mot · GD02Jo883 · 1990-01-25 00:00:00 — De skärpta lagkraven driver på utvecklingen i miljövänlig riktning. Den tekniska utvecklingen möjliggör ytterligare utsläppsminskningar. Det gäller såväl motorer som drivmedel. Dieselavgasernas skadliga utsläpp minskar i takt med att bränslekvaliteten förbättras, vilket har skett accentuerat . Beräkningar från visar, som exempel, att bränsleförbrukningen kan minskas . roll i det svenska transportsystemet har inte förstärkts . På sträckor över är dock järnvägstransport av gods ett miljövänligare alternativ än godstransporter på landsväg. andel av godstransporterna är . behöver ges goda utvecklingsmöjligheter. Planerna för järnvägarna i EG är mycket omfattande. Höghastighetståg, tågtunnel under engelska kanalen m.m. är några exempel. är, vid eldrift under nuvarande förhållanden, en miljövänlig transportform. Vi välkomnade beslutet om att separera "affärs SJ" och . Ökad marknadsorientering ger SJ och järnvägstrafiken bättre möjligheter. Satsningen på snabbtåg och nya serviceformer ser ut att falla väl ut. För att utveckla SJ och kunna bygga ut infrastrukturen krävs nya arbetsoch finansieringsformer. Exploatering av SJ:s olika markområden, samfinansiering med övriga intressenter, byggandet av etc. är endast några exempel på åtgärder som kan stärka tågtrafikens position. Vår målsättning har varit att SJ i fri konkurrens med andra transportalternativ skall kunna utnyttja sina fördelar. Den senaste tidens utveckling av SJ är därför, enligt vår mening, positiv. Med ett mer marknadsinriktat SJ finns det goda möjligheter att utveckla järnvägstrafiken. 4.5.5 Kollektivtrafiken i tätorterna Kollektivtrafiken i större tätorter utgör ett miljöproblem, framförallt när det gäller dieseldrivna bussar. Att överflytta biltrafik till dieselbussar kan ge en direkt negativ miljöeffekt, inte minst om man jämför med katalytiskt avgasrenade bilar. En undersökning gjord av statens vägoch trafikinstitut, VTI, visar att en buss släpper ut mer än fyra gånger så mycket skadliga ämnen som en avgasrenad bil, mätt per persontransportkilometer. I och pågår intressanta försök med miljövänliga bussar, drivna av t.ex. vätgas. I planeras naturgasdrivna bilar. lokaltrafik har startat försök med ett 30-tal etanoldrivna bilar. Dessa och liknande försök bör uppmuntras. Skärpta miljökrav bör successivt införas även för kollektivtrafik och annan tung trafik. Flygets relativa miljöpåverkan är förhållandevis liten, men bör ändå minimeras. Utvecklingen går dock i rätt riktning. Nya motorer inom inrikestrafiken minskar utsläpp och buller. Avisningsmetoderna förbättras, glykol och urea tas om hand med nya metoder. Det nuvarande s.k. miljöavgiftssystemet fungerar dock inte tillfredsställande. Intäkterna bör användas för att stimulera utveckling och användande av ny teknik med mindre negativa miljöeffekter. bör verka internationellt för att utsläppen från de internationella flygturerna minskas. Den internationella sjöfartens negativa miljöpåverkan måste bekämpas genom internationellt arbete. När det gäller den svenska kustsjöfarten kan vi i större utsräckning själva fastställa inom vilka miljöramar verksamheten skall ske. Miljöeffekten av kustsjöfarten inklusive färjetrafiken är inte lika kartlagd som de andra trafikslagens miljöpåverkan. En av de få undersökningarna av sjötrafikens miljöeffekter som gjorts behandlar färjetrafiken inom och är framtagen vid vid . Den visar att utsläppen av kväveoxider uppgår till , vilket bör jämföras med vägtrafikens utsläpp i regionen som uppgår till . Kustsjöfarten svarar för av den inrikes godsfrakten. Skärpta miljökrav skulle snabbt kunna få positiva miljöeffekter. Enligt vår mening bör utsläppskraven skärpas för kustsjöfarten. För den internationella trafiken bör exempelvis ändras så att skärpta regler blir gällande. Luftmiljöproblemen är internationella och känner inga gränser. Därför är våra relationer till exempelvis EG när det gäller trafik- och miljöpolitik av dominerande betydelse. bör vara aktivt och pådrivande i de internationella miljösammanhangen. Arbetet för att skapa en europeisk organisation för aktivt miljöarbete, (), är mycket positivt. bör påbörja arbetet med att söka fullt deltagande i organisationen. Erfarenheter visar att teknisk utveckling genererar energisnålare och mer miljövänliga lösningar. Det gäller inte minst inom transportområdet. För att uppmuntra och påskynda den tekniska utvecklingen i miljövänlig riktning skall politiker fastställa gränsvärden i stället för att i detalj binda upp besluten i olika tekniska lösningar. Via rabatter, avgifts- och skattenedsättningar kan processen påskyndas. Tekniken har gett oss oanade resurser och kommer att kunna ge oss sådana också i kampen mot miljöförstöringen. Det gäller inte minst inom miljöområdet. 4.6 Hushållen och miljön Även hushållen bidrar till negativ miljöpåverkan. Många problem bottnar i okunskap. Ökad miljömedvetenhet har dock lett till att allt fler människor försöker leva på ett mer miljövänligt sätt. kommer miljömärkning att införas i . Vår förhoppning är att märkningssystemet ytterligare kommer att förbättra och underlätta konsumenternas möjlighet att handla miljövänligt. Ökad kunskap är nödvändig för att bemästra miljöproblemen. Undersökningar har visat att många lärare, framför allt på låg- och mellanstadiet, har bristfälliga naturvetenskapliga kunskaper. Detta är oroande. Mot denna bakgrund har vi i andra motioner föreslagit väsentligt förbättrade ämneskunskaper för lärare som undervisar på . I förlängningen innebär detta en kraftfull satsning på förbättrad utbildning rörande miljöfrågor. 4.6.2 Avfall och kemikalieanvändning Det finns dock ett par områden som är värda speciell uppmärksamhet. Det gäller framförallt avfallsområdet, men även hushållens användning av kemikalier samt behovet av ett förbättrat inomhusklimat. Avfallet är - både bildligen och bokstavligen - ett växande problem och därför har vi valt att presentera en separat motion som behandlar dessa frågor. Användningen av hushållskemikalier hör intimt samman med avfallsfrågorna. Många hushållskemikalier - färgrester, mediciner, lösningsmedel etc. - skall förr eller senare tas om hand som avfall. Enligt vår mening bör biologiskt svårnedbrytbara substanser i hushållskemikalier reduceras mycket kraftigt. De skall endast få förekomma då inga realistiska ersättningsämnen eller metoder finns att uppbringa. En väl fungerande miljömärkning i kombination med verkningsfulla miljöavgifter torde snabbt kunna påskynda övergången till mer miljövänliga alternativ. Radon är ett i naturen förekommande radioaktivt ämne. Då radonet sönderfaller bildas alfaemitterande s.k. radondöttrar. Radondöttrarna kan fastna i andningsorganen. Alfastålningen har kort räckvidd, men kan skada den känsliga lungvävnaden. I värsta fall kan cancer utbildas. Många bostäder i har problem med förhöjda radonhalter. Berggrunden har på många håll en förhållandevis hög radonhalt. Även byggmaterial - exempelvis blåbetong - kan innehålla radon. Radonhalten anses ha fördubblats på grund av förändrad byggteknik. skedde ytterligare en fördubbling beroende på olika energibesparande åtgärder. har uppskattat att antalet cancerfall förorsakade av förhöjda radonhalter kommer att uppgå till mellan 300 och 3 000 cancerfall . Enligt vår mening måste insatserna för att spåra och åtgärda bostäder med radonhalter som överstiger gränsvärdena intensifieras. Åtgärdsgränsen bör sänkas till luft, vilket överensstämmer med andra länders gränsvärden. 4.7 Jordbruket och mil jön Jordbrukarna är den bästa garantin för att odlingslandskapet bevaras och förvaltas samt att stora miljövärden och en levande landsbygd kan värnas. Miljöanpassning inom jord- och skogsbruket är både möjlig och nödvändig. Växtskyddsmedel används för att förhindra angrepp av växtskadegörare. Den kontroll av livsmedel som sker visar att inga kända hälsorisker föreligger. En slopad användning av växtskyddsmedel kan däremot komma att äventyra livsmedelssäkerheten framför allt genom att risken för skadliga svampangrepp ökar. Detta framgår av cancerkommitténs rapport. Kommittén är mer orolig över ämnen som gynnas i grödor som inte behandlats med växtskyddsmedel än över de restsubstanser som finns i svenska grödor. Jordbruket har ett självklart miljöansvar. Många hävdar att detta kräver en sänkt intensitet. En effektiv jordbruksproduktion innebär enligt vår mening att insatsmedel i form av gödning och växtskyddsmedel används på ett balanserat sätt. Det finns därför inte något motsatsförhållande mellan ett effektivt och ett miljövänligt jordbruk. Ett visst näringsläckage från jordbruket har alltid förekommit. Tillsammans med utsläpp från andra källor har detta blivit ett miljöproblem. Att näringsläckagets storlek bestäms av mängden tillförd näring är en vanlig missuppfattning. Försök visar att läckaget från icke gödslad, odlad mark är nästan lika stort som från normalgödslad. Det finns kända faktorer som är av större betydelse för näringsläckaget än kvävegivans storlek. Den viktigaste är den öppna jorden. En flerårig vall kan utnyttja stora mängder gödsel utan nämnvärt näringsläckage. En träda utan täckgröda fungerar dåligt och läcker vid nederbörd stora mängder lättlösligt kväve till vattendragen. En markerad ökning av kväveförlusterna uppstår vid spridning av stallgödsel tidigt på icke bevuxen mark. Detta måste förhindras. Ökad lagringskapacitet i gödselvårdanläggningar är därför en nödvändighet. Ett statligt stimulansbidrag till byggande av större gödselvårdanläggningar har på moderat initiativ införts. En anpassning av djurhållningen till den befintliga brukningsarealens storlek måste också ske. Utvecklingen av de kemiska växtskyddsmedlen går mot allt mindre giftiga och allt mer selektiva medel. förbättras och förfinas tekniken. Samma effekt som tidigare erhölls med stora hektardoser kan uppnås med väsentligt lägre doser. Internationellt sett används förhållandevis små mängder bekämpningsmedel och gödningsmedel i det svenska jordbruket. Det beror på gynnsamma odlingsbetingelser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen i det internationella förhandlingsarbetet verkar för att de kritiska belastningsgränserna - bl.a. avseende svavelutsläpp - inte överskrids, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör intensifiera forskningen kring olika klorföreningars skadeverkningar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör kartlägga hur utsläppen förhåller sig i förhållande till de kritiska belastningsgränserna och föreslå åtgärder då dessa gränser hotas att överskridas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översynen av miljölagstiftningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser inom genteknikområdet m.m., 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsynsverksamheten och myndigheternas roll i detta arbete, 8. att beslutar att överföra de medel som används inom det s.k. till anslaget Åtgärder mot miljöskador, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioriteringar vid användning av anslaget Åtgärder mot miljöskador, [att hos regeringen begär förslag till åtgärder som minskar kustsjöfartens inklusive färjetrafikens negativa miljöeffekter1], 10. att beslutar att klorerade kolväten och tungmetaller endast får användas då inga rimliga ersättningsämnen eller metoder finns tillgängliga, 11. att hos regeringen begär förslag till gränsvärden för utsläpp från gamla sopförbränningsanläggningar i enlighet med vad som i motionen anförts. 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet mot kväveläckage i , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svårnedbrytbara föreningar, 14. att hos regeringen begär kartläggning av miljötillståndet i våra inre vatten och förslag om åtgärdsprogram med anledning av denna, 15. att hos regeringen begär utredning om de miljömässiga konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansbidrag för eftermontering av katalysatorer'], 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhöjda bilskrotningspremier, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av kringfartsleder1]. () () () () () ' 1989/90:T258