mot · GD02L209 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L209 av m.fl. (s) Minimikapitalet för aktiebolag beslutade att höja gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital från till . De aktiebolag som bildades före fick anstånd till utgången av med att höja sitt aktiekapital till detta belopp, övergå till annan bolagsform eller att avregistrera bolaget. Efter ett nytt riksdagsbeslut förlängdes övergångstiden för de äldre bolagen till utgången av 1981. Denna höjning av minimibeloppet för aktiekapital till tillkom främst för att skapa ökad trygghet för att bolaget uppfyller sina förpliktelser mot anställda, mot samhället och mot andra borgenärer. Det har länge funnits utomordentligt starka skäl att ytterligare höja denna gräns för lägsta tillåtna aktiekapital. Redan i lagutskottets betänkanden /81:28 och 1982/83:16 framhålles att det kan vara motiverat att man vid en anpassning av aktiebolagens regler till verksamheten i de största aktiebolagen och införandet av särskilda bestämmelser för mindre företag relativt kraftigt höjer den undre gränsen för aktiekapitalet. Utskottet har också förutsatt att regeringen skulle ta initiativ i frågan. (se t.ex. bet. 1989/90:LU3) har utskottet som motiv för avslag på yrkanden med dessa krav hänvisat till nordiska överläggningar, utvecklingen inom EG och visst utredningsarbete. I själva verket kan såväl andra nordiska länder som förhållandena inom EG åberopas just som ett starkt skäl för höjning av minimigränsen för aktiekapitalet i svenska företag. I tillämpas en minimigräns för aktiekapital på hela . Också inom EG ligger minimigränsen för aktiekapital betydligt över den som gäller i vårt land. Så t.ex. är denna gräns i 100 000 och i 1 500 000 Fr. Ett aktiekapital på utgör inte ens i rimlig grad en tillräcklig ersättning för att förebygga konkurser eller att aktiebolagsformen utnyttjas för mer eller mindre kvalificerad ekonomisk brottslighet. Konkursernas antal ökade . Dåliga kunskaper i bokföring och för låga krav på soliditet är viktiga orsaker till denna allvarliga utveckling. 1985 fick av oprioriterade fordringsägare i konkurser någon utdelning. Detta innebär totala kreditförluster på . försattes 7 714 företag och privatpersoner i konkurs hos landets tingsrätter. Det är ett nytt rekord och fler än året innan, en 1* 1989/90. ligt färska siffror från . Enligt en undersökning av kre- Mot. ditupplysningsföretaget är av landets samtliga aktiebolag Det glöms alltför ofta bort att ett företag har ett moraliskt ansvar. När eller startar ett 50 000-kronorsbolag utan kompetens, så är han en presumtiv brottsling. I många mindre företag är andelen eget kapital alltför låg för att ge företaget en tillräcklig finansiell stadga, vilket i sin tur är en förutsättning för att skapa tillfredsställande trygghet för anställda, långivare och leverantörer. Det finns inga som helst belägg för att en värdebeständig kapitalgräns för aktiekapital skulle utgöra något hinder för nyetablering av seriösa företag. I stället kan man på goda grunder hävda att vi haft en alltför hög nyetableringstakt i och att detta åtminstone delvis sammanhänger med att det är alltför lätt att bilda aktiebolag. Om gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital följt konsumentprisutvecklingen skulle den ha uppgått till . I ett första steg borde en höjning till kunna ske utan dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om höjning av minimibeloppet för aktiekapital till . () ()