mot · GD02Sk434 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Sk434 av m.fl. (c) Skattepolitiken Halvtid i skattereformen. Vi gör några principiella markeringar i avvaktan på den proposition över reformens andra del som aviserats . En rad effekter till följd av skattereformens första steg, rörande skatterna 1990, har redan uppkommit. På väsentliga punkter förutsåg och varnade för det som visat sig inträffa. - Distriktssköterskorna, hemsamariterna, tidningsbuden, de handelsresande m.fl. grupper har motsatt sig de nya avdragsreglerna för användning av egen bil i tjänst. - Boendekostnaden har stigit kraftigt till följd av bl a energimoms och höga räntor. - Kraftigt höjda bensinpriserna. Debattens vågor har gått höga. Det har skett inte minst mot bakgrund av att flera samhällsgrupper upplevt att de fått eller kommer att få vidkännas ekonomiska avbräck till följd av skattebeslutet. Utsikterna beträffande det samhällsekonomiska läget framöver har ytterligare försämrats. Räntenivån har stigit i vår omvärld, liksom i . Bytesbalansen försämras allt mer och allt snabbare. Detta har föranlett regeringen att ställa närmast ultimativa krav i finansplanen. Lönekostnadsökningarna måste hålla sig inom det samhällsekonomiska utrymmet - i annat fall väntar åtstramning, troligen innefattande skattehöjningar. Fördelningspolitiken - en grundbult anser att de fördelningspolitiska effekterna av skattereformen måste vara sådana att reformens intäkter fördelas rättvist till alla samhällsgrupper och att reformens kostnader bärs solidariskt av alla, enligt fördelningsnyckeln "skatt efter bärkraft. Låg- och medelinkomsttagare skall inte vara de som betalar höginkomsttagarnas skattesänkningar. Det samlade skatteuttaget från höginkomsttagargrupperna får inte minska som en följd av reformen, eftersom den syftar till omfördelning genom totalfinansiering. Om detta inte lyckas skulle det rubba den samhällsekonomiska balansen och bidra till krav på löne- och transfereringsökningar. I förlängningen kan ett sådant skeende leda till nya skattehöjningar och att reformen Det är detta vi nu ser tendenser till via regeringens uttalanden i finansplanen. Skattereformens stabilitet är således beroende av det fördelningspolitiska utfallet. Fördelningspolitiska studier har tidigare gjorts mot bakgrund av skatteutredningarnas förslag. De resultat som framkommit i flera av de gjorda studierna pekar på att stora delar av befolkningen skulle förlora på skattereformen sådan den föreslagits av skatteutredningarnas majoritet. Resultaten har vidare pekat på att det fördelningspolitiska målet om att låg- och medelinkomsttagare ej skall betala höginkomsttagarnas skattesänkningar, ej uppnås. Detta är alarmerande. anser mot denna bakgrund att det är nödvändigt med förnyade studier. Ett omfattande analysarbete av såväl det redan fattade skattebeslutet som det kommande förslaget bör göras. Studierna bör omfatta såväl individer, hushåll som regioner. Särskild vikt bör läggas vid de förändringar som föreslås beträffande boendet. Effekterna av skattereformen får inte leda till ökade behov av bidrag. Skattereformen måste, sedan den väl genomförts, kontinuerligt följas upp med analyser av dess faktiska fördelningspolitiska effekter. bör hos regeringen begära förslag om sådana fördelningspolitiska studier som här förordats. har för beslutat sänka avdraget för kostnad för egen bil i tjänsten. riktade då kritik mot beslutet. Den kritiken grundade sig framför allt på följande: * Den valda ersättningsnivån innebär för ett stort antal inkomsttagare som utnyttjar egen bil i tjänst ej full kostnadskompensation. * Många inkomsttagare har en kostnadsnivå som ligger extremt högt beroende på höga kapital- och/eller slitagekostnader. För dessa innebär beslutet en mycket kraftig skatteskärpning. * Beslutet innebär en ökad kostnadspress på framför allt kommunerna. Flera yrkesgrupper har vägrat använda egen bil i tjänst och istället krävt att få tjänstebilar eller att få åka taxi. Många har också valt att promenera, vilket omöjliggjort ett tillräckligt effektivt arbete. Många kommuner har istället höjt ersättningsnivåerna, på vilka de dessutom får betala sociala avgifter. Beslutet leder därmed till en press uppåt på kommunalskattenivåerna. * Privatbilarna skulle komma att utnyttjas sämre. Detta medför ett försämrat samhällsekonomiskt resursutnyttjande. beslut har mött hård och berättigad kritik från såväl inkomsttagare som arbetsgivare. anser det motiverat att riva upp beslutet att avdraget skall vara /mil. Avdraget bör motsvara den faktiska kostnaden. Med faktisk kostnad avses då den del av årets totala bilkostnader som belöper på tjänsteresorna. Avdrag för faktisk kostnad är av särskild betydelse för att skapa rättvisa gentemot de inkomsttagare som har en extremt hög kostnad för egen bil i tjänsten. Det är också i enlighet med de regler som gällde så sent som för . Det är vidare en god generell princip i skattesystemet att avdrag för inkomstens förvärvande medges för faktiskt havda kostnader. Av förenklingsskäl för främst den enskilde kan det vara motiverat att därutöver ha ett schablonmässigt avdrag. En lämplig nivå för detta bedömer vi vara /mil. bör sålunda besluta om en ändring av reglerna i enlighet med vad vi anfört. Till reseavdrag i vidare mening räknas, förutom resor i tjänsten, också avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats. Bägge avdragen är av betydelse för bl.a. en decentraliserad samhällsstruktur med en levande landsbygd. Avdraget är också fördelningspolitiskt motiverat eftersom befolkningen i skogslänen i genomsnitt har lägre inkomst än i övriga län. Därmed får dessa också ett mindre utbyte av marginalskattesänkningarna i samband med skattereformen. För många människor finns ingen utbyggd kollektivtrafik och således inga alternativ till bilresa till arbetet. Den samlade alternativkostnaden för att delta i förvärvsarbete får inte bli så hög att människor gynnas ekonomiskt då de är hemma från arbetet. Även om de allra flesta inte ägnar sig åt att otillbörligt utnyttja de sociala förmånerna, kan det ändå uppfattas som stötande att frånvarolönen" i vissa fall kan vara högre än närvarolönen. anser att det krävs ökade reseavdrag också för resa mellan bostad och arbetsplats. Höjda taxeringsvärden tillsammans med i övrigt skärpta beskattningsregler för boendet såsom höjd byggmoms och minskade värden av underskottsavdrag till följd av marginalskattesänkningarna kan komma att för många medföra ett alltför kraftigt kostnadstryck. I all synnerhet finns denna risk eftersom räntorna stigit kraftigt och kan förväntas kvarstå på en hög nivå. har varnat för lösningar som ökar rundgången i samhället. Om skattereformen åstadkommer stora ökningar av boendekostnaderna kommer automatiskt krav på kraftigt höjda bostadsbidrag. Vi vill varna för en skattereform som till stor del försöker lösa en orättvis fördelning genom höjda bidrag. Det är angeläget att det långsiktiga sparandet ökar. Mot bakgrund av det nuvarande konjunkturläget, är det nödvändigt med ett kraftigt ökat sparande i samhället. anser att detta sparande huvudsakligen bör ske i hushållssektorn. har föreslagit införandet av s.k. personliga investeringskonton. Den konkreta utformningen av detta förslag finns beskrivet i flera motioner under innevarande riksdagsår. har regeringen tillsammans med på en rad områden beslutat bredda skatteunderlaget för mervärdeskatt. Det gäller höjd moms på hotell- och restaurangtjänster, införande av moms på vatten, avlopp och sophämtning samt införande av moms på energi. Från sida kritiserar vi regeringens och val av finansiering via mervärdeskatten ur flera synvinklar. Det gäller fördelningspolitiskt, miljö- och energipolitiskt samt stabiliseringspolitiskt. Mervärdeskatten slår relativt sett hårdast mot dem med litet konsumtionsutrymme - det är en dålig finansieringsväg fördelningspolitiskt. En generellt pålagd och enhetlig mervärdeskattsaknar, inte minst på miljöområdet, önskvärd styreffekt - bl.a. därför avvisar moms på energi. Mervärdeskattehöjningar får därutöver omedelbar effekt på konsumentpriserna - det är en dålig finansieringsväg ur stabiliseringspolitisk synvinkel. Politiskt beslutad inflation via mervärdeskattehöjningar ovanpå det höga pris- och kostnadsläget i övrigt är enligt vår mening inte tillrådligt. Därför är , i sitt finansieringsalternativ, återhållsam med finansiering via ökad mervärdeskatt. Förutsättningar för att skattereformen skall leda till sänkt inflation är en sådan återhållsamhet med direkt prishöjande finansieringsmetoder. Statens pris- och konkurrensverk, SPK, har beräknat den prishöjande effekten av skattebeslutet till 2,. Detta innebär att inflationsklausuler på arbetsmarknaden utlöses snabbare, att kompensationskrav reses och att denna prishöjning av "engångskaraktär kan ge en knuff åt den underliggande inflationstakten. Höjd moms på hotell- och restaurangtjänster medför drastiskt försämrade konkurrensvillkor för turistbranschen. Såväl svenska som utländska turister kommer i ökad utsträckning att förlägga sin semester i annat land än . Här föreligger i princip samma risk för utebliven finansieringseffekt som för den s k valpskatten, som medfört att handeln flyttats utomlands och intäktsunderlaget minskat. motsatte sig höjningen av hotell- och restaurangmomsen. Beslutet om att momsbelägga energiområdet är en uppenbar eftergift för från regeringens sida. De propåer om moms på energi som tidigare framförts har avvisats av socialdemokraterna. I prop 1983/84:28 om energibeskattningen anför föredraganden omfattande argument mot införande av moms. I propositionen understryks svårigheterna att kombinera moms med punktskatter, de minskade möjligheterna att styra energianvändningen inom industrin, problem för skatteadministrationen m.m. Föredraganden konstaterar också att övergången till mervärdeskatt på energi skulle allvarligast drabba låginkomsttagare som företrädesvis bor i hyreshus. I den proposition som det fattade beslutet grundades på argumenteras i det närmaste på ett helt motsatt sätt och kraven på likformighet i skattesystemet har helt fått bestämma förslagens utformning. De invändningar föredraganden reste 1983 gäller uppenbarligen inte 1989. Några hänsyn till hur förslagen drabbar enskilda hushåll tas heller inte. De beräkningar som genomfördes inför skatteutredningarna visar också att införande av moms innebär att kostnaderna övervältras frän industrin och utländska hushåll till svenska hushåll. Förslaget skulle innebära att möjligheterna att uppfylla fastlagda energioch miljöpolitiska mål kraftigt försvåras. Utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik skulle minska. motsatte sig på dessa grunder förslaget om införande av energimoms. Vårt motförslag bygger på miljöanpassad punktbeskattning kombinerat med miljöavgifter och en koldioxidskatt som gynnar effektiviseringar och inhemsk förnybar miljövänlig energi. Vi föreslår nu att besluten beträffande moms på energi, hotell och restaurang omprövas. instämmer i skatteutredningarnas principiella uppläggning av den reformerade företagsbeskattningen. Det innebär sänkta skattesatser och i gengäld breddade skattebaser via minskade möjligheter att skapa obeskattade reserver. Vi tycker att skatteutredningarna har ägnat alltför liten tid åt små- och egenföretagarnas specifika problem och situation. Det är viktigt med en bevarad mångfald när det gäller olika företagsformer. Näringsverksamhet i handelsbolag och enskild firma får då inte missgynnas i förhållande till aktiebolag. ser det som mycket angeläget att nu tillse att egenföretagen i det kommande skattesystemet inte diskrimineras gentemot aktiebolagen. anser att det bör ges möjlighet att använda en "särskild redovisningsmetod" i huvudsaklig överensstämmelse med framlagt förslag. En sådan skulle, utan krav på civilrättsliga förändringar, kunna ge egenföretagen samma möjligheter till obeskattade reserver och till reavinstbeskattning som aktiebolagen. Detta åstadkommes genom en åtskillnad mellan privatekonomi och näringsverksamhet ur redovisningsteknisk och skattemässig synpunkt. Likabehandling mellan pensionärer och löntagare Skattereformen måste behandla olika samhällsgrupper så likartat som möjligt. Ett annat förhållande ger upphov till kompensationskrav. Detta gäller såväl regelmässigt som beträffande finansieringsbördan. lyckades inte med den uppgiften såvitt avser likabehandling mellan löntagarkollektivet och pensionärskollektivet. har pensionärerna en rad komplicerade särregler. förslag skulle ytterligare ha förvärrat situationen därvidlag. Enligt uppfattning är det viktigt att tillse att de regelförändringar som skattereformen inbegriper inte ger upphov till en omotiverad omfördelning mellan olika samhällsgrupper. har därutöver, som ett genomgripande förslag i ett nytt pensionssystem, fört fram förslag om en enhetlig grundpension. Enligt detta förslag slås folkpension, pensionstillskott, det extra avdraget samt kommunalt bostadstillägg samman. Grundpensionen skall beskattas. Nivån på grundpensionen bör sättas så att man åstadkommer en förbättring efter skatt för de sämst ställda pensionärerna. Förslaget möjliggör den önskade likabehandlingen mellan pensionärer och löntagare ur regelsynpunkt. Båda grupperna beskattas efter samma skatteskala. Pensionärernas marginaleffekter minskar avsevärt. Därmed blir det mer lönande för pensionärer att arbeta. föreligger skillnader i utdebitering på . Tas även församlingsskatten i beaktande blir skillnaden än större. Målet om högst marginalskatt kan inte uppfyllas eftersom den genomsnittliga kommunala utdebiteringen är . har återkommande argumenterat för en ökad skatteutjämning. Vi har också återkommande krävt att en parlamentarisk utredning skulle tillsättas för att se över den kommunala skatteutjämningen. Regeringen har i bilaga till budgetpropositionen betitlat "utveckling av offentlig sektor aviserat att regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att se över statens bidrag till kommunerna. Översynen, säger regeringen, avses också omfatta skatteutjämningssystemet och bör resultera i att en jämnare fördelning av kommunalskatterna kan uppnås. Däremot har krav på utredning tillgodosetts. utgångspunkter för en förändring av det kommunala skatteutjämningssystemet är följande: - En väsentligt ökad skatteutjämning syftande till minskade skillnader i utdebitering. - Samtliga kommuner bör ingå i och omfattas av skatteutjämningssystemet. - Merparten av de specialdestinerade bidragen bör överföras till skatteutjämningssystemet. - Systemet skall enbart bygga på faktorer som kommunerna inte kan påverka, såsom skattekraft, åldersstruktur och geografiska förhållanden. Ett kommunalt skatteutjämningssystem, som uppbyggts kring dessa grundbultar skulle bl.a. innebära att: - Kommunerna ges möjlighet att hålla samma utdebitering vid likartad servicenivå och effektivitet i verksamheten. - Större rättvisa mellan invånare i olika kommuner. - Den statliga detaljregleringen minskar och den kommunala självstyrelsen förstärks. - Administrationen i såväl stat som kommun minskar. - Lokalt anpassade och förankrade beslut med bl.a. alternativa driftsformer möjliggörs. Utredningen bör framlägga förslag som beaktar dessa utgångspunkter och effekter. Som tidigare påpekats borde underlag utarbetats för ikraftträdande i samband med skattereformen. Med beaktande av kravet på god kvalitet bör utredningen nu bedrivas skyndsamt. Inriktningen av skattereformens andra steg har, vid upprepade tillfällen, angivit att skattereformen skall främja följande mål: * Skatt efter bärkraft * Arbete och företagande * Sparande och decentraliserat ägande * God miljö och resurshushållning * Sänkning av den totala skattekvoten Skattereformen bör ges denna inriktning. Mer konkret innebär detta följande. En ökad likformighet med internationella förhållanden är nödvändig och uppnås genom reformens inriktning. Skatteskalorna, inkl. grundavdraget, skall inflationsskyddas. För att förbättra den fördelningspolitiska profilen skall ett förhöjt grundavdrag medges. Finansieringen skall vidare innebära skärpt beskattning av kapitalinkomster, breddad bas för inkomster under inkomstslaget tjänst samt höjd indirekt beskattning. Återhållsamhet skall iakttas vid finansiering via beskattning av nödvändighetskonsumtion såsom boende, livsmedel och kultur. Särskild återhållsamhet bör iakttas beträffande finansiering via regressivt verkande mervärdeskatt. På miljö- och energiområdet skall mervärdeskatt ej införas utan beskattning ske genom punktskatter. En differentierad mervärdeskatt skall införas med lägre skattesats för nödvändighetskonsumtionen. Dagens inkomstslag inkomst av kapital, tillfällig förvärvsverksamhet och annan fastighet slås samman till ett inkomstslag. Sådana kapitalinkomster skall i huvudsak beskattas med en enhetlig skattesats på . Beträffande företagsbeskattningen skall inriktningen vara sänkta skattesatser och breddad skattebas genom minskade reserveringsmöjligheter. Pensionärernas beskattning skall reformeras för att möjliggöra likabehandling med löntagarna i beskattningshänseende. Detta bör ske genom införande av en höjd grundpension. har lagt en särskild partimotion med detta förslag. Skattesystemet skall i så stor utsträckning som möjligt åstadkomma önskvärt fördelningspolitiskt resultat. Okade transfereringar bör endast tillgripas i korrigerande och kompletterande syfte. Skattereformen beräknas ge upphov till dynamiska effekter. Dessa skall beaktas i finansieringen. Utan god fördelningspolitisk profil på skattereformen uppkommer inte förväntade dynamiska effekter. En skattereform bör samla ett så brett stöd som möjligt i . Detta ökar förutsättningarna för en stabil reform. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär fördelningspolitiska analyser av skattereformen i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar om en sådan ändring i kommunalskattelagen att avdraget för egen bil i tjänst bestäms till /mil alternativt den faktiska kostnaden, i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar upphäva tidigare beslut om mervärdeskatt på energi, 4. att beslutar införa punktskatter m.m., enligt de riktlinjer för energibeskattning som utformats i motion 1989/90: Sk24 och betänkandet 1989/90:SkU10, 5. att beslutar återinföra tidigare mervärdeskattenivå på hotell- och restaurangtjänster, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av skattereformens andra steg. () () () () () ()