mot · GD02L721 · 1990-01-25 00:00:00 — De leverantörer som inte klarar att leverera enligt uppgjord specifikation kan förlora rätten att leverera. Produktspecifikationerna skall läggas till grund för importkontrollen. Egenskaps - och funktionsbeskrivning Produkter skall vara det de utger sig för att vara. För att kunna kallas t ex pärondricka måste det vara så att drycken får alla sina päronsmakämnen från päron. Jordgubbsglass skall då vara riktig glass byggd på grädde, ägg och socker med tillsatts av riktiga jordgubbar. Det måste finnas klara produktspecifikationer, som gör det möjligt för konsumenterna att avgöra vad det är för sorts vara som de står i begrepp att inhandla. I de fall då en vara är av sådan storleksordning att produktspecifikation inte får plats på förpackningen i läsligt skick skall handeln alltid ha produktspecifikationer tillgängliga för kunderna. Det skall finnas anslag att produktspecifikationer finns tillgängliga. Produktspecifikationer skall finnas för merparten av våra livsmedel och vanliga vardagsvaror. Viktiga egenskaper och funktioner hos en vara är hur mycket eller lite den påverkar människors hälsa, natur och miljö under tillverkning, användning och som avfall. Andra viktiga egenskaper och funktioner är de som produkten anses vara avsedd för. Vårt mål är att minska resursförbrukningen totalt sett. Då blir varors livslängd och funktion viktiga egenskaper. visa detta finns det väl utvecklade metoder i där man t ex för vissa elbe- Mot. roende varor öppet enligt lag måste redovisa energiåtgång och energikostna- L721 Detta är en viktig del i produktspecifikationerna för att undvika miljö- och socialdumpning och för att säkerställa juste konkurrens. Det finns mängder med tillverkningsmetoder som är orimliga ur hälso- och miljösynpunkt. Enligt tidigare angivna mål måste vi ha en varuproduktion som inte skadar människors psykiska och fysiska hälsa och inte förstör naturen. Ett sätt att klara dessa problem är att i produktbeskrivningar tala om vilka tillverkningsmetoder som inte är tillåtna för en viss vara. Om sådana inte finns kan vi tvingas importera varor som har tillverkats med metoder som vi inte kan acceptera. Kända exempel är freonhanterade produkter samt äpplen och päron som är besprutade med bekämpningsmedel, som är förbjudna i . Då blir våra berättigade åtgärder ett slag i luften och vi exporterar de miljöproblem som vi vill komma tillrätta med. Det måste åligga tillverkaren att bevisa att nya metoder är ofarligare än tidigare använd metod. Sist och slutligen är det beställaren som skall bestämma vilka metoder som är acceptabla. Eftersom tillverkningsmetoden är en avgörande del i en vara skall beställaren ha rätt att kontrollera att den överenskomna tillverkningsmetoden tillämpas. Brister i detta avseende skall utgöra fullgod reklamations- och skadeståndsrätt. Många varor provas enligt normer och föreskrifter. Vissa kontrollmetoder betraktas av många medborgare som oetiska. Därför är det viktigt att aktuella provningsförfaranden anges. En aktuell fråga är allergitestning. I dessa fall bör det anges enligt vilken metod varan har allergitestats. Om allergitest har utförts på djur skall detta särskilt anges. En livscykelspecifikation skall, sohl namnet antyder, tala om hur man väntar sig att den process som man har startat genom att tillverka varan skall utveckla sig till dess varan är uttjänt och kan återbrukas. En livscykelspecifikation skall därför ge information om: Vilka naturtillgångar tas i anspråk för tillverkningen, t ex , energi m.m., Vilka biprodukter alstrar tillverkningen, dvs hur mycket material recirkuleras och hur mycket föroreningar går ut till luft, vatten och soptipp, Vilka vådor föreligger för dem som arbetar med tillverkningen, Omsätter produkten i sin användning energi - hur stor är verkningsgraden och miljöpåverkan, Produktspecifikation enligt ovan, Tekniska garantier och garantitid uppges, Förväntad teknisk livslängd uppges och motiveras, 12 Om användningen av en produkt kan medföra faror skall den förses med skyddsföreskrifter antingen på produkten eller på speciella blad som medföljer produkten. Det skall åligga säljaren att före försäljningen tala om att fara vid användningen kan föreligga. För varje i saluförd produkt skall det finnas en registrerad produktansvarig person eller styrelse, som är skadeståndsansvarig om produktansvaret bryts. Det skall råda ett strikt och fullt produktansvar med ansvar för de skador som produkten förorsakar människor och natur inom de gränser som gällande lagar sätter. Genom ett sådant system kan bilfabrikanten och bränsleproducenten bli ansvariga för den miljöförstöring, som deras produkter alstrar, om deras produkter bryter mot gällande lagar. Detta är en ny princip som genom ett riksdagsbeslut, på förslag av de gröna , fastslogs under höstriksdagen 1989. Den innebär helt kort att man ständigt skall göra miljörimliga val. När ett mindre miljöfarligt alternativ finns skall detta väljas. Vi måste alltid arbeta med aktsamhetsprincipen för ögonen. Om det i ett annat land finns förbud mot någon kemikalie borde aktsamhetsprincipen gälla. Skälet till ett förbud är givetvis att kemikalien innebär faror för hälsan eller naturen. Det som är farligt i ett land är då rimligen också farligt i . Det vill säga att vi i också skall avstå från att använda de i andra länderna icke tillåtna kemikalierna. Det innebär att vi i normalt inte skall acceptera att det saluförs varor som innehåller kemikalier, som är förbjudna i något land i världen. Det som inte är uttryckligen tillåtet att använda enligt lag eller förordning skall vara förbjudet. Inom finns det omfattande regelsamlingar för livsmedelstillsatser. De är inte lika. I en rapport från "Permanente nordiske utvalg för naeringsmiddelsspörsmål PNUN1986 : 2 finner vi att man i de nordiska länderna förbjuder användning av en lång rad tillsatser som är tillåtna i . Att avstå från en användning är det rimligaste handlingsmönstret enligt substitutionsprincipen - eftersom nollanvändning måste vara en god ersättningsprincip. Hur länge avser tillverkaren att hålla reservdelsservice och vad inträffar vid ägarskifte, Skrotningsspecifikation, som anger hur skrotning bäst kan ske så att delar kan återvinnas och om hur skrotaren skall kunna skydda sig om det ingår vådliga ämnen i produkten. Ansvariga myndigheter som kemikalieinspektionen, och Mot. bör få i uppdrag att göra en revision av kemikalier i enlig- L721 het med vad som har sagts tidigare. Produktansvarsprincipen skall också gälla de varor som vi exporterar eller importerar till . Aktuella varor skall med hjälp av produktspecifikationer kunna garanteras klara de normer, som och svenska företag har satt upp. I har vi en rätt omfattande regelsamling för vad som är tillåtet att använda i fråga om gifter och kemikalier i vårt jordbruk och vår boskapsskötsel och dessa kemikalier hamnar slutligen i vår mat. de gröna kräver att hela frågan om gränsvärden utreds. har vi uttalat en stark skepsis kring gränsvärdens funktion och tillkomstsätt. Utgångspunkten måste vara att vi inte har rätt att sprida gifter till människor och natur. Det får till konsekvens att vår mat skall vara så omanipulerad som det överhuvudtaget är möjligt. För att gränsvärden skall kunna accepteras måste de myndigheter som sätter dem redovisa hur de har satts och hur man anser att olika gifter i våra livsmedelsamverkar eller motverkar varandra. Denna har konstaterats fungera mycket dåligt i många kommuner. Det är en viktig del av produktansvaret att vi får en fungerande livsmedelskontroll. Konsumenterna måste kunna få garantier för att tillverkarna och säljarna inte skojar dem. Hela denna fråga måste förnyat tas till behandling. I denna fråga har partiet lagt en särskild motion. Prismärkningen En viktig del i produktinformation är varans pris. Tendensen i dagligvaruhandeln är att man att man inte prismärker varorna. Dels sker det genom så kallad hyllkantmärkning. Eftersom företagen vill utnyttja golvytan maximalt innebär det att varor, som står långt ner har hyllkantmärkning i marknivå. För de flesta av oss blir det svårt att nå prisinformationen. Våra möjligheter att få viktig information inskränks. Dels sker det med de moderna datasystemen med streckmarkering som innebär att man helt och hållet kan upphöra med prisinformation före köpet till konsumenten. För att upprätthålla rätten och möjligheterna till produktinformation måste priserna på för packade varor finnas klart och tydligt angiven för äldre personer. Utredningen får överväga lagstiftning eller om en övernskommelse med handeln kan vara tillfylllest. Datummärkning - ursprungsbeteckningar m.m. För kunder i valsituation är det viktigt att det finns en varumärkning som talar om: vad det är för vara, hur den har tillverkats, vem som har tillverkat den, vem som äger tillverkningen, i vilket land, skördedatum, tillverkningdag vilka tillsatser som har gjorts, vilka speciella behandlingar som har gjorts och med vad -1.ex. vaxning av frukt, enligt vilka normer som varan har tillverkats mot, hur allergitester har utförts, Utan dessa upplysningar får kunderna ingen god produktinformation och kan inte fatta viktiga beslut på saklig grund. Förpackningar, transporter och lokal tillverkning Återanvändning och recirkulation är ett måste för ett framtida robust samhälle i solidaritet med kommande generationer och för balans med naturen. Då blir det viktigt att finna vägar till att minska denna mängd för att på så sätt bidra till att minska den materiella förbrukningen. Returförpackningar av glas är ett måste för framtiden Ett i förpackningsammanhang sorgligt bortglömt alternativ är glaset. har vi sett hur det har försvunnit ur hanteringen för att ersättas av mera resursslösande alternativ. Skälen till dessa förändringar ligger däri att det har varit företagsekonomiskt riktigt att göra så. Eftersom samhället inte har ställt några krav på miljöansvar och att naturresurser har betraktats som en kostnadsfri tillgång har miljöslöseriet kunnat breda ut sig. En standardiserad serie glasförpackningar som är användbar till många av de varor som säljs i dagligvaruhandeln är ett sätt att bryta med den stora mängden specialförpackningar. En standardisering som skulle kunna göras internationell och därmed skulle kunna ge ett litet bidrag till det in Följande storlekar borde kunna ingå i ett bassor- Mot. 1989/90 timent för returförpackningar i glas: L721 De skall kunna klara vätskor, krämer och konserver av skilda slag. De skall ha en enkel robust förslutning , som de allra flesta av oss utan större problem kan öppna och stänga. Öppningen vara så utformad att det går lätt att hälla ur den eller hämta innehållet med gaffel eller sked. Glasförpackningarna skall dessutom vara diskvänliga. Till detta skall finnas ett enkelt etikettsystem som möjliggör att gamla etiketter lätt kan avlägsnas och nya sättas på plats. En utredning om möjligheterna till standardiserad returglasförpackningar måste göras. För att ett standardiserat returglasförpackningssystem skall få den verkan som önskas fordras det att det utvecklas ett pantsystem så att glasen kan komma i cirkulation på ett bra och effektivt sätt. Dagens mjölkförpackningar innebär ett omfattande slöseri med skogsråvara. Det har uppskattas att bara de olika mjölkförpackningarna som vi förbrukar i innebär att ca två miljoner träd fälls . Det är uppenbart att det fordras någon form av flergångsförpackningar eller ett helt annat hanteringssystem för de dagliga mjölkprodukterna. I provas nu med framgång ett system som kallas MILKOMAT eller STÅLKOSSAN. Problemet är att systemet nu utsätts för kostnadsdiskriminering på administrativ väg för att skydda de vanliga förpackningarna från konkurrens. Engångsförpackningar skall belastas med speciella skatter för att vi aktivt skall främja reuturförpackningar. Speciellt skall plast- och aluminiumförpackningar skattebeläggas oavsett om de kommer från eller importeras. vill vi att alla förpackningar som inte kan återanvändas, återbrukas eller komposteras skall beläggas med skatt. Koncentrationskrafterna är starka i och de förstärks nu inför anpassningen till EG. Detta leder till att vårt samhälle kännetecknas av att varor transporteras i mycket stor utsträckning. Detta sliter på naturen genom en omfattande förbrukning av icke förnybara resurser som olja och en stor och ökande miljöförstöring genom fordonens avgaser. Sårbarheten i samhället blir mycket stor. Det bör därför finnas ett starkt samhällsintresse att minska transportmängderna och koncentrationen till vissa regioner och städer. Varor som transporteras långt fördyras onödigtvis när trafiken kommer att börja få betala sin samhällskostnader. de gröna har för dessa områden omfattande förslag att med hjälp av närfonder bygga upp fungerande lokala ekonomier samt ett program för modernisering av energisnåla och miljövänliga transportsystemen. Lokal produktion för lokal konsumtion Lokalt producerad mat innebär att vi som kunder får färskare mat på våra bord och kan slippa den omfattnade behandlingen med kemikalier, som används för att förhindra skämning. har mycket kompetent personal men arbetar med synnerligen små resurser. Årets anslag är på ca att jämföra med de pengar som satsas på reklam dvs av reklamsatsningarna. Det utförs ett mycket bra arbete på men regeringens ointresse för konsumentfrågorna har medfört att detta arbete till konsumenternas fromma inte når ut. För att hjälpa konsumenterna att bli aktiva och ge dem den styrande makt, som de skall ha enligt tankarna kring marknadsekonomin måste få helt andra rssurser för att kunna marknadsföra sina kunskaper. I första omgången måste få de medel som det har äskat i sina petita inför årets budget så att de bättre kan uppfylla konsumenternas krav på upplysning om att handla bland annat miljövänligt. Från de grönas sida vill vi med skärpa framhålla att en EG-anpassning inte får leda till att de svenska konsumenternas ställning försämras och att inte importerade vorors kvalitet är lägre än de för svenska produkter samt att i otillåtna produktionsmetoder inte får användas för varor som importeras från EG. Eftersom dagstidningarna i mycket har utvecklats till statsbidragsberättigade annonsblad är det att förändra presstödssystemet så att det stödjer det som det skall stödja nämligen informationsfriheten och yttrandemöjligheterna. Stödet bör utformas så att det inte utgår för de delar av tidningarna som innehåller kommersiell reklam. Eftertextannonser betraktas som produktinformation och skulle kunna räknas in i underlaget för presstöd. Ett presstöd får inte gå utifrån pappersförbrukningen. Hur ett reformerat presstödssystem skall se ut måste utredas. Målet måste vara att den viktiga informationen kan spridas på ett effektivt och resurssnålt sätt. För att kunna klara ett resurssnålare liv inom de gränser som naturen sätter är det viktigt att våra barn och ungdomar får utbildning i massmediakunskap. Utan sådan har de svårt att genomskåda budskapen. Det borde vara en rimlig uppgift att i skolan lära barn och ungdomar livssätt, som inte skadar livsgrunden. Denna del av utbildningen bör sättas in tidigt och ha en stor omfattning. Eventuellt kan antalet veckotimmar behöva ökas för att få tid till denna viktig del av utbildningen eller genom fortbildning av lärare. Den måste följa genom hela skolsystemet. Utbildningen skall vara personlighetsutvecklande så att eleverna kan förstå skeendena i samhället och hur det går att påverka. Forskning och utveckling kring konsumentmakt och konsumenträtt är ett mycker underutvecklat land när det gäller kunskap om och för konsumenter. Det är naturligtvis skälet till att vi ännu inte har en bra konsumentpolitik i . En politik som sätter konsumentintressen före producentintressen. Det är dags att rätta till denna situation. Det finns ett märkbart och snabbt växande behov av kunskaper om hushållens ekonomi, samt av utbildning på olika nivåer och inom olika yrkeskategorier i konsumentkunskap, i dubbel bemärkelse; kunskap för konsumenter och kunskap om konsumenter. De arbeten som måste göras skall ha som mål att kunna göra konsumenterna aktiva dvs de som faktiskt skall ha makten över produktionsinriktningen genom sina kloka miljörimliga val. För detta fordras det forskning, högre utbildning och också gymnasial utbildning. Till dessa frågor återkommer de gröna i samband med den forskningspolitiska propositionen . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om köpfrid och att det skall tillsättas en utredning för att stärka konumentens ställning gentemot marknadskrafterna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att företag, posten och andra offentliga institutioner inte skall ha rätt att sälja adresser och annan information, som är underlag för direktreklam till medborgare och hushåll, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta en utredning med syfte att starkt begränsa kommersiell reklam på offentliga platser, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommersiell reklam i massmedier inte skall främja könsdiskriminering, rasism och resursslöseri, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att produktinformationen och konsumentvägledningen skall reformeras och förbättras, 18 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om införandet av produktspecifikationer, som också L721 skall gälla importerade varor, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av livscykelsspecifikationer1], 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att posten eller annan distributör har rätt att leverera reklam-produktinformation bara till dem som uttryckligen har beställt den eller på sin brevlåda tydligt har markerat att man vill ta emot reklam-produktinformation, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skall finnas en ansvarig utgivare för all reklam-produktinformation, som tar det juridiska ansvaret om produktinformationen sprids på ett felaktigt sätt, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skall råda ett strikt och fullt produktansvar för de skador som produkten förorsakar människor och natur i enlighet med gällande lagar, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det för varje i saluförd produkt skall finnas en registrerad produktansvarig person eller styrelse, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kunderna på köpplatsen skall ha till gång till all relevant varuinformation, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ansvariga myndigheter som kemikalieinspektionen, och livsmedelsverket skall få i uppdrag att göra en revision av vilka kemikalier som skall vara tillåtna i med utgångspunkt från vad som är förbjudet i andra länder2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpningen av substitutionsprincipen2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att gränsvärden för att kunna accepteras måste de myndigheter som sätter dem redovisa hur de har satts och hur olika gifter i våra livsmedel samverkar samt att det måste göras en översyn av nu tillämpade gränsvärden2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förpackningar skall utformas så att de kan återanvändas, återbrukas eller komposteras2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skall införas en förpackningsskatt på engångsförpackningar för såväl inhemskt producerade varor som för importvaror, som inte uppfyller kraven att återanvändas, återbrukas eller komposteras3], 1 1989/90:N351 2 1989/90:Jo870 3 1989/90:Sk689 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om att det måste utformas ett nytt presstödssystem4], L721 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvidgad och förbättrad utbildning för barn och ungdomar i massmediakunskap5], 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att öka möjligheter att sprida sina kunskaper inom konsumentområdet, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stärka konsumenternas ställning inför EG-anpassningen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EG-anpassningen inte får innebära att de svenska konsumenternas ställning försvagas och att produkter blir sämre och att i förbjudna tillverkningsmetoder används i produkter som importeras till från EG, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall få de medel som det har äskat i sin petita inför det kommande budgetåret. () () Hans Leghammar (mp) 4 1989/90:K815 5 1989/90:Ub333