ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk14 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:37 Vägtrafikskatten för utländska fordon, m.m. Regeringen föreslår att skattekraven påutländska lastbilar som går i trafik i skasänkas på två punkter:-- genom att höja viktgränsen från nuvarande 3,5ton till -- genom att höja den minimala körsträckan frånnuvarande 5 mil till 10 mil.Motivet uppges främst vara att underlätta fördistributionstrafik i gränsområden mellan ,och Norge.Vi anser att det är viktigt att upprätthålla sammakrav för inhemsk och utländsk trafik ur bl.a.skattesynpunkt. Skatten på vägtrafiken utgör ju ettkostnadsansvar för såväl väghållning som andrasamhällskostnader som t.ex. miljökostnader ocholyckskostnader. Vi anser vidare att den tungatrafiken inte fullt ut betalar desamhällsekonomiska kostnader som den orsakar.Av dessa skäl finner vi det betänkligt att, somregeringen förslår, minska beskattningen på visstung utländsk trafik i . Propositionen bördärför avslås.Vi anser, i likhet med regeringen, att det ärviktigt att utveckla det nordiska samarbetet ochdärmed även underlätta för gränsöverskridandetransporter med våra grannländer. Detta ska dockgöras med fortsatt samhällsekonomiskt ansvar. Detkan ske genom införande av gemensamma nordiskamiljöavgifter (eller samordnade miljöskatter) påt.ex. tung landsvägstrafik och färjetrafik inom denordiska länderna. Regeringen bör få i uppdrag attverka med den inriktningen i de fortsattaöverläggningarna med våra grannländer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1990/91:37 i den del som avser ändring i lagen(1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon,2. att begär att regeringen verkar förinternationella miljöavgifter m.m. i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk4 · 1990-10-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:5 En modernisering av företagens självdeklarationer och förfarandefrågor i anslutning till skattereformen, m.m. Statsnyttan eller barnenAv propositionen framgår att den nyakapitalbeskattningen innebär att många, främstbarn, som inte behöver betalanågon skatt på avkastningen kommer att tvingasgöra det på grund av att något sparavdrag ellergrundavdrag inte kommer att medges. Skattkommer att utgå på all avkastning av kapital.Därtill kommer skyldighet att betala preliminärskatt på ränta och utdelning (avsnitt 5.1 ipropositionen).Enligt vår uppfattning är det principiellttvivelaktigt att inte medge barn ett sparavdrag pårimlig nivå. Sparandets betydelse i samhälletunderstryks i många andra sammanhang, och detbör då vara rimligt att stimulera yngre tillsparandet, inte att försvåra det.En möjlighet är att bibehålla det nuvarandesparavdraget på . för barn.Men än mer tvivelaktigt är att införa ett systemmed preliminär skatt på ränta och utdelning. Ettsådant system får i skatteeffektivitetens namn fleraolyckliga konsekvenser från rättssäkerhets- ochintegritetssynpunkt.Sålunda införs en skyldighet att angepersonnummer (avsnitt 5.3) ochuppbördsskyldighet (avsnitt 5.6). Beaktansvärdkritik har förts fram mot dessa båda förslag. Attockså anförtro banker och andra som skall lämnakontrolluppgifter myndighetsuppgifter ellermyndighetsliknande uppgifter måste starktifrågasättas.Våra invändningar är av så allvarligbeskaffenhet att hela förslaget enligt kapitel 5 ompreliminär skatt på avkastning av kapital m.m. böravslås.I andra hand kan vi dock tänka oss att barnmedges ett generellt sparavdrag på . Rättentill sparavdrag bör gälla t.o.m. det år barnet fyller18 år. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår den del av propositionensom handlar om preliminär skatt på avkastning avkapital m.m.,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutaratt barn skall medges rätt till sparavdrag på 1 600kr.
mot · GE02Sk6 · 1990-10-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:5 En modernisering av företagens självdeklarationer och förfarandefrågor i anslutning till skattereformen, m.m. InledningPropositionen innebär förslag om regler föradministrativ uppföljning av skattereformen.Propositionen föreslår bl.a. en ändring avföretagens självdeklarationer samt nya regler föruppbörd, exempelvis beträffande preliminär skattpå fysiska personers kapitalinkomster. Uttaget avpreliminär B-skatt för fysiska personer föreslåssänkt från till av den slutliga skattenåret före inkomståret.Centern accepterar i princip de nya reglerna isina huvuddrag. Förslaget om sänkt preliminär B-skatt ligger i linje med vad vi tidigare krävt. Pånågra punkter anser vi det dock befogat attkorrigera propositionen.Undantag för preliminär skatt påkapitalinkomsterPropositionen föreslår att om en borgenärssammanlagda ränta på ett eller flera konton hos ettkreditinstitut understiger , skall preliminärskatt inte tas ut. Detta hänger samman med atträntebelopp . inte är skattepliktigt.Propositionen tar emellertid upp frågan omförfarandet då en person avslutar ett konto medexempelvis . i ränta till godo. Föredragandenmenar att det bör vara upp till banken huruvidaman vid det tillfället vill göra en prognos över densammanlagda räntan , eller vänta tillsgränsen . faktiskt passerats.Enligt vår uppfattning skulle det föra för långtoch vara förenat med, i förhållande till deskattebelopp det här rör sig om, alltför storadministrativ hantering att kräva att kreditinstituteti sådana fall skall utta preliminär skatt. Vi föreslårdärför att preliminärskatteavdrag ej skall göras påkonton som avslutas och där tillgodoförd räntaunderstiger 100 kr.Ikraftträdande av regler för preliminär skatt påkapitalinkomsterPropositionen föreslår att de nya preliminäraskattereglerna skall börja tillämpas fr.o.m. den 1januari 1991. Som bl.a. anförts i remissvar avBankföreningen är det dock förenat med storabesvär för kreditinstituten att hinna bygga uppnödvändiga rutiner och tekniska system samtutbilda personal till denna tidpunkt. För deenskilda skattebetalarna är det också förenat medrisker för en försämrad rättssäkerhet om reglernaej fungerar tillfredsställande. Det är således avvärde för alla parter att de nya reglerna kan fungeratillfredsställande redan från start. Vi anser motdenna bakgrund att det är skäligt att medge berördakreditinstitut . Viföreslår därför att utskottet, efter hörande avnämnda institut, fastställer tidpunkt förikraftträdande av de nya reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition1990/91:5 beslutar att preliminärskatteavdrag ejskall göras på konto som avslutas och därtillgodoförd ränta understiger . i enlighet medvad i motionen anförts,2. att med avslag på proposition1990/91:5 beslutar att berört utskott fastställerikraftträdandeperiod för regler för preliminärskattpå fysiska personers kapitalinkomster i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk8 · 1990-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:19 Ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, m.m. I propositionen föreslås att definitionen av detskattepliktiga området för allmän energiskatt ochkoldioxidskatt ändras. Avsikten är att vissaoljeprodukter som saluförs som ersättning för bl.a.dieselolja skall träffas av skatt.Vidare föreslås en lagerskatt på obeskattadeoljeprodukter i lager hos vissa förbrukare.Vi kan i princip instämma i att allaoljeprodukter som används för energialstring skallträffas av energibeskattning. Det är emellertid enallvarlig svaghet i propositionen attmiljökonsekvenserna av förslaget inte närmarebelyses. Risken finns att bra och miljövänligadieselprodukter slås ut genom denna beskattning.En möjlighet att komma till rätta med det skullekunna vara att justera skattebelastningen i derespektive miljöklasserna. Även andra alternativkan givetvis prövas. Regeringen bör snaraståterkomma med ett nytt förslag där en sådanprövning av miljökonsekvenser och prisrelationermellan aktuella bränslen belyses.Vi menar mot denna bakgrund attpropositionen i denna del bör avslås. En naturligkonsekvens blir att också lagerskatten avvisas.Vi vill emellertid avstyrka lagerskatten också ien situation där energiskatten utvidgas. Vi noterarmed förvåning att lagrådets yttrande inteinhämtats.Lagerskatten skall tas ut redan från 1 decemberoch vara betald . Redan dessatidsmarginaler synes orimligt små. Vi vill därtillifrågasätta om en lagerskatt alls skall tas ut. Skälettill att det finns obeskattade lager av dessaprodukter är ju att lagstiftaren tidigare inte harbeslutat om sådan beskattning.Det är då knappast rimligt att de som tidigareföljt gällande skatteregler i efterhand skall belastasenbart för att lagstiftaren för sent har upptäcktdenna lucka. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på utvidgningen avdet skattepliktiga området som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen har anförts,2. att avslår lagen om lagerskatt påvissa oljeprodukter.
mot · GE02Sk9 · 1990-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:19 Ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, m.m. Förbränning av kol, olja och gas medförallvarliga hot mot miljön. Det är därför självklartatt ekonomiska styrmedel som den allmännaenergiskatten tillsammans med bl.a.koldioxidskatten används som miljöpolitiskainstrument i syfte att sätta ett samhällsekonomiskträttvisande pris på dessa energiråvaror. Det ärtillfredsställande att styrmedelsarsenalen inommiljöpolitiken nu innefattar också ekonomiskastyrmedel.I propositionen 1990/91:19 föreslåsförtydliganden och justeringar av gränsdragningarutan att något tydligt miljöpolitiskt syfte framgår.Den självklara miljökonsekvensanalysen avpropositionen har inte gjorts, samråd medmiljödepartementet tycks inte ha förekommit. Närdet gäller sådana analyser som ett led imiljöpolitiken finns tydligen ännu åtskilligt att lära iregeringskansliet. Detta kan möjligen förklara meninte ursäkta tre från miljö- ochnaturresurssynpunkt allvarliga missar, somriksdagen måste rätta till.Avdunstningen av lättflyktiga kolväten ochtransportförlusten av naturgas medför allvarligaluftföroreningar och hälsorisker, sannolikt ännuallvarligare än de som uppstår vid förbränning. Detär därför felaktiga miljöpolitiska signaler att, som ipropositionen, från allmän energiskatt undantatransportförlusten av naturgas (2 a § pkt b) och inteuttryckligen undanta sådana bränslegaser somrecirkuleras genom användning av tankmuffar,återföring till depå och kondensering till bränsle pånytt. Enligt Polluter Pays Principle (deninternationellt omfattande principen attförorenaren betalar) är det självklart attdistributören tar den fulla kostnaden för gasläckagevid transporter, inte staten genom bortfall avenergiskatt. Samma grundtanke leder till attåtervinning av bränslegas inte ska missgynnas utantvärtom att tekniska metoder som reducerarutsläpp av oförbrända kolväten i luften skastimuleras.Konsumentförpackningar i allmänhet ochmärkligt nog returförpackningar förbryggeriprodukter ges en sakligt omotiverat centralroll i miljö- och naturresursdebatten. Dehundratalas miljoner engångsförpackningar föroljeprodukter och kemisk-tekniska produkter somdistribueras i nämns däremot sällani debatten trots att de utgör mycket större faktiskaproblem i avfallshanteringen, särskilt på grund avderas innehåll av produktrester. Krav påreturförpackningar eller lösviktsdistribution hörssällan. Mot den bakgrunden är det oacceptabelt attbefria oljeprodukter i engångsförpackningar frånenergiskatt. I propositionen föreslaget undantag (2a § pkt h i de båda lagförslagen) bör endast omfattareturförpackningar om högst . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att transportförluster avnaturgas inte skall undantas från allmänenergiskatt,2. att beslutar att endast oljeproduktersom distribueras i returförpackning om högst femliter skall undantas från allmän energiskatt,3. att beslutar att recirkuleradbränslegas inte skall omfattas av allmänenergiskatt.
mot · GE02So1 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg I propositionen föreslås att daghem ochfritidshem som ägs och drivs av utbildad, erfarenpersonal skall vara statsbidragsberättigade från ochmed 1991 i likhet med föräldrakooperativadaghem, daghem med alternativ pedagogik ochdaghem som drivs av ideella organisationer.Personalen i personalkooperativen skall ha ensådan utbildning att den kan tillgodose barnensbehov av omsorg och god pedagogisk verksamhet.En stor del av barnomsorgsverksamheten utförsi dag i familjedaghem av dagbarnvårdare. Dennayrkesgrupps utbildning är mycket varierande, frånförskollärarutbildning, barnskötarutbildning ochtill de dagbarnvårdare som i princip inte har någonteoretisk utbildning alls. Den sistnämnda gruppenhar trots sin ringa utbildning i många fall varitdagbarnvårdare , alltifrån 5 till 20år, och har alltså en mycket lång erfarenhet av barni alla åldrar och framför allt av barn med särskildabehov. Familjedaghemmen har sin specifikapedagogik som många föräldrar väljer somalternativ i dag.Det framgår inte klart i propositionen huruvidadagbarnvårdare med enbart lång erfarenhetkombinerad med den fortbildning som kommunenger har möjligheten att starta ettpersonalkooperativ.För att klara den barnomsorg som efterfrågastorde det vara av stor betydelse att även dennayrkesgrupp med sin långa erfarenhet får möjlighetatt starta ett personalkooperativ.Vi vet att många dagbarnvårdare lämnarsitt yrke och söker sig till andra arbetsområden. Attfå möjligheten till start av personalkooperativ kanbetyda att de stannar kvar inombarnomsorgsverksamheten.Att utelämna denna yrkesgrupp innebär iprincip att en stor del av denbarnomsorgsverksamhet som utförs avdagbarnvårdare inte är godkänd enligt gällanderegler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ävendagbarnvårdare med lång erfarenhet avbarnomsorg skall kunna starta personalkooperativmed rätt till statsbidrag.
mot · GE02So10 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Den medicinska säkerheten i äldrevårdenI regeringens proposition 1990/91:14understryks om och om igen att det i den föreslagnakommunala sjukvårdsorganisationen inte får finnasnågra (anställda) läkare. För att sköta hälso- ochsjukvård inom särskilda boendeformer för serviceoch omvårdnad, bostäder med särskild service,dagverksamheter och i hemsjukvård skall i ställetfinnas medicinskt ansvariga som svarar för attkontakt tas med läkare i de fall enskildashälsotillstånd fordrar det.I dag har vanligtvis distriktsläkare,invärtesmedicinare eller privatläkare/specialisthälso- och sjukvårdsansvaret för de äldretillsammans med långvårdsläkare. I propositionensägs att möjligheterna att få läkarvård inte skallförändras av den föreslagna reformen. Kommunens(eller den anlitade entreprenörens) hälso- ochsjukvårdspersonal förutsätts följa de anvisningarom vård och behandling, som läkaren meddelat.Det föreslagna systemet kan möjligen fungeraför de äldre som etablerat varaktiga relationer meden läkare (i primärvård, långvård eller privat) ochdär denne har möjlighet, vilja och resurser attfullfölja sitt åtagande även sedan huvudansvaret förden dagliga omsorgen överflyttats på kommunenssocialtjänst.I alla de fall där denna kontinuitet (ellermöjligheterna att fullfölja den) saknas behövs enförstärkning av sambanden mellan de äldre ochderas läkare. Det får inte bli så att banden mellanläkare och de äldre klipps av när kommunen fårhuvudansvar för omsorgen.Rätt till val av egen läkareDe äldre måste få eller tillförsäkras fortsatt rätttill eget val av läkare även då kommunen hardet ekonomiska huvudansvaret för boendet ochomsorgen knuten till detta. Läkaren skall kunnavara en allmänläkare eller en specialist verksaminom landstingsvården eller privat. Det är dennaläkare, som bör ge anvisningar till kommunen --eller till det enskilda sjukhemmet o.s.v., i de fallden äldre bor på ett sådant -- om patientens vårdoch behandling. Denna patientens självklara rätttill eget val av läkare måste garanteras iframtidens äldrevård.Detta krav leder också till att vi anser detolämpligt att som i propositionen säga attlandstingets läkare ''får ställning som''konsultläkare i förhållande till kommunen. Rättentill val av egen läkare medför naturligtvis att deboende vid t.ex. ett sjukhem har flera olika läkare.Ett krav på en sådan läkare bör vara att denna skallkunna företräda den boende/patientengentemot läkare, t.ex. inom enmedicinklinik eller inom geriatrisk rehabilitering.I de fall kommunen efter samråd med deboende/patienterna och deras anhöriga väljer attknyta en konsultläkare till ett sjukhem eller ettgruppboende bör även denna vara friståendei förhållande till landstingsvården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omregler för rätt till val av egen läkare i kommunalomsorg,2. att hos regeringen begär förslag omkompletterande regler för ersättning frånsjukförsäkringssystemet till läkare valda av deboende inom särskilda boendeformer för serviceoch omvårdnad m.m.
mot · GE02So11 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Bestämmelserna för statliga bostadslån förgruppbostäder har en utformning som medförolyckliga konsekvenser för kommunerna sombyggherrar och för de boende som äråldersdementa eller psykiskt utvecklingsstörda.För att lånen skall utbetalas ställs krav bl.a. påfullständig köksutrustning för varje gruppbostadoch för varje lägenhet. De boende/patienternautsätts för risker -- brännskador, brandrisk m.m. --och byggherrarna drabbas av onödiga kostnader.Alla är eniga om att det behövs en utbyggnad avgruppbostäder för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda. Det är därför tillfredsställandeatt förslag framlagts i proposition 1990/91:14 om ettstimulansbidrag för utbyggnad av gruppbostäder.Vi anser att detta stimulansbidrag skulle få enbättre effekt om det inte var knutet till de nugällande bestämmelserna för statliga bostadslån --när detta får de negativa konsekvenser som härberörts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attstimulansbidrag för gruppbostäder föråldersdementa och psykiskt utvecklingsstördautbetalas utan att krav ställs på att byggherrarnaföljer bestämmelserna för statliga bostadslånbeträffande köksutrustning, ytor m.m.
mot · GE02So12 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Enskilda sjukhem i SverigeI fanns 1987 220 enskilda sjukhem. Dehade omkring 7 200 vårdplatser eller avdet samlade antalet vårdplatser i landet. Iproposition 1990/91:14 föreslås att kommunerna iframtiden skall få ett samlat ansvar för äldreomsorgoch sjukhemsvård. ökargruppen av mycket gamla () snabbt,varför ökade resurser behövs för att hjälpa dessa.Åtskilliga enskilda sjukhem skulle ha möjlighetatt utvidga sin verksamhet. Dels skulle de i ökadutsträckning kunna ta hand om sjuka med stortbehov av regelbunden tillsyn och skötsel, delsskulle de med sin uppbyggda basorganisationkunna anlitas för hemsjukvård och hemtjänst ikombination med växelvård inom sitt geografiskanärområde. Det kan gälla gruppboende förpsykiskt sjuka och senildementa samt växelvårdinnebärande vård i hemmet och rehabilitering i deenskilda sjukhemmen.Stimulera landstingsanställda att starta egetMycket finns att vinna på att stärka dennasektor. Gamla och sjuka skulle få en större valfrihetom det i alla delar av landet vore möjligt att väljamellan offentliga och enskilda alternativ. Isamband med det i propositionen föreslagnakommunala övertagandet av landstingsdrivnaverksamheter finns unika möjligheter att främja ensnabb tillväxt av alternativa vårdformer. Mångalandstingsanställda skulle få tillfälle att förverkligaidéer och utnyttja lång erfarenhet. Många skullesäkert vara intresserade att ta över ansvaret förlandstingsdrivna sjukhem, gruppboende,dagverksamheter m.m. Detta konstaterande gällerantagligen i ännu högre grad när allt fler får klartför sig att alternativet är att gå från en byråkratiskorganisation till en annan -- den kommunalasocialnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omett statligt stöd för informations- ochutbildningsinsatser riktade till landstingsanställdaeller andra med yrkesmässig kompetens som villstarta eget,2.att hos regeringen begär förslag omstatlig lånegaranti för av landstingsanställda ellerandra med yrkesmässig kompetens bildadekooperativa föreningar, aktiebolag m.fl. företagmed mål att ta över ansvaret för driften av lokalasjukhem, gruppboende, dagverksamheter m.m.,3.att hos regeringen begär förslag omatt stimulansbidrag för utbyggnad avgruppbostäder för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda skall kunna ges till dem somerhållit statlig lånegaranti enligt vad i motionenanförts.
mot · GE02So14 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Språkets betydelse för de äldre invandrarnasintegration har klarlagts i flera undersökningar. Deäldre tenderar att tappa bort sitt andra språk ochåtergår till modersmålet och demenspatienternatalar ofta enbart sitt modersmål. Dessutom har deäldre invandrarna ofta bristfälliga kunskaper isvenska. Även naturliga åldersförändringar somhörselnedsättningar kan försämra förståelsen. Alltdetta innebär att många inte kan dra nytta avaktivitetsutbud, vård och service som ordnas förpensionärerna. Följden kan bli en fullständigisolering både från det svenska samhället och frånsläktingar, som ofta bor i ett annat land eller i andradelar av Sverige.Eftersom möjligheterna till samhällsservice intebör försämras på grund av förmågan att språkligtutrycka sig, har bl.a. invandrarpolitiska kommittén(SOU 1984:58), statens invandrarverk,, ochinvandrarorganisationerna i flera sammanhangbetonat vikten av tvåspråkig vård och service bådeinom institutionsvården och inom vårdservicen ihemmet.När behandladeregeringens proposition 1987/88:176Äldreomsorgen inför 90-talet anförde det ansvarigastatsrådet följande: ''Den andra gruppen, jagsärskilt vill uppmärksamma, är de äldreinvandrarna. Antalet äldre som invandrar tillSverige är litet och utgör ca. av dettotala antalet invandrare. Antalet äldre bland demsom redan har invandrat till kan emellertid,enligt beräkningar som gjorts av statistiskacentralbyrån, komma att öka från ca. 65 1985till ca. En sådan utvecklingkommer att ställa nya och annorlunda krav påsamhällets äldreomsorg. Kommuner och landstingmåste ta hänsyn till olika invandrargruppersetniska, språkliga och kulturella särdrag, så att deinvandrarpolitiska och socialpolitiska målen kanuppnås även för de äldre. ''I det föreliggande förslaget i proposition1990/91:14 angående ''Ansvaret för service och vårdtill äldre och handikappade m.m.'' nämns överhuvud taget inte de äldre invandrarnas situation.När nu skall ta beslutet om överförandetav äldreomsorgen till kommunerna är det mycketangeläget att frågan om de äldre invandrarnassituation uppmärksammas och åtgärder vidtas föratt eliminera de brister som finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs beträffande deäldre invandrarnas situation.