mot · GE02Sf2 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:51 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Den s.k. Dagmarpropositionen redovisar i åringen överenskommelse mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om storleken på denallmänna sjukvårdsersättningen. Parterna har intekunnat komma överens om den generellahöjningen för . Därför har staten ensidigtbestämt ökningen av ersättningen till 100 miljonerkronor. Detta motsvarar en uppräkning med treprocent att ställas mot den av finansdepartementetberäknade inflationen på nio procent.Vänsterpartiet tycker att staten i och meduppgörelsen gör det ännu svårare för landstingenatt ge en kvantitativt och kvalitativt god sjukvård.Ovanpå landstingens upprättade sparmål läggs nuytterligare besparingskrav. Uppräkningen täckerinte ens den av staten beräknadelönekostnadsökningen för på fyra procent.Vi förordar en ytterligare uppräkning avsjukvårdskostnadsersättningen så att denåtminstone täcker de förväntade löneökningarna.I övrigt redovisas i propositionen en radöverenskommelser. Sjukvårdshuvudmännen harförbundit sig att utföra ett visst utvecklings- ochförändringsarbete. Det gäller utvärdering avvårdens kvalitet, utformning av väntelistor,gemensam listning av diagnoser som ska föreliggavid behandling eller operation samt en utvärderingav primärvårdens resurser, köer och väntetider. Tilldessa ändamål ska landstingen få 10 miljoner. Idetta sammanhang ska man också utreda om intesjukvårdshuvudmännen ska ta kostnadsansvaretför läkemedel även inom den öppna hälso- ochsjukvården.Vänsterpartiet är positivt till ettutvecklingsarbete som är inriktat på att de somanvänder sjukvården ska få en bättre ocheffektivare vård och behandling. Vi hoppas därföratt kommande projekt inte så ensidigt som hittillsska ägna sig åt att anpassa sjukvården till enmarknad för privat företagsamhet utan efterpatienternas behov och resurser, två oftastdiametralt motsatta intressenter.När det gäller patienternas egna avgifter så ärman nu överens om att ge huvudmännenmöjligheter att införa ett differentieratavgiftssystem och ett högre högkostnadsskydd. Detsenare skall ha ett egenkostnadstak på /år. Det ska baseras på antalet vårdbesökeller läkemedelsinköp.Vänsterpartiet vill ha en annan konstruktion föravgiftssättningen inom sjukvården. Vi vill att dendels ska vara patientvänlig, dels ha prispressandeeffekt på de starkt ökande kostnaderna inomsjukvårdssektorn. Med det nuvarande systemetdrivs kostnaderna upp och bidrar till inflationen. Vianser därför att vårdavgifterna ska indexregleras.Under nästa år kommer sjukvårdens avgifter,sedan den s.k. sjukronan infördes , att hatredubblats i förhållande till den allmännaprisnivån. Avgiftsnivån kommer, i de flestalandsting, att vara så hög att människor avekonomiska skäl avstår från att söka sjukvård.Preliminära bedömningar visar att de flestalandsting kommer att ta ut förett läkarbesök och för en sjukvårdandebehandling. Under jourtid och vid hembesökkommer avgiften att vara ännu högre, omkring 150kronor, vilket är ett av resultaten avdifferentieringsmöjligheterna. En indexreglering, ilinje med vad föreslog i fjolåretsmotion med anledning av Dagmarpropositionen,hade på sin höjd inneburit en höjning av avgifternamed . I en sådan höjning ligger äveneffekten av skatteomläggningen.Avgiftstaket beräknas, för de flesta landsting,att höjas till . Två landsting -- ochVärmland -- planerar att ha kvar det tidigare taketpå 900 kronor.Vänsterpartiet anser att det nuvarande taket försjukvård och läkemedel på skabibehållas. har tidigare motioneratom att hänsyn ska tas till människor som periodvisfår höga månadskostnader på grund av sjukdom,exempelvis dialyspatienter. När nuegenkostnadstaket höjs till ger dettaett än mer otillräckligt skydd för dessa patienter.De öronmärkta pengar, som ges tillersättning för avinstitutionalisering, förebyggandeåtgärder samt hjälpmedel åt handikappade, ska nuföras in i den allmänna sjukvårdsersättningen.När det gäller pengar för hjälpmedel tillhandikappade skall 42,5 miljoner tillföras ensärskild fond för har två huvudmän --landstingen och staten. I dess styrelse harlandstingen f.n. majoritet. anser attdenna konstruktion är olycklig.Handikappinstitutet ska ha en central ochpådrivande roll i utvecklingen av den framtidahjälpmedelsverksamheten. Vi vill atthandikapporganisationerna ska få ett ökatinflytande genom en ökad representation istyrelsen på bekostnad av landstingens. Vi anserockså att det ankommer på staten att ensam varahuvudman för institutet. Vi tror att en sådanomorganisation mot ett ökat användarinflytandemer gagnar utvecklingen av olika hjälpmedel tillhandikappade.Under året erhöll landstingen 400 miljonerkronor till förebyggande arbete. skadessa ingå i den allmänna sjukvårdsersättningenoch fördelas av sjukvårdshuvudmännen. Det finnsen viss fara med att det förebyggande arbetetkommer att bli eftersatt. Några garantier för att detska finnas ett förebyggande arbete inomprimärvården finns . Defriskvårdssatsningar som gjorts runt om i landet kanbli till en olönsam investering om i detnu så kärva läget använder dessa pengar till andraverksamheter. Att pengar inte öronmärks för dettaändamål kan också innebära att det av statenuppsatta målet om att få ner ohälsotalet med tvådagar inte kan nås. anser attsärskilda pengar även i fortsättningen ska avsättastill det förebyggande arbetet.För att få en jämnare fördelning av de privatavårdresurserna är landet indelat i två stödområden.Ett av dem har en fri anslutning tillsjukförsäkringen. gäller dettakommuner eller delar av kommuner i Norrlandskustland. I har den friaetableringen inneburit en problem. I kommunernaBoden, och har det skett en omfattandeetablering av privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. Bara i har antaletprivatpraktiserande läkare ökat med 18 och antaletsjukgymnaster med 22 . Av den allmännasjukvårdsersättningen går miljoner tillprivatpraktiker, kommer densumman att öka till 22 miljoner 1992 stigatill 35--40 miljoner. Denna avtappning av pengarkan medföra en utarmning av sjukvården.Vänsterpartiet anser därför att den friaanslutningen till sjukförsäkringen förprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster ikommunerna bör bliföremål för en omprövning.Vi kan anta att tillgången på sjukgymnaster förnärvarande är relativt god. Att mot denbakgrunden och i ett läge där sjukvården brottasmed en rad problem, inte minst av ekonomiskkaraktär, komma med ett förslag ompraktiktjänstgöring för kiropraktorer äranmärkningsvärt. Enligt propositionen ska detavsättas för att blivande kiropraktorer skaauskultera inom allmän eller privat hälso- ochsjukvård. Då detta inte tillför sjukvården något nyttutöver vad som kan rymmas i den nuvarandefysikaliska terapin, utom möjligen omätbarapsykologiska effekter, vill att dessapengar överförs till den allmännasjukvårdsersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en uppräkningav den allmänna sjukvårdsersättningen så att dentäcker de förväntade löneökningarna,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om indexregleringav avgifterna inom sjukvården,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettbibehållande av ett högkostnadsskydd där taket ärsatt till ,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökat inflytandeför handikapporganisationerna iHandikappinstitutets styrelse,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att statenensam ska vara huvudman för ,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omspecialdestinerat bidrag till det förebyggandearbetet inom sjukvården,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en omprövningav stödområdesindelningen avseende läkares ochsjukgymnasters fria anslutning till sjukförsäkringeni kommunerna ,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om överföring avdet ekonomiska bidraget för praktiktjänstgöringför kiropraktorer till .