ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So623 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:So623 av och (båda fp) Statsbidrag till barnomsorg i regi De flesta bedömare anser, att beslut om en utbyggnad av barnomsorgen med sikte på att få full behovstäckning 1991 knappast kommer att bli verklighet. Trots att möjlighet har öppnats för föräldrakooperativ, trossamfund och andra ideella organisationer att få statsbidrag för sin förskoleverksamhet under förutsättning att den finns med i den kommunala barnomsorgsplanen, räcker inte åtgärderna. Vi anser, att alla tänkbara åtgärder bör vidtagas för att underlätta utbyggnaden av barnomsorgen. Vi har tidigare i motion påpekat det märkliga undantag från rätten att få statsbidrag som gäller barnomsorg i församlingars regi. Muslimer, mosaiska trosbekännare, katolska församlingar, frikyrkosamfund och ideella organisationer i övrigt kan få statsbidrag för barnomsorgsinsatser, men inte . Många föräldrar önskar att deras barn skall få delta i förskoleverksamhet av modell. Det är därför angeläget att det alternativet finns där det efterfrågas. kyrkomöte har också uttalat att det måste skapas möjligheter för de församlingar som vill bedriva verksamhet bland barn och ungdom i omsorgsform. Föräldrarna måste kunna erbjudas en valfrihet. församlingars rätt att ordna barnomsorg ifrågasättes givetvis inte. I många kommuner bedrivs också förskoleverksamhet av - inom respektive barnomsorgsplan. Församlingarna har dock inte formell möjlighet att erhålla statsbidrag för verksamheten. Hela kostnaden för förskolor vilar därigenom på församlingarna. får medlemmarna via skatten vara med och betala statsunderstödda förskolor, som andra organisationer bedriver med kommun- och statsbidrag. har förgäves uppvaktat regeringen i frågan. Reglerna medger att statsbidrag lämnas till förening med barnomsorg som enda verksamhet. Det innebär, att t.ex. förskoleverksamhet i regi kan erhålla statsbidrag - om den ordnas avi>n förening, som bildats för ändamålet. Vi anser att det borde vara självklart att församlingar 1 1989/90. skall jämställas med andra trossamfund när det gäller möjligheten att vara huvudman för olika former av barnomsorg och därmed kunna få statsbidrag - utan att av statsbidragsskäl behöva organisera en särskild förening. Därför föreslår vi ånyo att statsbidrag skall kunna utgå till barnomsorg i regi om verksamheten i övrigt uppfyller aktuella villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i regi. 1989/90 So623
mot · GD02So624 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:So624 av () Dagbarnvårdares rätt till barnomsorg Det har i olika sammanhang, bl.a. av företrädare för regeringen, satts ifråga om yrkeskategorin dagbarnvårdare har rätt till barnomsorg för sina barn, dvs. att dessa under föräldrarnas arbetstid får vara inskrivna i daghem eller annat familjedaghem. Om det finns grund för detta ifrågasättande skulle det innebära att dagbarnvårdarna är den enda yrkesgrupp i samhället, dessutom en kvinnodominerad sådan, som inte åtnjuter samma sociala rättigheter som alla andra rätten till barnomsorg för sina barn. Med rätten till barnomsorg avses då naturligtvis också rätt för kommunerna att erhålla statsbidrag för dessa barn. Då det uppenbarligen både inom regeringen och råder tveksamhet om intentioner när det gäller vilka som har rätt till barnomsorg, bör genom ett uttalande klargöra att alla kategorier förvärvsarbetande som anser sig ha behov av detta skall omfattas av rätten till barnomsorg i daghem eller familjedaghem för sina förskolebarn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dagbarnvårdares rätt till barnomsorg för sina barn. 1* 1989/90. Nr So623 -632
mot · GD02So625 · 1990-01-16 00:00:00 — 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdnadsöverflyttningar vid långvariga familjehemsplaceringar, 9. att hos regeringen begär en utredning om de ekonomiska villkoren vid vårdnadsöverflyttningar, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för och tillsyn av hem för vård och boende, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående differentierat vårdutbud i hem för särskild tillsyn, s.k. § 12-hem, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående barn- och ungdomspsykiatrin när det gäller ansvar och samarbetsrutiner, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående expertledamot i domstol vid t.ex. vårdnadsoch omhändertagandemål,1] [att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall,2] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en barnombudsmannatjänst bör inrättas, 14. att hos regeringen begär förslag till ett samlat åtgärdsprogram för att stärka barnkompetensen och vidga barnperspektivet inom ansvarsområde, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående regionala specialistteam, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsstyrelsernas sociala funktion, 17. att som sin mening ger regeringen till känna att , efter genomgång och eventuellt nödvändig anpassning av svensk lagstiftning, föreläggs för ratificering, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ny lagstiftning om vårdnad och umgänge med barn.1] () () () () () () () () () () () 11989/90: L425 21989/90:Ju239
mot · GD02So627 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So627 (båda c) godkände allmänna riktlinjer för en allmän föräldrautbildning. I första hand skulle man med en föräldrautbildning förmedla kunskap i frågor om hur det fysiska och psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tiden efter förlossningen samt förebyggande hälsovård. Information om det stöd samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar skulle också ingå. Detta var ett förslag som möttes med stor sympati. Bristande kontakt med den äldre generationen, främlingskap i nya bostadsområden och dåliga kontakter med andra föräldrar var en bidragande orsak till att många kände sig mycket osäkra i föräldrarollen. Detta förhållande är naturligtvis särskilt påtagligt vid och omkring barnets födelse. För de flesta föräldrar finns ett stort behov av den gemenskap och det stöd det utgör att kunna dela glädjeämnen och problem med föräldrar i samma situation. Den föräldrautbildning som genomförts har visat sig fylla ett stort behov. Det är därför olyckligt att denna verksamhet inte utvecklats på det sätt som var avsett. Föräldrautbildning är naturligtvis viktig , men behovet finns även . Delvis kan den öppna förskolan överta en del av föräldrautbildningen. Stora grupper av föräldrar har dock inte någon möjlighet att besöka öppen förskola. Öppen förskoleverksamhet innebär goda möjligheter inte minst för invandrarbarn och -föräldrar att skapa kontakter med det svenska samhället. Trots detta uppfyller inte den öppna förskolan de krav som ställdes på föräldrautbildning. Förskoleverksamheten fyller inte heller den funktion som föräldrautbildningen skulle stå för. Det krävs alternativ som passar olika föräldrars barnomsorgsformer. Även för den som vårdar egna barn i hemmet eller arbetar som familjedagmamma måste det kunna ges möjligheter till denna viktiga verksamhet. Därför bör det skapas förutsättningar för föräldrautbildning även för familjer med barn efter spädbarnsperioden. Fram till dess bör i varje fall den första delen av föräldrautbildningen kunna erbjudas alla blivande och nyblivna föräldrar. Här är variationerna stora över landet. Detta är beroende av de olika 1989/90 So627 Med stöd av det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljandet av föräldrautbildning som erbjuds alla föräldrar. () () landstingens intresse av att satsa resurser på utbildning av handledarpersonal samt att ge dessa möjlighet att fullfölja sina uppgifter. De projekt som pågår genom anslaget för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen kommer naturligtvis att ge erfarenheter som kan tas tillvara. Redan nu finns det en samlad erfarenhet som visar på goda resultat av den verksamhet som bedrivits under . Det finns därför starka skäl att följa upp det beslut om riktlinjer för föräldrautbildning som antog 1979.
mot · GD02So628 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:So628 av och (båda s) Förutom den kommunala barnomsorgen finns ett rikt urval av kooperativa daghem. En del av dessa drivs enligt intentionerna i Förskolans pedagogiska program, andra drivs enligt alternativ pedagogik, livssyn osv. En grupp föräldrar kan bilda ett kooperativt daghem och erhålla statsbidrag om man uppfyller de kriterier statsbidraget kräver, bl.a. att daghemmet ska upptas i kommunens barnomsorgsplan. Denna utveckling av barnomsorgen får ses som positiv. Tyvärr, har den i vissa kommuner fått en effekt som ej är önskvärd. Eftersom det är styrelsen som avgör vem som skall bli medlem avgör styrelsen om man vill ta emot handikappade barn eller barn med särskilda behov. Vi anser att om daghemmet erhåller statsbidrag ska det vara berett på att ta emot alla barn oavsett fysiska eller psykiska handikapp. När ett kooperativt daghem startas ska givetvis de föräldrar som tar initiativet ha sina barn på daghemmet, men när det blir en ledig plats ska den erbjudas någon i den kommunala barnomsorgskön. Så är fallet i en del kommuner medan det i andra är kooperativets styrelse, som avgör vem som får vara medlem. Detta leder i förlängningen till att segration uppstår och i värsta fall att de kommunala daghemmen fylls med barn med särskilda behov. Vi menar att alla barnomsorgsplatser ska anmälas till den kommunala kön, att varje förälder ska ha rätt att välja bland de olika alternativ av barnomsorg, som finns i kommunen. Givetvis med det förbehållet att man är skyldig att fullfölja de stadgar och målsättningar som kooperativet beslutat om. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ändring av statsbidragen till kooperativa daghem i enlighet med motionens syfte. () ()
mot · GD02So629 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:So629 av m.fl. (mp) En tjänst som barnombudsman, m.m. Barnens rättigheter i samhället måste stärkas. Det visar alla fall av barnmisshandel, sexuella övergrepp mot barn, bekymmer att få tjänsterna inom barnomsorgen besatta, svårigheterna för barn att framföra sina åsikter i samband med skilsmässor och problem att överhuvud taget bli trodda. Dessutom kan barn utsättas för skrämmande och förnedrande videovåld utan att kunna värja sig. För att hjälpa barnen krävs en juridisk expertis och dessutom någon organisation med opinionsbildande funktion som kan sätta strålkastarljuset på barnens outhärdliga situation. Någon måste samordna barnens rätt i samhället, t.ex. vid planering av bostadsområden. Lekplatserna är ofta färdigkonstruerade lekmiljöer som ger föga eller inget utrymme för äkta konstruktiv lek. Leken är barnens arbete och en riktig lekmiljö är en nödvändighet för barnens utveckling. Tjänster som barnombudsmän bör inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en statlig barnombudsmannatjänst inrättas och att varje kommun bör ha en motsvarande tjänst på hel- eller halvtid. () ()
mot · GD02So631 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: So631 av m.fl. (mp) Familjepolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf345 hemställs 1. att beslutar att föräldrar skall ha rätt att bli kommunala barndagvårdare åt eget barn på villkor som anges i motionen och att statsbidrag skall utgå för detta, 2. att beslutar att statsbidrag till föräldrakooperativa och personalägda daghem samt föreningsdrivna daghem skall utgå med samma belopp som till kommunala daghem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldramedverkan i barnomsorgen. () () () ()
mot · GD02So632 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: So632 av () Arbetsplatsförlagda daghem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi515 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stimulera arbetsplatsförlagda daghem. " - .V I -t; i , : j': i . .: /t; r--.i "ir. ;; i : ' .v r ... t: gota b 96109, 1990
mot · GD02So638 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So638 av m.fl. (vpk) Ökat anslag till barnmiljörådet Små myndigheter kommer ofta i kläm när det gäller budgetarbetet. Så är det med . Av de 11 tjänster som finns vid rådet kan endast 9,5 tillsättas. Med tanke på värdet av deras arbete och för att inte ytterligare urholka deras knappa budget föreslår vi att ska få pengar enligt sin framställan. började man utreda möjligheten att vid rådet tillsätta en barnombudsman. Vi anser nu att detta bör vara färdigutrett. Vpk anser att regeringen skall tillsätta en tjänst som barnombudsman vid . Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att till anslaget . för /91 anslår . utöver vad regeringen anslagit i enlighet med anslagsframställan, 2. att till anslaget . för inrättandet av en tjänst som barnombudsman vid . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02So640 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So640 av och (båda c) En nationalkommitté för Barnets Rättigheter beslutade att anta en konvention om barnets rättigheter, . Arbetet med denna konvention har pågått och fick sin början under det internationella . Under hela arbetet med konventionen har många frivilliga organisationer, s.k. NGO:s, varit engagerade för att påverka arbetet med konventionen, så att den skulle bli ett verkligt stöd för barnen och ge dem det skydd som tidigare saknats. Konventionen är ett utomordentligt viktigt instrument i arbetet med och för barn, både här i och i internationellt arbete inte minst i . Sedan nu konventionen antagits av FN återstår det viktigaste dvs. att genomföra de olika artiklarnas intentioner i praktiken. Därtill kan det bli nödvändigt att se över lagstiftningen, så att den harmonierar med de artiklar som vi ansluter oss till. De frivilligorganisationer, som energiskt arbetat med utformningen av , besitter naturligtvis både kunskap och ambitioner, när det gäller konventionens förverkligande. Det vore mot denna bakgrund mycket betydelsefullt att regeringen tog initiativ till bildandet av en för Barnets Rättigheter. En kommitté av detta slag skulle kunna ha som övergripande mål att verka för barnets rättigheter i genom utbildning, information och opinionsbildning. Detta innebär bl a att: - sprida allmän kännedom om - informera barn och ungdomar om de rättigheter som tillkommer dem enligt konventionen - informera de yrkesgrupper som på olika sätt arbetar för och med barn och ungdom om och de idéer den bygger på - verka för att utbildning av särskilda nyckelgrupper genomförs - tillse att berörda myndigheter får erforderlig kunskap om . Därutöver skulle en sådan kommitté kunna vara ett forum för diskussioner om barnets rättigheter och ta initiativ till kurser, konferenser, studier mm. En kommitté av detta slag bör vara fristående från myndigheter och utses av regeringen. Den bör vara sammansatt av för dessa frågor engagerade folkrörelser, de politiska partierna och departementen. Intresseorganisationer, myndigheter och därmed jämställda organ av intresse bör också kunna inbjudas att delta. Av särskild betydelse är att roll i detta sammanhang stärks. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen inrättar en nationalkommitté med uppgift att bevaka barnets rättigheter i enlighet med . () () 1989/90 So640
mot · GD02So643 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: So643 av m.fl. (m) Familjepolitiken m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att utveckla välfärden på landsbygden. () () () () ()
mot · GD02So646 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So646 av m.fl. (c) Familjepolitik m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A815 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om familjepolitikens inriktning, förbättrade pensionsvillkor för vård av egna barn och vikten av att införa vårdnadsbidrag för arbetet med ökad jämställdhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till kriscentra för män. () () () () () () () () () ()
mot · GD02So647 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So647 av m.fl. (fp) Statsbidragsreglerna för barnomsorgen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju830 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändrade statsbidragsregler för att kunna få till stånd alternativa lösningar inom vården, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade statsbidragsregler för att kunna få till stånd alternativa lösningar inom barnomsorgen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att i kommande Dagmarförhandlingar beakta särskilda behov för HlV/aids-bekämpning. () () () (fp)
mot · GD02T202 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:T202 av Per () Lastsäkringsintyg vid godstransporter Regelsystemet när det gäller ansvaret för transporter av gods är i allt väsentligt utformat efter om transporten sker på väg, järnväg, till sjöss eller i lufthavet. Det moderna transportsättet är vanligen en kedja av transportslag där formerna väg, järnväg och sjötransport kan förekomma för samma transport. I vissa fall finns även andra mellanled som lyft- eller stuveriföretag. Många olika aktörer är således inblandade och med ett skiftande ansvar. Ansvaret för t.ex. säkringen av lasten när det gäller vägtransporter har i respektive chaufför medan för järnvägstransporter det är SJ och för sjötransporter ligger ansvaret hos respektive rederi. Inte minst när det gäller godstransporter med vad som vanligen kallas för enhetslast som container, trailer, växelflak eller liknande, så svarar ofta avsändaren, industrin, för lastningen. Den färdiga och ofta förslutna enheten hämtas. Tullbehandling kan ha skett och moderna tullregler gör t.o.m. ibland lastenheten inte inspektionsbar. I praktiken uppstår då situationen att aktörer i ett senare led i hanteringskedjan genom de gällande ansvarsreglerna får ta ett ansvar utan egentliga egna kontrollmöjligheter. Detta är nu inte enbart en administrativ brist. Det större problemet är det omfattande antal olyckor av olika slag som sker på grund av fellastat eller osäkrat gods. Dessa skulle kunna reduceras och begränsas med en annan ordning. Regeringen bör därför ta sådana initiativ, nationellt och internationellt, så att exempelvis för vissa typer av transporter skall det föreligga ett obligatoriskt lastsäkringsintyg. Detta skulle stärka synsättet för var det faktiska ansvaret skall ligga, nämligen hos avlastaren/avsändaren. Dessutom skulle det vara ett verksamt bidrag till säkrare transporter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lastsäkringsintyg för vissa godstransporter m.m.
mot · GD02T204 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:T204 av () Kommunikationerna i miljö är hårt belastad av utsläpp. För att landskapet skall kunna bevara sin fina karaktär måste se till att de beslut som fattas skapar förutsättningar till att utveckla . Den kommande utvecklingen måste också innebära mindre påverkan på människan och naturen. Miljön är en global fråga. Svenska politiker kommer i sina beslutsunderlag i en allt större utsträckning få väga in solidariteten till andra länders människor och deras möjlighet att överleva. Vi måste redan nu se över vilka beslut vi fattar och hur besluten påverkar situationen på vår jord. Koldioxidutsläppen måste minska för att inte växthuseffekten skall öka och på en alltmer förorenad planet minskar tillgången på vatten. Den värmländska miljösituationen kan förbättras en hel del om regering och riksdag fattar rätt beslut . Flyg- och landsvägstrafiken i måste minska och den spårbundna trafiken måste öka. har en flygplats som är utdömd av miljöskäl. Ny flygplats projekteras nu på ett område, från vilket ca. 90 000 människor får sitt dricksvatten. Snabbtågsförbindelse planeras mellan och . I finns det en järnväg, som går mellan och . Den heter NKlJ-banan. Den är tyvärr nedläggningshotad. Om NKlJ-banan rustas upp påverkas hela infrastrukturen i . Denna positiva påverkan behöver hela , framför allt de norra delarna av landskapet. För , och vår planets bästa bör regering och riksdag medverka till att förbättra järnvägstrafiken till/från och i parallellt med att det reguljära flyget till och från avvecklas. Då får vi en renare luft och bättre möjligheter till rent dricksvatten, ett dricksvatten som kan bli en exportvara . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att järnvägen blir dubbelspårig mellan och , 2. att hos regeringen begär snabbtåg mellan och , 3. att hos regeringen begär att järnvägen mellan Mot. 1989/90 och byggs om till normal spårvidd och att samhället/staten tar över ansvaret för den bandelen, 4. att begär att reguljärt flyg till och från avvecklas. gotab 99465, 1990
mot · GD02T206 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:T206 av (vpk) Förbättrade kommunikationer med Murmanskregionen har kontakten mellan och Murmanskregionen utvecklats kraftigt. genomför ett omfattande kulturutbyte med . En permanent arbetsgrupp med uppgift att utveckla ekonomiskt samarbete, handel och kulturutbyte har tillsatts. Samarbete på idrottens, utbildningens och forskningens områden diskuteras också . Flera kommuner i har vänortsförbindelser med orter i och fler kommuner planerar för vänortsförbindelser. En del affärsuppgörelser mellan enskilda företag i och har genomförts. öppnas reguljär flygförbindelse till via . En starkt begränsande faktor för utveckling av det mellanfolkliga samarbetet är kommunikationernas svaga utveckling. Flyglinjen löser bara en del av problemen. Såväl tyngre godstransporter som turism med bussar och egna bilar behöver farbara vägförbindelser. Vägen till är i dåligt skick. Väg mellan t.ex. Kandalaksja i och saknas. Järnvägsförbindelserna är också dåliga. För tyngre godstransporter kan järnvägsförbindelser behöva utvecklas. Den uppbrutna järnvägen mellan finska och sovjetiska Kandalaksja borde kunna återställas och tas i drift. På den svenska sidan bör banan elektrifieras. skall verka för smidigare gränspassager. I samband med EG-anpassningen kan avstånden för varutransporter bli av stor betydelse om nuvarande fraktstöd minskas. Handeln mellan länderna på kan då få ökad betydelse. Förbättringen av kommunikationerna mellan och Murmanskregionen berör i första hand svenska, finska och sovjetiska intressen. Men även norska myndigheter är intresserade av denna fråga. Regeringen bör ta sådana initiativ i det nordiska samarbetet att kommunikationerna - framför allt den spårbundna - på snabbt förbättras och en konkret planering av framtida utbyggnad kommer till stånd. 1* 1989190. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade kommunikationer med Murmanskregio