ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub151 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 151 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I propositionens allmänna del betonas betydelsen av forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Samverkan med högskolor med fakultetsorganisation ses som det huvudsakliga medlet att garantera forskningens kvalitet. Ett försiktigt erkännande ges åt den betydelse forskning vid de mindre och medelstora högskolorna kan ha för regional utveckling. Under huvudtitel föreslår regeringen vidare en begränsad ökning av de mindre och medelstora högskolornas anslag för forskning. Anslagen föreslås ges direkt till resp. högskola utan några mellanled. Avsikten är att högskolorna skall kunna planera sin verksamhet och börja bygga upp den . Vid periodens slut skall resultatet utvärderas för att ligga till grund för mer slutliga ställningstaganden till hur forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna skall organiseras . Förslagen utgör steg i rätt riktning. De nya resurser som föreslås är emellertid otillräckliga. De räcker inte för att ge realistiska möjligheter att utnyttja högskolornas inneboende kapacitet att bidra till ökad rekrytering till forskarutbildning och själva bedriva forskning. De är också så små att fördelningen av den totala resursförstärkningen till forskningen i själva verket innebär en förstärkt centralisering av forskningen till de stora universitetsorterna. Högskolorna i har inlett ett brett samarbete under arbetsnamnet Bergslagshögskolan Norr. enhet i och i ger möjligheter till en konstruktiv uppbyggnad av forskning i samverkan med redan existerande, statliga forskningsinstitutioner. Flera statliga verk inom området fysisk planering-teknisk infrastruktur är lokaliserade till regionen. Det ger möjligheter till en samverkan som bidrar både till uppbyggnad av högskolornas forskning och förstärkning av verkens kompetensförsörjning. För att fullt ut kunna utnyttja de möjligheter denna situation innehåller behöver emellertid högskolorna i /och /tillföras ytterligare resurser. Dessa ökade resurser bör utan svårighet kunna finansieras genom omdisponering inom den miljard som regeringen föreslår att forskningen totalt skall tillföras . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade resurser vid högskolorna i /och /. () () 1989/90 Ubl51
mot · GD02Ub17 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl7 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare I denna motion fran om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare framför vi ett antal yrkanden. Motiveringen och bakgrunden till dessa yrkanden finns i var kommittémotion Sf:60, som vi hänvisar till. Med hänvisning till motion Sf:60 hemställs 1. att med avslag pä propositionen i denna del beslutar att kommunernas åtaganden om att anordna svenskundervisning skall omfatta alla som har behov av sadan undervisning oavsett hur länge de vistats i landet. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större utrymme för ämnet samhällskunskap i svenskundervisningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ordnad barntillsyn för dem som deltar i svenskundervisning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flyktingar med högre utbildning. () ()
mot · GD02Ub18 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 18 av och (båda mp) med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare När det gäller flyktingmottagande! är undervisningen i svenska språket en oerhört väsentlig del. Det är viktigt att invandrarna sä snart som möjligt lär sig förstå, tala och skriva det svenska språket så bra att de kan fungera i det svenska samhället inom utbildning, i arbetslivet och pä fritiden, i kontakt med skolan när det gäller deras barn m.m. Det har visat sig, att den nu gällande sfi-undervisningen till vissa delar inte fungerat bra. och de gröna ser positivt på stora delar av regeringens proposition. Förslaget att en individuell studieplan för varje invandrare skall upprättas är utomordentligt viktigt. de gröna anser att reglerna om deltidsutbildning skall tas bort. Studietakten blir för mänga människor för låg och den samlade tiden av utbildningen förlängd, och möjligheten att snabbt slussas till arbete eller annan utbildning förlängs och försväras. De invandrare som kan och vill skall kunna fä undervisning på heltid, likaväl som deltid varvat med praktik skall kunna genomföras. Att kommunen tar över hela ansvaret för sfi-undervisningen är säkert nödvändigt för att få en helhetssyn pä utbildningen. I sfi bör information om samhällets skrivna och oskrivna lagar och regler utökas och ges en hög prioritet. Genom samhällsinformation kan många missförstånd och svårigheter både för invandraren och hans omgivning undvikas. de gröna anser inte att statsbidraget till sfi skall ingå i det allmänna schablonbidraget. Bidraget bör också vara schabloniserat. individbaserat och skilt från andra bidrag till invandrare och flyktingar. de gröna anser att tvåårsregeln skall avskaffas och att alla som är i behov av svenskundervisning skall få det oavsett hur de vistats i . När det gäller de invandrare som vistats i landet även före har det visat sig, att det finns ett behov av kunskaper i svenska språket. Det finns på sina håll långa köer av tidigare invandrare till undervisning i svenska. Vi anser, att deras möjligheter att förbättra sitt svenska språk vid behov skall föranleda ökad tilldelning av timmar till kommunerna. Tiden för kommunens skyldighet att anordna grund-sfi skall tas bort. den s.k. tvåårsregeln skall bort och kommunernas ansvar för sfi skall gälla alla som har behov av svenskundervisning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar att reglerna om deltidsutbildning utgår, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts vad gäller information om det svenska samhället, 3. att beslutar, att statsbidraget till sfi inte skall ingå i den allmänna schabloniseringen, 4. att beslutar upphäva tvåårsregeln. () ()
mot · GD02Ub23 · 1990-03-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub23 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Regeringen har i enlighet med gällande förordnande föreslagit att ett antal professurer skall återbesättas med ändrat ämnesinnehåll. Flertalet förändringar synes vara av karaktären mindre modifieringar eller förskjutningar inom det ursprungliga ämnesområdet. I åtminstone ett fall synes dock förändringen vara högst påtaglig och får i flera avseenden för samhället negativa konsekvenser. Det föreslås således att ämnet brobyggnad vid KTH ges nytt ämnesinnehåll med inriktning mot träforskning. Även om träforskning i sig kan vara ett angeläget ämne, kan det inte accepteras att detta går ut över det verksamhetsområde som ämnet brobyggnad omfattar. Vid ämnet brobyggnads prövning enligt högskoleförordningen har såväl högskolestyrelsen som UHÄ förordat att professuren återbesätts med oförändrat ämnesinnehåll. Ämnet omfattar projektering och konstruktion av broar och andra byggnadsverk med hänsyn till bärförmåga, säkerhet, tillförlitlighet, funktion och beständighet. Ämnet brobyggnad är företrätt i endast vid KTH och professuren alltså riksunik. har regering och riksdag beslutat om en upprustning av det svenska vägnätet genom kraftiga anslagshöjningar till . Förnyelse, reparation och förstärkning av brobeståndet är en av de mera kvalificerade uppgifterna i detta program. Anpassning av de svenska vägarna till de höjda axeltrycken enligt EG-reglerna kräver ytterligare insatser. En besvärande brist på kvalificerade broingenjörer finns , vilket är delvis orsakat av de tidigare otillräckliga resurserna för utbyggnad och underhåll av det svenska vägnätet. En påbörjad upprustning och förnyelse av järnvägstrafiken i ställer stora krav på utbyggnad av bansystemet, vari järnvägsbroarna är en viktig del. Högre hastigheter och planerade nya sträckningar kräver utveckling av brobyggnad som kunskapsområde, särskilt när det gäller säkerhets- och beständighetsfrågor samt detaljutformning. I hela pågår en liknande upprustning av kommunikationer, och området är en lockande stor svensk exportmarknad. Enligt vår mening finns ingen anledning att göra en kunskapsmässig nedrustning inom ett område som ligger centralt när det gäller samhällets infrastrukturella utbyggnad. Den föreslagna professuren i träforskning bör kunna prövas inom det nya tekniskt-vetenskapliga forskningsområdet, som får kraftigt utökade resurser bland annat för stöd även till nya forskningsprogram. Med hänvisning till av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om bevarandet av professuren i brobyggnad. 1989/90 Ub23
mot · GD02Ub27 · 1990-03-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub27 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Utredningen om de verksamhet och finansiering SOU 1988:68, har legat till grund för ett avsnitt i forskningspropositionen 1989/90:90 som föreligger. Flertalet remissinstanser har kritiserat utredningen för brist på förslag till förändringar vad avser både finansiering och organisation. Regeringens överväganden i propositionen utmynnar i ett konstaterande att utredningen och remissynpunkterna visar mycket tydligt att de spelar en väsentlig roll för universitetens utbildning och forskning i botaniska ämnen. Trädgårdarna fyller också andra betydelsefulla funktioner som folkbildningsinstitutioner, för skolan och för rekreation. Regeringen konstaterar att trädgårdarna utgör en länk för kontakterna mellan och samhället, som bör kunna utnyttjas ännu bättre än . Program- och utställningsverksamhet för att sprida information om miljöforskning kan i vissa fall förläggas till eller organiseras genom de . bör enligt propositionen fr o m /92 disponeras av de för angiven verksamhet. Detta förslag är mycket positivt, men måste också kompletteras med att statens relation till kommer till en lösning där staten står för sin del i trädgårdens verksamhet på samma sätt som för de övriga trädgårdarna. Av propositionen framgår att förhandlingar pågår med om statsbidragets storlek. Det är mycket viktigt att överenskommelsen hamnar på en sådan nivå att även fortsättningsvis kan utföra sin betydelsefulla uppgift i samhällets tjänst. Vi anser för vår del att en rimlig nivå på ett årligt statsbidrag är . Bidraget bör som det föreslås i propositionen läggas under en särskild budgetpost och utbetalas fr o m innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till i . () () () () () () 1989/90 Ub27 96314, Slockholm 1990
mot · GD02Ub29 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub29 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Det är ett nationellt intresse att vi i har kvar en uthållig och konkurrenskraftig järn- och stålindustri. Med all sannolikhet kommer stål även att vara ett efterfrågat konstruktionsmaterial. finns möjligheter att förbättra stålets materialegenskaper och de processer som är nödvändiga för att producera stål. Den i traditionella tekniken för råjärnsframställning är sannolikt inte längre hållbar ur miljösynpunkt. Användningen av kol och koks i stor skala kommer att försvåra möjligheterna att nedbringa utsläpp av svaveldioxid. kväveoxider och koldioxid. Från våra koksverk och masugnar emitteras koldioxid och tusentals ton svaveldioxid. Utsläpp av svavelväte, ammoniak m.m. är också miljöstörande. Det är möjligt att man med övergång till ny teknik vid råjärnsframställning radikalt skulle kunna förbättra såväl arbetsmiljö som yttre miljö. Användning av förgasad olja som reduktionsmedel för järnmalmen är här ett alternativ. I olika sammanhang har betecknats som ett metallurgiskt centrum. Där finns förutom råjärnsframställning och stålverk valvsverk och tillverkning av plåtprodukter. Vid och vid den metallurgiska forskningsstationen i bedrivs forskning med nära anknytning till stålindustrin i . För att arbetet med utveckling av stålets egenskaper skall fortsätta och för att förbättra tekniken att framställa stål och stärka som metallurgiskt centrum bör en särskild professur i stålets metallurgi inrättas vid högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att inrätta en professur i metallurgi vid högskolan i .
mot · GD02Ub31 · 1990-03-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub31 av förste vice talman och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning är landets största klipparkiv för svensk dagspress. Det inrättades vid i statsvetenskapliga institution. Arkivet har ett brett och representativt urval av svenska dagstidningar och det har en unik inriktning genom den rika förekomsten av ledarmaterial. är av stort värde vid studier av svensk politisk debatt - som den speglas i pressen. Enligt uppfattning har verksamheten vid pressarkivet stor nationalbibliografisk betydelse. är ej förbehållet och bör ej förbehållas användare knutna till . Arkivet nyttjas av forskare och studenter från ett flertal discipliner, främst inom samhällsvetenskapliga, humanistiska och juridiska fakulteter från hela landet. Driften av arkivet har vid sidan av lönebidrag från länsarbetsnämnden, helt bekostats av . Av ekonomiska skäl hotas arkivet nu av nedläggning. tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att se över verksamheten vid pressarkivet i syfte att öka tillgängligheten och säkra finansieringen av driften. Arbetsgruppen har funnit att en modernisering med stöd av datateknik är en framkomlig väg. Ett försöksprojekt bekostas av och . Syftet är att skapa en referensdatabas, vilken skulle göra materialet vid pressarkivet sökbart via data- och telenät över hela landet. Det är av vikt för forskning och utbildning att innehållet i den svenska dagspressen görs lätt tillgängligt för forskare och studenter inom högskolan. kan svara för den uppgiften. Genom det breda och representativa urval av svenska dagstidningar som där finns och genom den konsekventa ämnesklassificering som tillämpas är pressmaterialet lätt tillgängligt för studier. I kombination med ett över hela landet tillgängligt databaserat söksystem skulle pressarkivet utgöra ett betydelsefullt komplement till den kontinuerliga mikrofilmningen av svenska dagstidningar. 1 en enkät till vetenskapliga institutioner i landet om behovet av pressmaterial för vetenskapligt bruk har till arbetsgruppen framförts starka önskemål om bättre sökmöjligheter än dem som har kunnat tillhandahållas. har i sin anslagsframställning års forskningsproposition begärt medel för pressarkivet. 1990/91 beräknas till . Denna summa inbegriper kostnader för Mot. ett nationellt tillgängligt referensdatabassystem för ledar- och debattmate- Ub31 rial samt centralt nyhetsmaterial ur 45 svenska dagstidningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att under anslaget E 4 Samhällsvetenskapliga fakulteterna för pressarkivet vid för /91 anvisa . utöver regeringens förslag. () ()
mot · GD02Ub32 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub32 av och (fp, m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning UHÄ argumenterar kraftfullt i sin anslagsframställan för att regeringen skall föreslå en professur i japanska till . Det vore en logisk fortsättning av den påbörjade satsningen på öst- och sydöstasiatiska språk i , eftersom 1986/87 inrättade en professur i kinesiska vid där. Enligt UHÄ krävs även en professur i japanska för att få en någorlunda heltäckande forskningsorganisation i , dvs. en organisation som täcker de båda stora språkgrupperna i regionen . presenterade en rapport där det framhölls att behövde förstärka sin japanologiska forskning. Vad svarar nu regeringen på detta i sin proposition? Jo, man argumenterar starkt för att vi behöver öka våra kunskaper och bredda våra kontakter med och att vår forskning inte är i paritet med områdets växande ekonomiska och politiska betydelse. Därefter föreslår regeringen 9 milj. kr. som statligt bidrag till ett nytt forskningsinstitut knutet till i . Institutets syfte är att bygga upp forskning med inriktning på ekonomi. Inte ett ord sägs om den utbildning och forskning som bedrivs i eller det förslag till professur i japanska till som UHÄ ange». Inte ett ord sägs heller om vilken strategi regeringen bygger sin prioritering på. Enligt vår mening skulle en professur i japanska täcka ett väl dokumenterat behov och stärka den långsiktiga satsning på kunskapsuppbyggnad i som ställde sig bakom redan 1986-87 (professuren i kinesiska). Vårt förslag baserar sig därutöver på följande skäl: har haft utbildning i öst-sydöstasiatiska språk med tyngdpunkt på kinesiska och japanska men även indonesiska och thai. Kinesiska och japanska har ca 50-60 studerande på nivåerna upp till 80 poäng. Den lokala linjen för öst-sydöstasienstudier är starkt översökt och har breddats från 80 till 120 poäng. Forskningen är aktiv och drivs i samarbete med forskare och institutioner i . Man har även etablerat studentutbyte . Man bedriver tvärvetenskapliga forskningsprojekt över institutions- och fakultetsgränser inom bl.a. statskunskap, historia, ekonomi och teknik. Samarbetet mellan i och östasienutbildning och forskning är väl utbyggd och fungerar. Vår uppfattning är att innan staten hoppar på nya projekt, som i och för sig säkert är både bra och nödvändiga, borde ta ansvar för att redan gjorda insatser följs upp på ett långsiktigt sätt som en del av ett strategiskt vägval. Vi anser principiellt att UHÄs förslag skall väga mycket tungt, eftersom har gett UHÄ ansvar för den långsiktiga och övergripande planeringen av landets insatser. När regeringen nu väljer att avvika från UHÄs förslag borde man mera omsorgsfullt ha angett sina skäl därtill. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en professur i japanska som placeras i , 2. att beslutar att medel till professuren tas från det föreslagna Bidrag till ett . () () 1989/90 Ub32
mot · GD02Ub33 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub33 av och (fp, m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Det pågår en förändringsprocess i , en process som det är av vitalt intresse att kan förstå, påverka och följa. Omdaningsprocessen rör vida mer än de förändringar som följer av de pågående diskussionerna om den europeiska integrationen genom EG, EFTA, EES och anpassning därtill. UHÄ föreslår i sin anslagsframställan som enda utökning inom de juridiska fakulteterna, att en professur i utrikeshandelsrätt skall inrättas vid i . Förslaget innebär en fortsättning av en forskningsinsats som pågår. Regeringen tar inte upp UHÄs förslag till diskussion, utan föreslår att en ny professur i europeisk integrationsrätt inrättas vid i . Det är en tjänst som UHÄ inte nämner i sin prioritering. Regeringens motivering till den nya professuren är starkt inriktad på rättsliga faktorer rörande samarbetet inom och mellan EG, EFTA och EES. Vid i finns en tidsbegränsad professur i utrikeshandelsrätt inrättad t.o.m. . Den finansieras av pengar från en stiftelse och innehas av . Innehavaren är synnerligen väl lämpad utifrån sin bakgrund och sin kompetens. Professuren är placerad vid juridiska fakulteten med forskningsansvar för aspekter på utrikes handelsförbindelser. Det är kunskaper som behövs för att bevaka och underlätta handelsförbindelser med det nya . Enligt vår mening är det viktigt att den kompetens som utvecklas i tas till vara och följs upp. Grunden är lagd tack vare den tidsbegränsade insatsen. gäller det att bygga vidare från den plattformen. Detta har UHÄ också ansett och därför föreslagit att staten tar över det ekonomiska ansvaret för den befintliga professuren fr.o.m. . Regeringen motiverar inte sitt avvisande av UHÄs förslag. Inte heller framgår det varför man väljer att föreslå en ny professur i europeisk integrationsrätt före att överta det ekonomiska ansvaret för den tidsbegränsade professuren i utrikeshandelsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en professur i utrikeshandelsrätt, placerad vid i , 2. att avslår regeringens förslag om inrättande av en professur i europeisk integrationsrätt vid i . () () 1989/90 Ub33
mot · GD02Ub34 · 1990-03-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub34 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 beslöt (1988/89 UbU:22) att en självständig högskola på idrottens område skall inrättas med placering i och att skall samordnas med det nyinrättade centret för idrottsforskning. En svensk idrottshögskola är en angelägenhet för hela landet. Det är den enda enheten i som kommer att ha såväl forskning som utbildning på kroppsövningarnas område. kommer att ha som uppgift att på akademisk nivå ge ett variationsrikt utbud av utbildningar med idrottslig anknytning för såväl skolans som idrottsrörelsens behov samt att utveckla och bedriva forskning inom området idrott och fysisk aktivitet. bör bli ett resurs- och utvecklingscentrum för den svenska idrottsrörelsen, för idrottslärarutbildningen i och och för övrig lärarutbildning på idrottens område i vårt land. Forsknings-, utvecklings- och utbildningskompetens på idrottsområdet som finns i måste betraktas som viktiga tillgångar för . Det finns följande professurer med idrottsinriktning i ; - tre professurer vid för fysiologi III - en professur i idrottspedagogik vid HLS - en beslutad men ännu ej tillsatt professur i idrottshistoria - en professur i idrottsmedicin vid Kl som finansieras av Tipstjänst och försäkringsbolaget . Dessa sex professurer med inriktning mot idrottsområdet bör förenas med undervisningsskyldighet vid . Den samlade kompetensen inom idrottens olika ämnesområden och kringvetenskaper kan på så sätt tas till vara inom . Genom att samla alla i befintliga kvalificerade utbildnings- och forskningsresurser rörande fysisk aktivitet under en hatt, som verksamma professurer behåller sina akademiska tillhörigheter med nära anknytning till respektive specialiteter, kan en "akademisk" och vetenskaplig miljö som genererar forskning och utbildning på hög kvalitativ nivå skapas till gagn för ämnet idrott, den svenska skolan, idrottsrörelsen och för idrotten i alla dess delar. 1 1989/90. Vid bör även bedrivas forskarutbildning. Det är därför väsentligt att sådan utbildning inrättas i samråd med och med anknytning till berörda fakulteter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisningsskyldighet vid för de i motionen omnämnda professurerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskarutbildning med anknytning till . 1989/90 Ub34