mot · GD02Sk81 · 1990-05-02 00:00:00 — Vpk anser att en ökad tyngdpunkt på beskattning direkt i produktionsledet kan leda till många fördelar vad gäller inkomstfördelning, och möjligheterna att skapa en bred skattebas för att finansiera gemensamma utgifter. Våra möjligheter till konsumtion avgörs av produktionens resultat, och en nära knytning mellan dessa två mått rymmer därför fördelar. Införandet av en proms skulle tillgodose dessa intressen. Vpk ser också problem vad gäller införandet av en icke gränskorrigerad proms. En sådan skulle kunna gynna import och missgynna exporten, och i det avseendet vara sämre än momsen för handelsbalansen. Vidare kan en bredbasig proms, dvs. I-proms, påverka investeringarna negativt. Frågan om proms har dock blivit mycket översiktligt och kortfattat behandlad av URF och andra utredningar. Vpk menar att de möjliga fördelarna vad gäller proms talar för att frågan bereds ytterligare. Som tidigare anförts är VPK tveksamt till moms av fördelninspolitiska skäl. Likformighetsskäl och fördelningspolitiska skäl kan dock tala för vissa momsbreddningar. Detta gäller i all synnerhet om momsen differentieras så att basvaror träffas av en lägre moms än lyxbetonad konsumtion. Så t.ex. är det fördelningspolitiskt riktigt att införa moms på finansiella tjänster, eller att momsbelägga exklusivt kontorsbyggande. Vissa av de momsbreddningar som föreslås i proposition 89/90:111 yrkar dock vpk avslag på, det gäller införandet av moms på fastighetsskötsel, och inrikes persontransporter. Vpk menar vidare att de föreslagna momsreglerna på kulturområdet skapar gränsdragningproblem. Vpk yrkar därför att propositionen i denna del bör avslås. har beslutat att införa moms på energi samt vatten och avlopp. Vpk menar att det är riktigt att öka skatteuttaget på energiområdet. Moms på energi får dock en sned fördelningseffekt då den ensi digt drabbar hushållen, eftersom företagen kan lyfta av momsen. Vpk före- Mot. språkar istället ett system med punktskatter på energiområdet. också bättre möjligheter att lägga miljöpolitiska aspekter på energibeskattningen. Momsbeläggningen av vatten och avlopp leder tillsammans med andra föreslagna åtgärder från regeringens sida till alltför höga hyreshöjningar. Vpk yrkar att dessa områden undantas från momsplikt . I proposition 1989/90:111 föreslås att fjärrvärme momsbeläggs. Ett sådant beslut skulle få allvarliga konsekvenser för fjärrvärmen. Det finns risk att fjärrvärmen på många platser slås ut. Detta skulle få negativa miljöeffekter och innebär dessutom kapitalförstöring. Vpk yrkar avslag på denna del i propositionen. Regeringen har uppdragit till en särskild utredning att pröva frågan om att momsbelägga finansiella tjänster. Vpk menar att redan nu bör ta ett principbeslut om att införa moms på finansiella tjänster, och hos regeringen begära förslag om detta. I ett sådant sammanhang kan man pröva om förutsättningar finns att slopa den särskilda omsättningsskatten på aktiehandel, och ersätta denna med moms på finansiella tjänster. En moms på finansiella tjänster beräknas ge ett tillskott på . Vpk vidhåller sitt förslag om att matmomsen bör avvecklas. Vi föreslår att ett första steg tas 1991 med en reducering på ca 1/3. bör begära förslag hos regeringen om detta. Vpk föreslår att momsen på energi avskaffas, och att moms inte införs på fjärrvärme. Vpk föreslår dock inte ett allmänt lågt skatteuttag på energi eller att det samlade skatteuttaget på energi skall sänkas. Vpk föreslår istället att vissa punktskatter och allmän energiskatt upprätthåller ett rimligt skatteuttag. Detta uttag utformas också efter energi- och miljöpolitiska hänsynstagande. Frågan om miljöavgifter behandlas inte i denna motion utan vpk återkommer i annat sammanhang till den frågan. Vpk kan godta regeringens förslag avseende koldioxid- och svavelskatt. Koldioxidskatten bör dock ej ingå i underlaget för den energiintensiva industrins nedsättning av skatt på energi. Som propositionen påpekar finns det inga metoder att bli kvitt koldioxidutsläppen, men det finns möjligheter att gå över till andra energikällor. Den energiintensiva industrin framhåller nu också att man tål vissa energiprishöjningar. Det viktiga är att spelreglerna på energimarknaden fastställs och behålls så att planering och långsiktiga investeringar kan göras. Vpk instämmer i propositionens förslag om en särskild utredare för en översyn av den energiintensiva industrins skattenedsättningar. Denna översyn bör skyndsamt verkställas av en från industrin fristående utredare. Vpk:s förslag till punktskatter Elskatt höjs /kwh, vissa reduceringar ges tillsärskilt elintensiv industri 3,5 Höjd bensinskatt 0,50 Höjd skatt på diesel (motsvarande bensin) Höjd skatt på olja /kubikmeter Höjd skatt på kol /ton I proposition 1989/90:111 föreslås att en rad punktskatter avskaffas, bl.a. kemisk tekniska produkter (parfym etc), choklad och konfektyrer, läskedrycker, videobandspelare, kassettband, och stämpelskatt på förvärv av skepp. I propositionen motiveras detta med att skatterna är svåradministrerade, och att de ger ringa tillskott till statskassan. Inkomstbortfallet belöper sig dock totalt till ca 2 miljarder, och av statsfinansiella skäl föreslår regeringen att beslutet inte skall träda ikraft . Vpk delar bedömningen att vissa av dessa skatter är svåradministrerade och ger upphov till gränsdragningsproblem. Det måste dock ses som stötande att sänka skatten på parfym och videobandspelare, som hyrorna stiger genom andra skattebeslut, och höginkomsttagarna gynnas mest vad gäller skatteskalor. I ett sammanhang där t ex matmomsen reduceras kan det däremot prövas att slopa dessa punktskatter. Den fördelningspolitiska profilen kan då upprätthållas genom att basvaror har lägre moms medan mer lyxbetonad konsumtion åsätts högre moms. Vpk yrkar således avslag på dessa förslag i proposition 1989/90:111. Kommunernas och landstingens ekonomiska läge Enligt regeringens finansplan -90 som presenterades erkänner man att kommuner och landsting får ett sammantaget budgetunderskott på ca . Till detta skall läggas de därefter tecknade avtalen som för primärkommunerna innebär en kostnadsökning på ca och för landstingen på ca . Till detta kommer läraravtalet, där statsbidragen ej beräknas täcka dem fullt ut. Ca återstår att finansiera. I den reviderade finansplanen som skrevs skriver man apropå kommunernas ekonomi (sid 33): De ekonomiska problem som landet nu står inför kräver att även den kommunala verksamheten ingående prövas. De statliga transfereringarna till den kommunnala sektorn måste begränsas . Sektorns skatteinkomster förutsätts öka mycket kraftigt och 1991, men bl.a. ökade lönekostnader kommer att medföra 23 att ett stort underskott ändå uppstår i det finansiella sparandet Mot. 1989/90 och sannolikt även 1991. Vpk:s bedömning av kommunernas och landstingens ekonomiska situation är mer pessimistisk än regeringens. Vi anser det nödvändigt att tillföra statliga resurser till verksamheten. Att införa etf tvåårigt skattetak utan nya resurser kommer att leda till mycket allvarliga konsekvenser för verksamheten. bör ta beslut om ett ekonomiskt stödpaket till kommunerna. har staten exporterat en stor del av sitt budgetunderskott till kommunerna. Det är tid att betala igen. I vpk:s ekonomimotion fanns medel för ett sådant paket reserverade. I det skattealternativ som presenteras i denna motion skapas utrymme för att förstärka kommunernas intäkter med . Det kommunala skattesystemet måste dock förändras i grunden så att kommunerna får ett bättre skatteunderlag. Vpk har tidigare föreslagit en utredning om en statskommunal enhetsskatt. har krävt utredning om en enhetlig kommunalskatt med en fast del och en rörlig del om maximalt 10 skattekronor. Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en utredning om skatteutjämning. Vpk är berett att göra en konstruktiv insats i en sådan utredning. Där kan även ingå alternativ med företagsbeskattning och kapitalbeskattning. Utredningen bör även överväga att ge kommunerna den löpande rätten att beskatta boendet. Framhärdar regeringen och med sina förslag om skattestopp utan statliga stödpengar, så tvingar man snabbt fram en privatisering av vård och omsorg. En skatteomläggning såväl enligt regeringens som vpk:s alternativ kommer att tillföra kommunerna stora resurser genom en vidgad bas för den kommunala beskattningen, samt momsavdrag. Regeringen avser emellertid att dra in dessa pengar genom en särskild avräkningsskatt. Om kommunerna får behålla detta utrymme löses en stor del av kommunernas ekonomiska problem. Vpk menar att skall fatta ett sådant beslut. Detta skulle göra att behovet av särskilda överföringar till stor del bortfaller. En alltför stor del av regeringens skatteomlägging finansieras med ökad beskattning av boendet. En följd blir kraftigt ökade boendekostnader för hushållen. De ökade boendekostnaderna slår regressivt men i viss mån kan höginkomsttagare drabbas hårdast av den skärpta fastighetsbeskattningen. Höginkomsttagarna får emellertid stora sänkningar av sin inkomstskatt som kompenserar för denna höjning. Den höjda momsen på boendet slår dock hårdast mot låg- och normalinkomstagare. Sammantaget ger boendebeskattningen fördelningseffekter som inte är godtagbara. De ökade boendekostnaderna härrör från följande förslag i regeringens propositioner: Av fördyringarna slår momsen generellt hårdast mot boendet. Vpk avvisar därför förslagen om moms på boendet. Den höjda byggmomsen accepteras men via ett investeringsbidrag bör hela byggmomsen vad avser åtgärder i permanentbostäder kompenseras. I annan motion från vpk behandlas förslagen om upptrappningen av den garanterade räntan samt de minskade räntebidragen. I de propositioner som regeringen lade presenterades ingen samlad lösning på frågan om boendekostnaderna. På avgörande områden förutskickar regeringen ytterligare utredningar. Boendekostnaderna påverkas av de sammantagna effekterna från bostadsbeskattningen och subventionerna, bl.a. räntebidragen och bostadsbidragen. Genom att vpk avvisar bl a boendemomsen blir behovet av bostadsbidragen mindre än i regeringens alternativ. Vpk menar att bostaden är en social rättighet. Den löpande beskattningen av boendet bör därför hållas på en tämligen låg nivå och de generella subventionerna på en hög nivå. En viss löpande beskattning måste dock ske av den värdestegring som kan ligga i ägandet av en egen bostad. Annars skulle värdestegringar i fastigheter fungera som ett skattesubventionerat sparande för den som har möjlighet att köpa sin egen bostad. Huvudpunkten i denna avskattning bör dock ske genom en beskattning av uppkomna realisationsvinster. Vpk menar att den löpande bostadsbeskattningen bör knytas till fastighetens bruksvärde som bostad, och inte som till fastighetens taxeringsvärde. Vpk menar vidare att man bör överväga att låta intäkterna från fastighetsskatten helt eller delvis tillfalla kommunerna. Detta då det är kommunerna som har ansvaret för de direkta kostnaderna kring stadsbyggnad och bostadsförsörjning. - moms på vatten-avlopp-sophämtning, - moms på energi för uppvärmning, - full moms på byggande - höjd fastighetsskatt för hyreshus, - minskade ränteavdrag för småhus, - upptrappning av garanterad ränta samt minskade räntebidrag för hyreshus/bostadsrätter, - minskade räntebidrag - lån, - moms på fastighetsskötsel, - skatt på fastighetsskötsel i egen regi, Regeringen föreslår en skatt på av taxeringsvärdet för småhus och för hyreshus, samt vissa övergångsregler och reduceringar för nyproduktion. Vpk kan biträda detta förslag som en övergångsform, bör dock den löpande beskattningen knytas till bruksvärdet. Ändrad förmögenhetsbeskattning som följd av fastighetstaxering beslöt höja gränsen för uttag av förmögenhetsskatt från lägst 400 000 till lägst . Beslutet innebar, enligt regeringen inga materiella ändringar i förmögenhetsbeskattningen utan skulle enligt regeringen ses som en justering med hänsyn till prisutvecklingen , då den senaste justeringen gjordes. Vpk kan acceptera en viss justering, men menar att skalan borde förändras enligt nedan. 800 000- 1 200 000 1, 1 200 000 - 1 600 000 1 600 000 - 2 600 000 2 600 000 - Värderingsgrunderna för förmögenheter bör dessutom bli föremål för översyn. Förmögenheter, framförallt större, är ofta sammansatta av olika slag av tillgångar. Översynen bör ta fasta på dessa olikheter och det är vpk:s mening att förmögenhet som är bunden i boende av normalstandard bör ges en lägre värderingsgrund än sådana förmögenheter som grundas på olika former av spekulation m.m. Åtgärder måste också vidtas mot manipulerande av lån etc för att nedbringa förmögenheten vid taxeringstillfället. De särskilda skattereglerna för pensionärer är krångliga och leder till orättvisor. Ett särskilt problem är de höga marginaleffekter som uppstår vid stigande inkomst och avtrappade avdrag. Vpk har länge påtalat pensionärernas skatteproblem både i och genom andra kanaler. lade regeringen förslag som skulle leda till något sänkta marginaleffekter, dock i kombination med ett höjt skatteuttag för pensionärer med måttliga inkomster. Vpk avvisade detta förslag och ställde krav på andra åtgärder, bl.a. ett särskilt förvärvsavdrag för pensionärer. Regeringens proposition avslogs av vpk tillsammans med den övriga oppositionen. Efter hand har vpk fått gehör för sin hållning, och har beslutat att pensionärernas extra avdrag, eller rätt till KBT, inte skall reduceras för den förmögenhet som är bunden i eget boende eller fritidshus. har beslutat att löneinkomster Mot. som ålderspensionärer har vid sidan av pension fr.o.m. Sk81 skall undantas från den förhöjning av marginalskatten som de nuvarande avtrappningsreglerna medför. 11.2 Grundavgift på pension RINK föreslog att pensioner skulle skattebeläggas med en grundavgift, det RINK kallade skattedelen av socialavgifterna. Vpk sade nej till detta förslag. Något senare svängde även så att socialdemokraterna stod ensamma bakom förslaget om grundavgift/sociala avgifter på pensionerna. I föreliggande proposition har även socialdemokraterna släppt denna tanke. Detta ser vpk som en framgång. Propositionen föreslår att pensionärernas beskattning skall utformas i huvudsak på samma sätt som . Genom ett särskilt grundavdrag undantas pension motsvarande folkpension och pensionstillskott från skatt. Pensionärer tillförsäkras alltid minst samma grundavdrag som förvärsarbetande. Vpk tillstyrker propositionen i denna del. Skattereglerna för pensionärerna har varit och är besvärliga.En del förbättringar har genomdrivits , bl.a. tack vara en aktiv opinion där vpk varit och är en del. Det grundläggande problemet är dock att många pensionärer har en så låg pension att det krävs särskilda skatteregler för att inte dessa skall få en orimligt låg disponibel inkomst. löses problemet bäst genom att grundpensionerna höjs. Vpk menar att bör ge regeringen detta tillkänna. Kvinnorna förlorar på skatteomläggningen Skatteomläggningens stora förlorare är kvinnorna. Kvinnorna utgör en majoritet av dagens arbetarklass. De har de tyngsta jobben, de sämsta arbetstiderna och de lägsta lönerna. gjorda fördelningsstudier visar att låginkomsttagare i bästa fall får +-0 i utfall av skatteomläggningen. Många, däribland vpk, menar att låginkomsttagarna kommer att få betala en stor del av de kraftiga skattesänkningar för hög- och medelinkomsttagarna som skatteomläggningen innebär. Vpk är mycket kritiskt till att regeringen inte tar upp skattomläggningens konsekvenser för kvinnorna. Det faktum att detta inte uppmärksammas i propositionen är anmärkningsvärt mot bakgrund av de jämställdhetsmål som regering och riksdag slagit fast. I propositionen om Jämställdhetspolitiken inför 90-talet fastslås att den ekonomiska politikens roll för jämställdheten mellan kvinnor och män liksom fördelningen av ekonomiska resurser måste uppmärksammas. Bland de åtgärder som då fastslogs sades att fördelningen av ekonomiska resurser mellan könen skall följas löpande och redo visas i budgetprocessen samt att statliga utredningar i ökad utsträckning skall Mot. analysera sina förslag ur jämställdhetsperspektiv. Detta har inte skett i skat- Sk81 12.1 Det som drabbar kommuner och landsting drabbar kvinnor En av skatteomläggningens konsekvenser blir ökade kostnader för kommuner och landsting. Vpk har kritiserat skatteomläggningen för att den inte tagit upp kommunernas ekonomi eftersom det är den proportionella kommunal- och landstingsskatten som är mest betungande för låg- och medelinkomsttagare. Detta kommer också att drabba kvinnor hårdare än män, men det har inte berörts i propositionen. Det föreslagna skattestoppet för kommuner och landsting tilsammans med kravet att staten skall dra in de ökade intäkter som skatteomläggningen ger kommuner och landsting, kommer att innebära stora nedskärningar inom den offentliga sektorn där av de förvärvsarbetande kvinnorna finns. Detta sker som man vet att behoven av äldreomsorg kommer att öka och att barnomsorgsmålet om full behovstäckning inte kommer att kunna uppnås. Inte heller dessa konsekvenser för i huvudsak kvinnor har behandlats i propositionen. 12.2 Kan kvinnorna öka sin lön genom att arbeta mer? En av skatteomläggningens målsättningar har varit att det skulle löna sig mer att arbeta. I propositionen har man också räknat med dynamiska effekter, dels genom att godta RINK:s bedömning av en produktionsökning motsvarande ökning av arbetsinkomsterna på kort sikt och på lång sikt, dels genom att beräkna att de dynamiska effekterna ger en budgetförstärkning pä för åren 1991 - 1993.En grupp som teoretiskt skulle kunna öka sin inkomst genom att arbeta mer är kvinnorna eftersom det är de som arbetar deltid . Det visar sig också att det är kvinnornas ökade förvärvsarbete som har räddat hushållens köpkraft . Men kommer kvinnorna att kunna arbeta mer? Med en offentlig sektor i ekonomisk kris, kommunalt skattestopp, uppskjuten utbyggnad av föräldraförsäkringen och brist pä barnomsorg minskar kvinnornas möjligheter att öka sin inkomst genom att arbeta mer. En annan möjlighet är att männen som vanligen har de högre lönerna, blir de som ökar sin arbetstid. Detta skulle leda till att arbetsdelningen förstärks och jämställdheten mellan kvinnor och män minskar. Vpk anser att det är märkligt att ingen av dessa effekter nämnts i propositionen. Vi kräver att i den utvärdering som ska göras av skatteomläggningen skall ingå en särskild redovisning av dess konsekvenser för kvinnor. Nyliberaler menar att sänkta skatter leder till stora positiva effekter. Människor arbetar mer och investeringarna ökar. Då växer nationalprodukten och skatteinkomsterna stiger. Skattesänkningen finansierar sig själv. Resonemanget liknar drömmen om perpetuum mobile. genererar sin egen kraft. sänkt skatt ger ökade skatteintäkter. har lyckats konstruera perpeteum mobile inom mekaniken. Det går troligen Sk81 inte att göra det i skattepolitiken heller. 13.1 Dynamiken i RINK De dynamiska effekterna uppskattas i utredningen från direkt, till . Dynamiken är en förutsättning för utredningens finansiering och fördelningsstudier. RINK skrev Om man tror att de dynamiska effekterna är försumbara så försvagas motiven för en skattereform av denna typ . (RINK betänkande del I, sid 221) I skulle en stor del av skattesänkningarna finansieras med dynamiska effekter. Under tid växte budgetunderskotten stadigt. I fungerade inte dynamiken som budgetregulator. RINK har beställt två expertrapporter om dynamiska effekter och ökat utbud av arbetskraft. Dels av m.fl., dels av . I bägge rapporterna finns ett flertal beräkningar, och grovt sett skiljer de sig så att Ström inte finner några påtagliga effekter, medan uppskattar dem från . Av detta drar RINK slutsatsen att de dynamiska effekterna kan beräknas till och . tror på en än större dynamik och har tidigare finansierat en betydande del av sitt alternativ med intäkter från dynamiska effekter. Andra bedömare är mer osäkra. Om man levat igenom de i så blir man lätt skeptisk när det gäller dynamiska effekter av skattereformer. I har det inte lett till sådana dramatiska höjningar av arbetsviljan och produktionen att det kunnat täcka budgetunderskotten. (expert i internationella valutafonden, knuten till RINKs expertgrupp, , nr 146/89) Eller direkt avvisande. Dynamiska effekter tror jag på när jag ser dom Vi har redan ett stort övertidsuttag hur skall folk orka jobba så mycket mer? (Metalls ordförande i ) I dynamikdebatten brukar liberaler peka på marginaleffekter och hävda att om skatten sänks så kommer s.k. nyckelpersoner, att jobba mer i stället för att spela golf eller renovera villan. De berörda kommer säkert att glädja sig åt sänkt skatt, men kommer och kan de jobba mer? De ledande befattningshavarna har ofta sådana tjänster där det förutsätts att de arbetar maximalt. För många av dessa är en extra arbetsinsats () en följd av intressanta arbetsuppgifter, eller karriärambitioner. Många chefsavtal inom stat och kommun liksom i det privata näringslivet utesluter också möjligheten till övertidsuttag, vare sig eller pengar. Det är inte omöjligt att det i skiktet därunder, finns arbetstagare som tvekar mellan arbete och fritid av skatteskäl. Här kan sänkt skatt spela en viss roll. Å andra sidan finns det här avtal, som ger möjlighet till kompensation i fritid. Vi vet också att fritid, familjeliv etc blir allt viktigare faktorer för många människor. Det är därför lika troligt att många kommer att utnyttja en sänkt skatt på arbetsinkomster till att skära ned sin arbetstid. 4 1989/90. 13.3 Dynamik och piskeflekten Mot. Det är dock möjligt att RINK:s anhängare kan få rätt när de säger att Sk81 RINK:s förslag leder till ökat utbud av arbetskraft. Denna möjliga följd finns främst genom den piskeffekt" som skapas genom skatteomläggningen. Bland de som vinner lite eller förlorar på skatteomläggningen märks inkomsttagare med låg lön, t ex kvinnor med deltidsarbete. Om inkomstskatten sänks enligt proposition 1989/90:110 tjänar lågavlönade måttligt på sänkningen. Genom att den finansieras via breddad moms och ökade boendekostnader kan de sammanlagda effekterna leda till en mycket liten ökning eller rentav minskad disponibel inkomst, för många lågvlönade. De högavlönade däremot tjänar rejält på sänkta skatteskalor, och förlorar relativt måttligt på höjda indirekta skatter. Gapet mellan grupperna växer. Om de lågavlönade vill behålla sin köpkraft, och inte halka ännu mer efter de högavlönade så har de två möjligheter. Begära högre lön. Arbeta mer, dvs få ökad inkomst. Mindre behov av löneökningar och därmed minskad inflation är ett standardargument för marginalskattesänkningar. Detta argument kan spegelvändas. Dvs sänkta marginalskatter leder till ökade lönekrav bland låg- och normalinkomsttagare. Om låginkomsttagarna inte har styrka att tvinga till sig bättre avtal, så kan de få högre inkomst genom att jobba mer. Denna möjlighet kan lättast nyttjas av de som jobbar deltid. I samband med en skatteomläggning enligt RINK måste en sådan utveckling betraktas som trolig. Vi får möjligen efter hand dynamiska effekter - bland låginkomsttagare, barnfamiljer och kvinnor. 13.4 Dynamiken i proposition 1989/90:110 1 debatten liksom i propositionen har man nu skruvat ner förväntningarna på de dynamiska effekterna. Bland fackekonomer finns få om ens några som vill göra anspråk på att kunna göra solida förutsägelser om hur utbudet av arbetskraft och skatteintäkterna påverkas av sänkta marginalskatter. Regeringen hävdar nu att de dynamiska effekterna inte främst härrör från ett ökat utbud av arbetskraft utan lika mycket från en ekonomi som mera allmänt fungerar bättre. Med en sådan utgångspunkt torde det bli närmast ogörligt att beräkna det som betecknas som dynamisk effekt från skatteomläggningen. Detta gör det mindre välbetänkt att finansiera omläggningen med ca från dessa omtvistade dynamiska effekter. Självklart bör en skatteomläggning leda till en bättre fungerande samhällsekonomi.