbättrad syoverksamhet i gymnasieskolan. Den katederundervisning som är dominerande i skolan riktar sig vanligen till närmare 30 elever på en gång. Dessa elever har skilda behov och skilda förutsättningar. Varje elev är en unik individ och utgör en stor tillgång i skolan. Varje elev bör få tillgång till mer av den viktiga resurs som lärarens tid och engagemang är. För att läraren skall ha en rimlig chans att kunna hjälpa och stödja varje elev utifrån elevens egna förutsättningar måste undervisningsgrupperna minskas. Vpk föreslår att 250 milj. kr. anslås /91 för att användas till att minska undervisningsgrupperna i . Detta kan ske antingen genom att minska klasstorleken, genom att ha mer undervisning i halv klass eller genom tillfälliga gruppindelningar. Vpk föreslår också att regeringen ges i uppdrag att lägga fram en plan för hur klasstorlekarna succesivt kan minskas till max 25 i hela . B-klasser åk 3/4 På lågstadium, åk 1 till 3, är delningstalet för ny klass 25 elever. På mellanstadiet är delningstalet 30 elever. Det betyder att när det i en årskurs på lågstadiet finns fler än 25 elever ska två klasser inrättas, och när det finns fler än 30 mellanstadieelever i en åk skall likaledes två klasser inrättas. I B-klasser slås två årskurser ihop och bildar en klass, oftast p.g.a. litet elevunderlag. I åk 3/4 läser en lågstadiegrupp ihop med en mellanstadiegrupp. Det vore naturligt att delningstalet för åk 3/4 vore det samma som för åk 3, dvs. det delningstal som gäller för lågstadiet. Så är nu inte fallet. åk 3/4 behandlas i statsbidragssammanhang som en klass i åk 4, dvs enligt mellanstadiets normer. Innevarande budgetår har totalt 360 basresurser tilldelats för B-klasser åk 3/4. För 60 av dessa basresurser överstiger elevantalet 25 elever. För den stora majoriteten av de aktuella klasserna är alltså elevantalet max 25 och en förändring av delningstalet skulle få effekt endast för 60 klasser. Att sänka delningstalet till 25 för B-klasser åk 3/4 skulle, enligt SÖ, innevarande budgetår betyda en merkostnad med 14,5 milj. kr. Vpk anser att det är naturligt att B-klasserna i åk 3/4 inte skall missgynnas genom att vid tilldelningen av basresurser betraktas som en mellanstadieklass utan vill istället anslå de medel som krävs för att dessa klasser skall kunna ha ett delningstal på 25 elever per klass. Vpk föreslår att beslutar att delningstalet 25 skall gälla för Bklasser åk 3/4 samt att för detta ändamål för /91 anslår utöver regeringens förslag. Fredsfrågor och internationell förståelse Behovet av ökad kunskap om fredsfrågor och förståelse för andra länders folk och villkor inses av de flesta. I skolans undervisning skall överlevnadsoch solidaritetsfrågor tillsammans med frågor som rör grundläggande mänskliga rättigheter och fred behandlas. En process har kommit igång när det gäller att förstärka den internationella inriktningen av undervisningen. Men alltjämt handlar det om en minoritet av skolor och lärare. finns inte tillräckligt av beprövade metoder för att göra undervisningen om dessa frågor effektiv. Det som enligt föredragande statsrådet i budgetpropositionen borde ingå som en naturlig del i undervisningen riskerar att begränsas till enstaka lovvärda initiativ av en begränsad grupp eldsjälar. Mot bakgrund av detta anser vpk att ytterligare medel för att initiera försök och metodutveckling samt sprida goda erfarenheter inom området är befogade. Vpk föreslår därför att utöver regeringens förslag för /91 anslås för detta ändamål. Under har allt fler negativa effekter på natur och miljö konstaterats. Miljöfrågornas vikt för den långsiktiga överlevnaden på jorden står klart för de flesta i vårt land. Men är steget långt från en allmän insikt om miljöfrågornas vikt till en handlingsberedskap för att aktivt kunna påverka det som hotar och förstör jordens framtida livsbetingelser. Det är helt uppenbart den levande naturen och människors hälsa som i första hand och allvarligast drabbas av miljöförstöringen. Flera naturliga produktionssystem kollapsar nu p.g.a. miljöstress. Det växande problemet med t.ex. cancer och allergier har visat sig till stor del bero på miljöfaktorer i vid bemärkelse. Även sambandet mellan fattigdomen i världen och de orättvisa förhållanden som jordens folk lever under å ena sidan och de glo bala miljöfrågorna och en hållbar ekologisk utveckling i världen å andra sidan har blivit smärtsamt tydligt. Miljöförstörelsens inhumana sidor har framträtt i allt kusligare dager. och Världsmiljödeklaration understryker t.ex. behovet av utbildning, kunskaper och engagemang när det gäller livets villkor. För att lösa dagens och morgondagens miljöproblem krävs stora kunskaper tillsammans med ett starkt engagemang så att långsiktigt hållbara beslut kan fattas. Både när det gäller att ställa krav på nuvarande och framtida makthavare och när det gäller individens ansvar för miljökonsekvenserna av sitt eget sätt att leva krävs för alla medborgare en god grundkunskap om sambanden mellan naturen och hoten mot natur och miljö. Det finns en stor medvetenhet om att miljöundervisningen i skolan måste stärkas. Inom måste alla elever få de grundkunskaper som krävs för att förstå de ekologiska sambanden och konsekvenserna för miljön av människans handlande. Även i gymnasiet måste miljöundervisningen få en mer framträdande plats. Miljöundervisningen måste bli ett naturligt inslag i undervisningen i ett flertal ämnen. Lärarna skulle gärna vilja undervisa mer om miljöfrågor, det visar en sifoundersökning . Men lärarna är ofta osäkra och saknar själva tillräckliga kunskaper i miljöfrågor. De av SÖ konstaterade svårigheterna med att få till stånd en ökad samverkan mellan lärarna i orienteringsämnen på högstadiet bidrar också till att försvåra miljöundervisningen. Målen för miljöundervisningen skiljer sig mycket mellan olika skolor och olika delar av landet. Initativ och ansvar när det gäller miljöundervisningen vilar i allt för stor utsträckning på eldsjälar inom lärarkåren. Vpk föreslår därför kraftigt utökade medel för utvecklingsarbete i skolan bl.a. när det gäller miljöundervisningen. Lärarnas fortbildning i miljöfrågor måste utökas. Vpk föreslår att 10 milj. kr. utöver regeringens förslag anslås till B8. Fortbildning m.m. för fortbildning för miljöundervisning. Ämnet datakunskap är obligatoriskt i högstadium och ingår dessutom i flera gymnasielinjer. Kunskaper i att använda och kontrollera en dator liksom kunskaper om datorns roll i samhället blir allt viktigare i vårt samhälle. En undersökning av dataundervisningen i skolor, gjord på uppdrag av skoldirektionen, visar att hälften av eleverna i högstadiet och på gymnasiet inte fick någon som helst undervisning . Den nämnda undersökningen visar att av eleverna fick regelbunden undervisning och av högstadieelverna uppger att de "nästan aldrig arbetade med datorer i skolan. Mer än var tionde elev arbetar däremot med datorer . Men skillnaden är stor mellan könen; av pojkarna arbetade med dator , för flickorna var motsvarande siffra . Högsta noteringen hade 16åriga pojkar där uppgav att de använde dator hemma . Läroplanen betonar vikten av att lärarna tar upp datorns roll i samhället och för den enskilde. Av matematik- och NO-lärarna hade nästan aldrig tagit upp det, för SO-lärarna var den siffran . Stockholmsundersökningen ger bilden av ett rent lotteri där den elev som drar en nitlott kan gå igenom hela skolan utan att ens ha sett en dator. Det finns ingen anledning att anta att situationen skulle vara radikalt annorlunda i landets övriga kommuner. En av de främsta orsakerna till den usla situationen är med säkerhet bristande fortbildning av lärarna. Vpk föreslår därför att anslår 5 milj. kr. utöver regeringens förslag till B8 Fortbildning m.m. för fortbildning av lärare i datakunskap. Antalet platser i gymnasieskolan Vpk anser att gymnasieskolan bör vara dimensionerad så att samtliga 16åringar kan få plats. En gymnasieutbildning måste betraktas som en nödvändig grundutbildning och de allra flesta ungdomarna fortsätter direkt till gymnasieskolan efter . För att göra det möjligt för den lilla grupp som inte kommer in i gymnasieskolan måste gymnasieskolans dimensionering öka i förhållande till antalet 16-åringar. Regeringen föreslår i årets budgetproposition istället att det ökade antalet 16-åringar jämfört med planeringsramarna inte skall resultera i några fler platser. Det innebär att det blir lite svårare att komma in för dem som söker till gymnasieskolan jämfört med dem som sökte . En sådan utveckling går stick i stäv med vpk:s ambitioner. Vpk föreslår, i enlighet med SÖ:s förslag, att antalet intagningsplatser i gymnasieskolan 1990/91 blir 127 600, dvs. 600 fler platser än vad regeringen föreslår. Vi vill för detta ändamål för /91 anslå 17,5 milj. kr. utöver regeringens förslag. TVeåriga yrkeslinjer i gymnasieskolan Försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan är nu inne på sitt andra år. En utvärdering av försöksverksamheten pågår och är ännu inte avslutad. Försöksverksamheten har medfört dels nysatsningar och entusiasm, dels en hel del kostnader och problem. Ännu finns inget fullskaleförsök som omfattar en hel region, vilket skulle vara mycket värdefullt för utvärderingsarbetet. Endast då kan man på ett bra sätt studera rekryteringen till yrkesutbildningen och det lokala arbetslivets möjligheter att få fram det nödvändiga antalet utbildningsplatser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att försöksverksamheten 1990/91 skall utökas med 1 200 platser för att möjliggöra fullskaleförsök. Vpk delar i princip regeringens bedömning i frågan om antalet platser. Vpk har i en annan motion till årets föreslagit att försök med en treårig energiteknisk linje skall inledas /91. För att möjliggöra denna utökning av försöksverksamheten föreslår vpk, under förutsättning att beslutar om försöksverksamhet med en treårig energiteknisk linje, att försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan utökas med 510 intagningsplatser /91 utöver regeringens förslag. För detta ändamål föreslår vpk att 3,2 milj. kr. anslås för /91 utöver regeringens förslag. Försöksverksamheten har visat sig medföra betydande extra kostnader. För att täcka en del av dessa kostnader föreslår vpk att 20 milj. kr. anslås /91 utöver regeringens förslag. Gymnasieskolornas utrustning är ofta omodern eller otillräcklig. Detta problem har aktualiserats i samband med försöksverksamheten men är ett närmast generellt problem i gymnasieskolan. Vpk föreslår att 25 milj. kr. anslås för /91 utöver regeringens förslag för utrustning i gymnasieskolan. I en annan motion till årets har vpk föreslagit utökade resurser för fortbildning för lärarna i samband med försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnaseiskolan. I läroplanen för står det om bildämnet att eleverna skall ...bli medvetna om bilden som språk och vänja sig att använda bildspråket som ett viktigt kommunikationsmedel vid sidan av att tala, läsa och skriva. Vpk anser att bildämnet bör ses som ett basämne i skolan med stor betydelse för utvecklingen av elevernas kreativa och kommunikativa förmåga. Bildens betydelse som kommunikationsmedel ökar och bilden har en central betydelse i t.ex reklam, information, forskning. Vi omges av bilder i vår vardag och inom många yrken. I nr 83:10 säger professor . Bildén är en mycket viktig form av information. En väsentlig, förmodligen dominerande del av vårt centrala nervsystem sysslar med bilddata. Vpk anser att ämnet bild bör vara obligatoriskt i både och gymnasieskolan. Detsamma gäller ämnet musik. Den undervisning eleverna får i bildämnet under sin skoltid är ofta den enda undervisning de får i detta ämne under hela sitt liv. Det är mycket sällan som en arbetsgivare erbjuder sina anställda en personalutbildning som innefattar bild, eller att den enskilde själv läser en kurs i bildämnet för att öka sin kompetens. I samverkan med bildlärare bedriver SÖ ett utredningsarbete om undervisningen i bild. Det har då framkommit ett starkt behov av att se över kursplanen för detta ämne. Vpk tycker att det är mycket viktigt att bildämnet ges möjlighet att utvecklas både i och gymnasieskolan och vi föreslår att regeringen uppdras att komma med förslag om hur detta skall ske. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /91 anslår 2 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget Bil Bidrag till driften av grundskolor för utvecklingsarbete för att främja elevers inflytande i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativkurserna i högstadium, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att språkvalet i bör utökas med fler valmöjligheter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamheten med dubbelt tillval i högstadium, 5. att beslutar att för /91 anslå 1 milj. kr. utöver regeringens förslag för utvecklingsarbete i anslutning till försöksverksamheten med dubbelt tillval till anslaget B 11 Bidrag till driften av grundskolor m.m., 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning för att se över situationen för de elever som har de största svårigheterna i skolan i syfte att förbättra deras möjligheter samt att se över användningen av den anpassade studiegången i syfte att minska användningen av denna åtgärd, 7. att till särskilt stöd till skolor i glesbygd för /91 anslår 10 milj. kr. 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i skollagen avseende skolmåltider, 9. att till lokalt utvecklingsarbete i skolan, i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 34 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget Bil Bidrag till driften av grundskolor m.m., 10. att till syo-verksamheten i , i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 50 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget Bil Bidrag till driften av grundskolor m.m., 11. att till syo-verksamheten i gymnasieskolan, i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 25 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor, 12. att till minskade undervisningsgrupper i , i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår 250 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 11 Bidrag till driften av grundskolor m.m., 13. att hos regeringen begär förslag om en plan för hur klasstorleken successivt skall minska till maximalt 25 elever i hela , 14. att beslutar att delningstalet för B-klasser åk 3/4 skall vara detsamma som för lågstadiet, 15. att för /91 till anslaget B 11 Bidrag till driften av grundskolor m.m. anslår 16 milj. kr. utöver regeringens förslag för att B-klasser åk 3/4 inte skall vara större än 25 elever, 16. att till fredsfrågor och internationell förståelse, i enlighet med vad som i motionen anförts, för /91 anslår . utöver regeringens förslag till anslaget B 3 Stöd för utveckling av skolväsendet, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortbildning för lärare i miljöfrågor, 18. att till fortbildning för lärare i miljöfrågor för budget /91 anslår 10 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 8 Fortbildning m.m., 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortbildning för lärare i datakunskap. 20. att till fortbildning för lärare i datakunskap för /91 anslår 5 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 8 Fortbildning m.m., 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dimensioneringen av gymnasieskolan, 22. att beslutar att antalet intagningsplatser i gymnasieskolan /91 skall vara 127 600, dvs. 600 fler platser än vad regeringen föreslagit, 23. att till 600 ytterligare platser i gymnasieskolan för /91 anslår 17,5 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor, 24. att beslutar att försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan utökas med 510 platser utöver regeringens förslag till en ny treårig energiteknisk utbildning, 25. att till en ny treårig energiteknisk utbildning för /91 anslår 3,2 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor, 26. att till extra kostnader i samband med försöksverksamheten med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan för /91 anslår 20 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor, 27. att till utrustning i gymnasieskolan för /91 anslår 25 milj. kr. utöver regeringens förslag till anslaget B 21 Bidrag till utrustning för gymnasieskolan, 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildämnets karaktär och betydelse, 29. att hos regeringen begär förslag om hur bildämnet skall utvecklas och stärkas i grundskola och gymnasieskola i enlighet med vad som i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 99719, 1990