mot · GD02Ub141 · 1990-03-20 00:00:00 — Helt klart är det nödvändigt att finna helt andra vägar än vare sig marknadsekonomi eller planekonomi för att ekonomiskt förstå hur en ekologiskt hållbar balans skall kunna uppnås. Detta är en utmaning som inte på något vis antagits av den konventionella ekonomiska forskningen. Intrycket är att ekonomisk forskning studerar existerande ekonomi i stället för att försöka förstå drivkrafterna i våra ekonomier och försöka finna vägar att styra dessa för att kunna bemästra vår tids största problem. Inom ram borde det också bedrivas forskning om de ekonomiska och ekologiska förhållandena i som underlag för ett ekonomiskt samarbete inom hela . Forskningsuppgifter måste också läggas ut som belyser det samlade ansvar för och påverkan på tredje världens länder. De ovan beskrivna forskningsuppgifterna torde vara omöjliga att utföra inom ramen för existerande ekonomiska forskningsorgan, i vilka konventionella prioriteringar används. Vi föreslår därför inrättandet av ett speciellt Naturekonomiskt råd, i vilket företrädare för ekologiska vetenskaper samt representanter för miljörörelsen har majoritetsinflytande. Rådet bör fördela anslag till olika forskningsprojekt och dessutom arbeta med definitionen av de under avsnitt 2.10.3 beskrivna professurerna i ekologisk ekonomi. Med tanke på de oerhört viktiga ekonomiska problem vi står inför är det nedstämmande att finna att propositionens mest utförliga diskussion inom område gäller bevarandet av de kungliga slotten. de gröna vill föreslå att av de 140 miljoner, som planeras för de kungliga slottens förnyelse, 100 miljoner överförs till kulturbudgeten, inom vars ram dessa byggnaders restaurering rimligen bör rangordnas enligt särskild prioritering. Återstående 40 miljoner bör tillföras det ovan beskrivna . Ett stort problem när det gäller forskarutbildningen är att de studerande i många fall inte får tillräcklig tid fördjupa studier - utbildningen blir en effektiv produktion av yrkeskunnig personal. Det är svårt att se hur annorlunda regelsystem kan ge större möjlighet till fördjupning, men vi menar att större flexibilitet i utnyttjandet av utbildningsbidrag och doktorandtjänster vore en fördel. de gröna ställer sig i övrigt positivt till omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster, men vi tvivlar på att tillräckligt stora anslagsmedel ställts till förfogande. Felet bör rättas till inför /92, när beräkningar av den verkliga kostnaden bör ha tagits fram. I propositionen diskuteras proceduren vid tillsättning av professorer och vissa ändringar föreslås. Medan de flesta av dessa torde vara förbättringar, vänder vi oss mot den möjlighet som öppnas att redan valet av sakkunniga skall kunna överklagas. Den möjlighet som finns att överklaga ett sakkunnigutlåtande som den sökande finner partiskt är en nödvändighet ur rättssäkerhetssynpunkt. Vid sådana tillfällen kan en extra sakkunnig inkallas. Att ge tillfälle till överklagande på den grund att en sökande förväntar sig att en viss sakkunnig kommer att skriva ett partiskt utlåtande, kan kanske orsaka onödigt split. Den nya grundskollärarutbildningen aktualiserar ytterligare behovet av forskning och forskarutbildning inom sektorn undervisningsyrken. I utbildningsplanen för grundskollärarutbildningen och ämneslärarutbildningen understryks att all undervisning skall ta upp didaktiska aspekter. På ämnesinstitutioner är lärarna illa rustade för detta. Sektorn för undervisningsyrken vid universiteten kännetecknas bl.a. av att endast en mindre del av lärarna genomgått forskarutbildning, i genomsnitt , mot inom den filosofiska fakultetens institutioner. Vid universiteten i , , /, , och pågår med mycket begränsade ekonomiska resurser ett synnerligen ambitiöst arbete för att höja forskarkompetensen inom lärarut Olika modeller och tillvägagångssätt anpassade till lokala förutsättningar prövas. 1 förlängningen av detta kan man förutsätta att sådan forskning och forskarutbildning kan växa fram, vilken kommer att få betydelse för lektorsförsörjningen inom gymnasieskolan. Vi föreslår en förstärkning av anslaget 1990/91 på . fördelade på /, , och att /92 resp. 1992/1993 anslag skall utgå med . vartdera året motsvarande . till resp. universitet. Anslaget skall gå direkt till universiteten och fördelas av dem, så att syftet att höja den formella och reella forskarkompetensen inom sektorn undervisningsyrken gynnas, att undervisningsforskningen stimuleras och att dess tvärvetenskapliga karaktär kan få komma till uttryck. Vissa kliniska tjänster inom det medicinska området Förslaget till nya tjänstekonstruktioner vid medicinsk fakultet som presenteras i propositionen kommer att få allvarliga följdverkningar för läkarutbildningen. Dagens kliniska amanuenstjänst med garanterade resurser för grundutbildning tas i förslaget bort och ersätts med en konstruktion där grundutbildning och forskning tvingas konkurrera om resursen. Denna konkurrens kommer att ske på ojämna villkor på grund av det extremt höga meritvärde som forskningen betingar i jämförelse med undervisning och pedagogiskt arbete inom medicinsk fakultet. Av dessa skäl föreslår vi att frågan utreds och att nuvarande tjänstekonstruktion kvarstår tills vidare. I)e mindre och medelstora högskolorna I propositionen har föreslagits nödvändiga höjningar av anslagen för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Dessa högskolor har tillkommit som regionalpolitiska satsningar på högskoleutbildningen. Dels har sådan utbildning som efterfrågas på regionens arbetsmarknad kunnat prioriteras, dels har dessa högskolor haft den effekten att utbudet på akademiskt utbildad arbetskraft förbättrats utanför områdena närmast universiteten. Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna har varit sämre tillgodosedd än vid universiteten. När nu propositionen föreslår en ökning av dessa forskningsanslag, anser vi det viktigt att de huvudsakligen kommer de institutioner till godo som har goda förutsättningar att utföra forskning av hög vetenskaplig kvalitet. God forskning kräver en minsta kritisk massa, ett visst antal forskare som kan diskutera med varandra, dela på idéer, kritisera fel etc. En stark profilering till förmån för aktiva forskningsgrupper vid mindre och medelstora högskolor skulle alltså vara till stort gagn för forskningen. Vi får inte glömma att de regionala högskolorna tjänar minst två syften, dels att vitalisera alla delar av landet, dels att åstadkomma bra utbildning, forskning och utveckling för landet som helhet. Just dessa högskolor har goda möjligheter att driva lagomskaliga" tvärvetenskapliga projekt som kan ligga till grund för ett framtida humanekologiskt samhälle. Den externa finansieringen av forskningsverksamheten I propositionen påpekas de stora kostnaderna i form av infrastruktur som externt finansierad uppdragsforskning innebär för högskolan. Detta innebär att forskningens inriktning delvis styrs av industrins behov snarare än av inomvetenskapliga prioriteter och det är icke tolerabelt. de gröna stöder därför förslaget att timtaxor skall fastställas för att ta ut full kostnadstäckning. En annan situation råder emellertid när det gäller forskningsrådens verksamhet. Det gäller där projekt som har bedömts av rådens experter på grundval av vetenskapliga kvalifikationer, och det är till gagn för forskningen vid högskolans institutioner att rådsfinansierade projekt utförs. Principen om full kostnadstäckning bör inte tillämpas lika rigoröst som när det gäller den externa finansieringen. Risken när så sker är att rådsmedlen sprids ut som allmänna stöd åt högskoleinstitutionerna i stället för att användas i satsningar på forskningsmässigt kvalificerade projekt. Tjänster för ekonomisk forskning I propositionen föreslås tre professurer i företagsekonomi att inrättas i , och under vartdera av de tre kommande budgetåren. Som vi diskuterat närmare i avsnitt 2.9 är den viktigaste, och mest eftersatta, delen av ekonomisk forskning den som gäller ekologisk ekonomi. Såväl när det gäller samhället i stort som kommersiella företag har tillämpningar av den konventionella ekonomin visat sig orsaka skador på miljön som på lång sikt till och med äventyrar överlevnaden av mänskligheten. de gröna beklagar att dessa förhållanden nonchalerats och kräver att de nu beaktas, först genom en omprofilering av forskningsinsatserna. Vi föreslår att de tre nämnda tjänsterna tillsätts i ämnesområdet ekologisk ekonomi och att det under avsnitt 2.9 föreslagna får avgörande inflytande vid den närmare definitionen av tjänsternas ämnesinnehåll. de gröna finner att forskningsråden genom sin årliga bedömning av olika projekt har ett betydligt mer flexibelt arbetssätt än universiteten. De omfattar också ett ganska brett utbud av olika specialiteter. Dock menar vi att verkligt tvärvetenskapliga satsningar har alltför svårt att göra sig gällande. Vi föreslår därför att samband mellan forskningsråd utformas på så sätt att varje forskningsråd innehåller en expert från vart och ett av de övriga större forskningsråden. Expertens uppgift är att öppna vägar för gemensamma anslag till projekt som innefattar såväl humaniora som naturvetenskap, såväl teknik som medicin. de gröna anser också att sammansättningen av forskningsråden bör omvärderas. Dels är det viktigt att det sörjs för god rotation av ledamöter så att förnyelse av rådens bedömningar inte hindras, dels är det viktigt att lekmannainflytande skapas. Detta forskningsråd skall huvudsakligen stödja grundläggande forskning. de gröna ser positivt på forskning som hjälper människan att orientera sig i den värld hon lever i, men menar att sådan forskning intimt skall relateras till humanistiska och samhällsvetenskapliga aspekter i enlighet med vad som ovan anförts. På ett område delar vi inte den i propositionen framförda uppfattningen att forskningen primärt avser grundläggande kunskap. Det gäller fusionsforskningen, där det verkliga syftet torde vara att gynna framtagandet av en helt ny metod för energiförsörjning. Vi menar att detta syfte borde diskuteras av det nytillskapade tekniska forskningsrådet som då skulle väga fusionsenergins kostnader och ekologiska effekter mot dem som kan förknippas med alternativa energimetoder. Diskussionen måste också innebära att detta råd gör bedömningar av de olika metodernas oönskade bieffekter (s.k. konsekvensanalys). Tills dessa analyser är klara, bör de anslag som avser fusionsforskning strykas och det EG-samarbete som avser sådan forskning avbrytas. de gröna välkomnar den satsning på ekologi som görs i och med att samlade lokaler ställs till förfogande i ett ekologihus som skall byggas . Vi vill dock betona nödvändigheten av verklig tvärvetenskaplighet i den ekologiska forskningen och kräver därför att en professur också inrättas i humanekologi, så att sociologiska och historiska aspekter på människans plats i relation till miljön studeras. Samhällets behov av tvärvetenskapliga satsningar blir alltmer akut som forskningsprojekten blir alltmer specialiserade. Med verkligt tvärvetenskapliga satsningar menar de gröna sådana naturvetenskapliga eller medicinska projekt som innefattar humanistiska eller samhällsvetenskapliga aspekter. Även de motsatta kombinationerna är viktiga och bör tillgodoses. Exempel på redan etablerade projekt finns vid Temainstitutionen i . Vi föreslår att möjlighet för sådana projekt skapas genom den konstruktion som ovan föreslås för forskningsråden samt genom att forskningsrådsnämnden uppmanas att särskilt beakta tvärvetenskapliga aspekter vid sin prioritering av projekt. En av de mest lovande satsningarna av tvärvetenskaplig natur när det gäller miljöforskning görs i där ett flertal institutioner vid såväl som vid bildat en gemensam organisation. Avsikten är att arbeta med kompetens inom flera olika områden från materiallära till miljöforskning. För detta har en resursram om . beräknats för vardera högskolan fr.o.m /93. hänsyn till angelägenhetsgraden i satsningen föreslår vi att /92 resursramen för vardera högskolan är . och därefter uppräknas med . har föreslagit att dess nuvarande anslag på 4,4 milj.kr. räknas upp för att vid treårsperiodens slut utgöra 14 milj.kr. Regeringen föreslår bara en utökning med 1 milj.kr. för att man vill invänta bl.a. de berörda forskningsrådens synpunkter. Anledningen är att det finns en rädsla för att miljöforskningen kan komma att monopoliseras vid centret. Vi anser att den risken är minimal eftersom miljöforskningen måste förstärkas på bred front och föreslår att anslaget räknas upp med 3,2 milj.kr. Propositionen ger en bra målinriktning för miljörelaterad forskning inom arbetsområde. Dock borde detta ha beaktats mer vid anslagstilldelningen till rådet, vars aktiviteter tenderar att bli alltmer specialiserade. Följande områden borde prioriteras i en medveten planering i samband med jordbrukets avreglering: - kulturlandskapets bevarande för fritidsändamål - det småskaliga landskapets bevarande Vi anser också att den vid startade forskningssatsningen på ekologisk odling inom trädgårdsområdet borde ha uppmärksammats. De är institutioner som ofta kommer i kläm i ett rationellt samhälle, som med vett och vilja kopplar sig fritt från ekologin. de gröna prioriterar dels därför att man i dem kan uträtta arbete med viktigt genetiskt material, dels därför att de ger mänga människor insikter om mångfalden i vår värld och om att den är värd att skydda. Det bör rimligen finnas kvalificerade på fler ställen än i , , och . Strävan måste vara att det finns ca fem stycken större trädgårdar spridda över landet och lokala mindre i varje län för att stimulera kunskapen om vår växtvärld och dess betydelse Anslagstilldelningen till den i har varit orimligt låg och vi hoppas därför att de förhandlingar, till vilka propositionen refererar, skall ge en tillfredsställande lösning på problemet. Vi förutsätter att förhandlingarna utgår från principen att alla behandlas på ett likartat sätt. Bidraget bör som det föreslås i propositionen läggas under en särskild budgetpost och utbetalas fr.o.m. innevarande budgetår. Bioteknikforskningen har fått en alltför framskjuten roll i den forskningspolitiska propositionen. Risken är att stora satsningar inom detta område kommer att ske på bekostnad av andra ämnesområden. anser att forskning inom områden såsom markvård, ekologiskt jordbruk och livsmedelskontroll måste prioriteras framför bioteknikforskning. de gröna har i partimotioner från allmänna motionstiden, N 224 och N 413, tagit ställning till ett antal av de frågor som berörs i forskningspropositionens kapitel 21. Sålunda har vi i enlighet med förslaget till statsbudget yrkat att anslagen till STU skall vara oförändrade från /90, dock med den ändringen att av totalanslagen bryts ut och överförs till en ny institution: Delegationen för ekologisk teknik. Vi vidhåller i princip denna ståndpunkt. Vi vill dock inte motsätta oss att funktionen som teknikvetenskapligt forskningsråd också bryts ut ur STU. Regeringen föreslår att 10 milj.kr. anslås till utökad materialteknisk forskning som skall satsas på s.k. Vi har intet att erinra mot detta men yrkar att dessa medel tillförs det teknikvetenskapliga forskningsrådet som enligt vår tidigare angivna uppfattning liksom alla andra forskningsråd bör vinnlägga sig om tvärvetenskaplig forskning inom sitt ansvarsområde. Vårt förslag är därför att 35 miljoner överflyttas från STU:s anslag till det teknikvetenskapliga forskningsrådet liksom 3 miljoner från STU:s förvaltningsanalag. Vidare tillförs som ovan angivits 10 miljoner till rådet från anslagsposten , som sålunda utgår. Delegationen för ekologisk teknik har med tillfredsställelse noterat att regeringen föreslår tillsättningen av ett programråd för Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassad produktutveckling. Till detta råd föreslås 5 milj.kr. under F21 och 4 miljoner under B13. Den bakomliggande tanken liknar den som vi framfört i vår motion N224 där vi föreslår inrättandet av Delegationen för ekologisk teknik med en total anslagsram av . Vårt förslag var att dessa medel skulle ställas till förfogande genom en motsvarande minskning av STU:s anslag. Vi menar att regeringens ambitionsnivå är för låg. Vårt förslag går ut på att delegationen skall bygga upp en egen teknisk-vetenskaplig kompetens och administration och sålunda både bedriva egen FoU och anslå medel till utomstående forskare på samma sätt som STU. Vi vidhåller därför vårt för slag, men accepterar att de 9 miljoner som regeringen föreslår tillförs delegationen för att användas till stöd för utomstående tvärvetenskapliga forskningsprojekt inom området. Redan i motion N224 har vi klargjort att vi vill avveckla deltagande i det europeiska rymdsamarbetet: . De satsningar som via kontraktsbud har bundit sig för måste dock genomföras.Detta beror ej på någon teknikfientlig inställning, utan på att vi finner så många otillfredsställda behov på andra områden som måste prioriteras för att säkra vår långsiktiga överlevnad. När skogar och hav dör och människans egen livsbas undermineras genom en fortgående förgiftning av vår jord anser vi det inte försvarbart att satsa hundratals miljoner på avancerade rymdprojekt. Att de eventuellt kan återkomma som beställningar till svensk industri anser vi ej motiverar denna resursanvändning. Vi har däremot accepterat den svenska verksamheten på rymdforskningens område under anslagspost F6 bl.a. på grund av dess regionalpolitiska och kompetensuppbyggande betydelse. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Många av de forskningsprojekt som redovisas under denna rubrik måste vi sätta frågetecken för, detta av flera skäl. - Dels är mycket av denna forskning till för att stödja projekt som industrin ändå är engagerad i, där utvecklingstakten är hög och lönsamheten god. Det har inte framförts några tillräckligt goda skäl varför denna forskning delvis skall ske på skattebetalarnas bekostnad. - Dels är det ofta projekt som leder till att etablerade tekniska strukturer, exempelvis massbilismen, snarare understöds än motverkas. - Dels har vi svårt att finna exempel på projekt som ur ekologisk synpunkt syftar till en mer varsam teknik med miljö och naturresurser. En sådan teknik är dessvärre sällan företagsekonomiskt lönsam. De projekt som främjas av EG-forskningen däremot är inriktade på områden som i de flesta fall syftar till ökad produktion och lönsamhet i existerande storföretag. - Slutligen noterar vi att regeringen tycks vara oerhört ensidigt inställd på forskningssamarbete med EG. Förslag till samarbetsprojekt med andra europeiska länder, med eller lyser helt med sin frånvaro. Vi vill dock ej säga nej till allt forskningssamarbete men yrkar på att forskningsprogrammen kritiskt granskas med ovanstående utgångspunkter. Vi föreslår att anslaget minskas med 30 milj.kr. Styrelsen för teknisk forskning: . Resursramen och bemyndiganderamen minskas proportionellt dvs. F2 STU: Förvaltningskostnader: . Ingen ökning av statens befogenheter att påta sig betalningsansvar. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete: . Skall ingå i F19 ovan. F21 Delegationen för ekologisk teknik: . (Häri ingår regeringens förslag under F21 och B13.) Samhällets energibehov måste ses i förhållande till de långsiktigt tillgängliga resurser som på ett hållbart och varaktigt sätt kan omvandlas till nyttig energi. Om det skenbara behovet är större, måste besparingar tillgripas så att utnyttjandet fyller krav på en ekologisk utveckling. Denna enkla grundregel har åsidosatts med en svår situation som följd. har tärande teknik använts för att bygga upp ett på kort sikt energirikt samhälle. Beroende av sådan teknik har därmed etablerats allt fastare. Efter att fossila bränslen dominerat tillväxten i energiutnyttjande har kärnkraften svarat för en liknande roll. I bägge fallen rör det sig om resurser som är ändliga och deras utnyttjande kan endast vara temporärt. De bieffekter som vi av erfarenhet vet vidlåder oekologisk energiomvandling är miljövidriga utsläpp, svårhanterbara avfall samt olycksrisker. Såväl utnyttjande av fossila bränslen som fissionsenergi har dessa bieffekter i varierande grad. Detta är i själva verket den starkaste drivkraften bakom försöken att få fram alternativa metoder för energiproduktion. Att ge stora anslag till fusionsforskning utan att först ha utrett vilka bieffekter som kan väntas är att rusa rätt in i nya problem utan att veta vare sig om de är lösbara eller om det är lönt ekonomiskt att försöka lösa dem. Om man trots allt ger anslag till att fusionsforskning bör vara kvar måste konsekvensanalyser göras, först därefter är det tid att fatta beslut i frågan om tekniken skall utvecklas eller ej. Konsekvensanalysers plats i tidsskedet Konsekvensanalyser, när sådana över huvud taget görs, brukar göras . Först när det står klart att oönskade konsekvenser har uppträtt, fås tillräcklig motivering för att undersöka hur sådana skall undvikas. Vid det laget har ofta så mycket investerats i tekniken i fråga, att det bedöms olönsamt att ändra kurs, vad än konsekvensanalysen visar för resultat. Nuvarande kärnkraftssituation är ett utmärkt exempel. När det hävdas att kärnkraften skall fortsätta att stödjas görs det huvudsakligen med motiveringen att det vore en företagsekonomisk förlust att inte utnyttja de byggda reaktorerna tills de är uttjänta. Detta står i motsats till den i normalt affärsliv tillämpade principen, att en felaktig investering inte får motivera en fortsatt felaktig investering. Den övergripande målsättningen bör vara: - Energiförbrukningen bör halveras. Den operativa målsättningen skall vara en årlig minskning av energiförbrukningen . Halveringen uppnås då . - Kärnkraften avskaffas snabbt med början med minst två reaktorer. - Fossilbränsleanvändningen minskas radikalt. En minskning är målet. Det kräver minst en fördubbling av inhemska biobränslen. - Elproduktionen baseras på existerande vattenkraft, vindkraft och kraftvärme genererad med inhemska bränslen. - Solvärme skall i stor utsträckning användas för bostadsuppvärmning. - Trafikvolymerna minskas och transporterna baseras på kollektivtrafik, främst järnväg. Bilismen minskas radikalt. Energiforskningen bör inriktas på utveckling för framtagning av fungerande prototyper och systemlösningar. Det gäller att ta fram nya bättre lösningar både inom bostadssektorn, industrisektorn och transportsektorn som visar möjligheterna till energihushållning. Det gäller också att på produktionssidan demonstrera många olika alternativa biobränslen och tekniken för deras skörd, handhavande och användning på ett effektivt och miljövänligt sätt. På kan utveckling av solceller och bränsleceller bli av vikt. Metanol framställt av inhemsk råvara är en betydelsefull fråga för all förbränningsmotoravändning. Efterom kärnkraften skall avvecklas och eftersom kärnkraftsetablissemanget i enstämmigt betygar att säkerheten i reaktorerna knappast kan förbättras för kärnteknikforskningen minskas radikalt. Anslagen till Studsvik för kärnteknisk forskning bör därför slopas. Den kärntekniska forskningen som i fortsättningen bedrivs bör inriktas på avfallsfrågorna och helt betalas av den fond som finns för ändamålet. I vår motion N413 föreslog vi med utgångspunkt från budgetpropositionen att anslaget skulle minskas från till . föreslås ett totalanslag på till Studsvik. Vi föreslår då att anslaget minskas med som förut, men att då ett visst utrymme skall finnas kvar för avveckling av den kärntekniska verksamheten under nästa budgetår. Totalanslaget blir då varav avses för icke kärnrelaterad forskning. överförs till energiteknik i bebyggelse. Vi har noterat att i sin långtidsplan anger en FoU-budget på ca för vart och ett av åren 1990, 1991 Och 1992. Det betyder att satsar mer pengar på FoU än staten. Med hänsyn till dokumenterade förkärlek för storskaliga centraliserade lösningar och skepsis mot möjligheterna att minska elanvändningen anser vi att staten borde kräva att minst hälften av dessa forskningsmedel direkt överförs till staten för statlig energiforskning, dvs.