mot · GD02Jo801 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo801 av m.fl. (c) Ökat anslag till kalkning Anslagen för kalkning behöver höjas ordentligt för att motverka försurningen, som är ett av våra allra svåraste miljöhot. begärde i sin anslagsframställning 140 milj. kr. för kalkningsinsatser främst i norra , men regeringen nöjer sig med att föreslå endast 109 milj. kr., vilket är en synnerligen blygsam uppräkning och innebär inte någon reell ökning jämfört med innevarande budgetår, trots att behoven är så stora och konsekvenserna av ökad försurning så allvarliga. Mot bakgrund av vikten av att nödvändiga åtgärder inte ytterligare försenas begär vi att för kalkningsprojekt m.m. anslår vad begärt, alltså 31 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Att nu inte möjliggöra genomförande av erforderliga insatser innebär inte besparingar utan leder tvärtom till att det blir ännu större kostnader och skador . Därför måste anslagsframställningar för ett sådant speciellt ändamål behandlas annorlunda än de där besparingar eller rationaliseringar är möjliga. Vissa insatser har gjorts mot försurningar men fortfarande krävs stora insatser för att motverka försurningens effekter. Av en redovisad utredning framgår att det finns omfattande försurningsskador i sjöar och vattendrag i inland och fjälltrakter. Statsbidragen till kalkning av sjöar och vattendrag svarar för huvuddelen av de bidrags- och ersättningsmedel som gäller luftföroreningar och försurning. Detta statsbidrag anslås numera under punkten B 2, bilaga 16, till budgetpropositionen. I aktionsplan 87 föreslogs en fortsatt successiv utbyggnad av kalkningsverksamheten. Behovet för kalkningsprojekt inklusive länens uppföljning bedömdes till 110 milj. kr. /89, 120 milj. kr. /90 och till 130 milj. kr. Dessa bedömningar baseras bl.a. på länsstyrelsernas femårsplaner för ytvattenkalkning . Tyvärr har anslagen ej uppgått till dessa nivåer. I sin anslagsframställning redovisar dessutom bl.a. följande, som belyser förhållandena och medelsbehovet. Länsstyrelsernas faktiska efterfrågan på kalkningsmedel har emellertid visat sig kraftigt överstiga de värden som angavs . har betydligt lägre belopp än vad som beräknades i aktionsplanen beviljats för sjökalkningen under 1988-1990, vilket skapat ett uppdämt behov för . För /90 begärde länsstyrelserna 164 milj. kr. för kalkningsinsatser medan endast 101,6 milj. kr. kunnat ställas till förfogande. Det innebär att endast ett nytt kalkningsprojekt - ett större projekt i kommer att kunna genomföras /90. Medlen tas i övrigt i anspråk för omkalkningar, några fall av kalkfällning i reningsverk samt den nödvändiga administrationen och effektuppföljningen. De femårsplaner som länsstyrelserna redovisat pekar mot en efterfrågan på kalkningsmedel kring 170 milj. kr. Till detta kommer den efterfrågan på medel - ca 50 milj. kr. för kalkningsinsatser som inte kunde tillgodoses /90. I och skrivelse med förslag till fördelning av kalkningsmedel till länsstyrelserna för /90 beräknades behovet av medel för att klara alla omkalkningar till 113 milj. kr. (106 milj. kr. för omkalkningar samt 7 milj. kr. för administration och effektuppföljning) /91. Dessa belopp tar emellertid inte någon hänsyn till inflation och inte heller till fördyringar av projekt i förhållande till femårsplanen. Mot denna bakgrund bedömer att 120 milj. kr. kommer att behövas /91 enbart för att omkalkningarna säkert skall kunna . anser att det är ett absolut krav att medel anslås så att alla omkalkningar kan genomföras. De insatser som gjorts i form av kalkning samt utsättning av fisk kommer annars att vara bortkastade. Det skulle vara en stor förlust för den kalkningsverksamhet som bedrivits så framgångsrikt. Det skulle inte minst väcka mycket stor internationell uppmärksamhet och kritik, eftersom varit det ledande landet vad avser vattenkalkning. Dessutom kommer miljösituationen att bli mycket allvarlig i de system som ej åtgärdas. Metaller löses ut ur sedimenten och transporteras nedströms med negativa effekter i sjösystem som inte varit skadade tidigare. Verket begär att totalt 140 milj. kr. skall anslås för att också efterfrågan på medel för nykalkningar i någon mån skall kunna tillgodoses. Särskilt i de län som kommit i gång sent med kalkningen finns många värdefulla vatten som skulle behöva kalkas. De 20 milj. kr. som verket begär för nya projekt behövs för nykalkningar i bl.a. och Norrlands kustland. redovisning ger enligt vår mening övertygande motiv för att bör anslå det av verket begärda beloppet. Det finns välgrundade skäl för att forcera arbetet med att bekämpa försurningen. Endast om anslagen förs upp i nivå med krav blir det, som framgår av redovisningen, möjligt att göra erforderliga omkalkningar, så att de insatser som tidigare gjorts inte blir bortkastade. Dessutom är det väsentligt att nya kalkningsprojekt kan genomföras. Vi hemställer följaktligen om att anslaget under B 1 i bilaga 16 höjs med 31 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att för kalkningsprojekt inom anslaget till Bidrag till miljöarbete för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit. () ()