mot · GD02Ju635 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju635 av m.fl. (s) Ekonomisk brottslighet I årets budgetprop. 15) anges att bl.a. den ekonomiska brottsligheten skall prioriteras i brottsbekämpningen. Vidare sägs att inom ramen för kampen mot den ekonomiska kriminaliteten bör miljöbrottsligheten sättas i förgrunden. Några nya konkreta förslag till förstärkningar av polisväsendet framläggs dock inte såvitt avser ekobrottsligheten. Så sker inte heller inom ansvarsområde. Civilministern talar i allmänhet om att den föreslagna prioriteringen bör även gälla annan polisverksamhet, såsom den brottsförebyggande verksamheten. Justitieministern säger att BRÅ är en värdefull resurs vilket bl.a. gällt olika frågor med anknytning till ekonomisk brottslighet. Några konkreta förslag för att stärka verksamheten i dessa avseenden framläggs inte. I motion 1988/89 Ju:820 om ekonomisk och organiserad brottslighet har den allvarliga situationen beträffande denna typ av brottslighet utförligt belysts. erinrade vid behandlingen av ärendet 1989 om vikten av att noga följa utvecklingen. I budgetpropositionen redovisas inte hur man följt resursutvecklingen. Beträffande miljöbrott, skattebrott och skattetillägg samt näringsförbud/tillstånd har respektive riksdagsutskott hänvisat till vissa utredningar. Några förslag har ännu inte framlagts beträffande dessa akuta problem i bekämpningen av ekobrott. Vad beträffar det av beslutade behovet om informationsinsatser om ekobrott finns ingen redovisning i budgetpropositionen. Några åtgärder i detta avseende har inte heller vidtagits. Då det gäller en undersökning om organiserad brottslighet och eko-brottslighet inom hyres- och fastighetsbranschen har BRÅ fått i uppdrag att undersöka saken, vilket hälsas med tillfredsställelse. Det finns skäl för oss att ytterligare belysa situationen på fältet, då det gäller verksamheten mot eko-brott. Vi har inhämtat viss information om den aktuella situationen i den praktiska verksamheten. Vi återger en del exempel på de brister som finns hos polis, åklagarna, skattemyndigheterna och vid handläggningen av brottmål. Sedan gammalt har det funnits stödjande verksamhet - 4-6 poliser i och , i en bedrägerirotel och en skatterotel om vardera ca 30 man. skapades i en ekorotel om ca 40 man. I samband därmed upphörde efter hand den stödjande verksamheten. Skatteroteln har använts som utbildningsenhet och har i stort sett 10-16 kompetenta handläggare, i övrigt oerfarna elever. Gatuvåldsgrupper förstärks bl.a. genom att eko-spanare med särskild utbildning överförs till dem. Genom regeringens ingripande 1983 erhöll riksåklagaren 15 nya tjänster vilka därefter utökats med ytterligare några särskilt avsedda för eko-verksamhet. och utbildades 75 åklagare (internat + 2 månader skattemyndighet) på ett mycket ambitiöst sätt. Åklagarna har uppfattat utbildningen som mycket bra. Därefter upphörde utbildningen och torde inte fler än högst 20 av de utbildade syssla med eko-verksamhet. används åter outbildade åklagare, vilket kan vara förödande för den allmänhet som drabbas och som dessa åklagare får träna på. I är avgången så stor att hälften av handläggarna haft kortare anställningstid än . Ca 250 revisorer skall i princip hålla reda på 75 000 företagare och 100 000-tals enskilda skatteskyldiga. Revision kan bara ske i medeltal. Arbetsgivaren har föga känsla för att i mål av aktuell typ, som kräver långvariga utredningar, utredare och åklagare inte bör bytas ut. Det sker dock ofta till förvånansvärt okvalificerade sysslor. Här kan som exempel nämnas att åklagarmyndigheten i skrivit av 100-tals skattemål som inte kunnat av. Ett stort antal mål fuskas också bort på grund av resursbrist. Detta gäller även gäldenärsbrotten. åtalades i för brott anmälda av konkursförvaltare . Resten skrevs av efter viss kortare utredning - - eller hamnade i sumpen. skedde en betydande uppryckning. menar konkursförvaltare, som har hand om ärenden, att vi är tillbaka i den gamla situationen. Åklagare kan försäkra att detta bl.a. hos stockholmsmyndigheten upplevs som deprimerande. Någon verkligt effektiv prioritering sker inte. Olika ärenden och mål väljs ut på grund av att någon visar intresse för fallet. 1989/90 Ju635 Samarbetet är fortfarande dåligt mellan skattemyndigheter, polis och åklagare samt intendenter. Olika huvudmän försvårar i hög grad arbetet. Vi anser att det behövs en ny kompletterande genomsyn och utvärdering av hela verksamheten mot eko-brottsligheten som gjorde. BRÅ har ett särskilt uppdrag, som avser ett begränsat antal branscher. Det har konstaterats att ekobrottsligheten förekommer inte bara i dessa branscher utan i stort sett i samma omfattning praktiskt taget inom alla branscher inom näringslivet. Den utvärdering som BRÅ nu slutfört beträffande fem olika branscher bör bli föremål för en snar fortsatt behandling i syfte att skärpa reglerna för illegala företagare. Någon utredning av åklagarverksamheten har ännu inte skett. För att få belyst hur de olika verkscheferna fullföljt lagstiftarens intentioner bör utredningen göras så bred som möjligt. Det är nu erforderligt att bryta ut och tillskapa en organisation som med bred kompetens tar hand om utredningar i de största eko-brottsfallen. Förslag härom bör utredas och framläggas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en genomlysning och utvärdering av samtliga näringsbranscher och områden inom rättsväsendet som ännu inte varit föremål för en utvärdering, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkta insatser mot ekonomisk och organiserad brottslighet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda informationsinsatser, 4. at, riksdager som sin mening ger regeringen till känna behovet av snara åtgärder beträffande skärpta regler mot miljöbrott, skattebrott och skattetillägg samt näringsförbud. () () 1989/90 Ju635