ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N450 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N450 av m.fl. (mp) Snabbavveckling av kärnkraftsanläggningen i Kärnkraftsanläggningen i ligger fågelvägen från och är ett permanent hot mot hela . En kärnkraftsolycka i Forsmark kan få förödande följder. Vid olämpliga vindförhållanden skulle t.ex. drabbas på ett katastrofalt sätt. Att tillåta denna kärnkraftsanläggning innebär att makthavarna tar en s.k. kalkylerad risk. Eller rakare uttryckt: ett fåtal tar sig rätten att medvetet utsätta många människors liv och hälsa för okända risker, utan att dessa människor har någon verklig möjlighet att vara med och bestämma vilka risker de vill ta. Kommande generationer får heller inte möjlighet att bestämma vilken radioaktiv strålning de vill riskera att bli utsatta för och vilka förändringar i arvsmassan de vill råka ut för. Jag anser inte att någon människa eller någon grupp har rätt att ta sådana risker för andra människors och kommande generationers räkning. Om de säger att de tar ansvaret är det ett både orimligt och meningslöst påstående. Ingen kan ta ett sådant ansvar. Kärnkraftsanläggningen i bör därför snabbavvecklas. Det finns liknande skäl för att snabbavveckla övriga kärnkraftverk, både i och andra länder. har i en partimotion krävt att kärnkraftsavvecklingen i skall påbörjas och fullföljas inom högst . Egendomligt nog finns det inte någon plan för att snabbt utrymma största stad vid en olycka i Forsmark. Det betyder att de människor, som befinner sig i , inte hinner undkomma den radioaktiva strålning som då vid sydlig vind skulle drabba huvudstaden. En sådan utrymningsplan för bör upprättas. Likaså kan utrymningsplaner för andra typer av olyckor och ofärd behövas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kärnkraftsanläggningen i bör 2. att hos regeringen begär att en plan för att utrymma efter en kärnkraftsolycka i Forsmark upprättas. av () Per () 1989/90 N450
mot · GD02N452 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N452 av och (båda s) Kärnbränsleframställningens miljöeffekter Kärnkraftens miljörisker vid reaktordrift och vad gäller det radioaktiva avfallet är väl dokumenterat. Vad som däremot är mindre känt är de miljöeffekter som orsakas av kärnbränsleframställningen. Kärnbränsleframställningen, från brytning till anrikning, sker utomlands. Den medför stora ingrepp i naturlandskapet eftersom brytningen sker i dagbrott. Det krävs därtill mycket stora mängder malm/skiffer för att kunna anrika tillräcklig mängd uran. Detta medför dels att dagbrotten blir omfattande, dels att vatten/grundvatten tillförs giftigt lakvatten. Vid anrikningen används ofta kol för att producera de stora mängder energi som behövs för anrikningsprocessen. Detta ger upphov till utsläpp av bl.a. koldioxid. I den svenska energidebatten hävdas ofta att kärnkraften är en ren energikälla. Man ser då bara till de direkta miljöeffekter som kärnkraftverken ger upphov till vid normal drift. Debatten har också berört frågan om hur det radioaktiva avfallet skall hanteras och dess risker för miljö och människors säkerhet. Däremot diskuteras sällan de miljökonsekvenser som brytning, anrikning och transporter av uran ger. Eftersom kärnbränsleframställningen sker utomlands bör inom ramen för sitt medlemskap i verka för att en fullgod undersökning görs för att utröna samtliga tänkbara miljöeffekter samt den totala energimängd som krävs för kärnbränsleframställningen och transporterna i samband med framställning och leverans. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning för att utröna miljöeffekterna av kärnbränsleframställning.
mot · GD02N457 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N457 av () Konkurrenskraftiga energikostnader En hög kostnadsutveckling medför att industrins konkurrenskraft försvagas och därmed äventyras sysselsättning och välfärd. På alla områden måste därför kostnadsökningarna begränsas. Ett sådant viktigt område är energin där svensk industri har vissa konkurrensfördelar med god tillgång och relativt låga kostnader. Det är angeläget att detta förhållande består. Kärnkraften skall enligt folkomröstningresultatet avvecklas. skall ett säkerställande av energitillförseln till industrin ske så att basindustrins konkurrensvillkor kan upprätthållas och sysselsättningen tryggas. Regeringen bör vid utarbetandet av den energipolitiska proposition som är planerad ta hänsyn till industrins behov av el till konkurrenskraftiga priser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om industrins behov av elenergi till konkurrenskraftiga priser.
mot · GD02N458 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N458 av m.fl. (mp) Investeringsbidrag till vindkraftverk Miljöbelastningen från energiomvandling är ett stort problem. Därför bör rena energiproduktionsformer gynnas och deras introduktion underlättas, eftersom de har ett mervärde utöver den energi de producerar. I flera länder inom EG satsar regeringarna rejält med stöd för att få upp volymen på vindkraftsproducerad el. Flera länder har ställt upp nationella mål för vindkraftsutbyggnaden och angivit inom vilken tid en viss effekt skall vara installerad. föreslår att en viss miljöbonus, /kWh, skall införas för att främja vindkraften, men med tanke på att bonusens storlek kan ändras i varje nytt budgetförslag är det ekonomiska underlaget för en investering i vindkraft mycket osäkert. Om man däremot kompletterar en miljöbonus med ett fast investeringsbidrag skapas en betydligt säkrare ekonomisk grund som behövs om investeringar skall ske. Vindkraft kostar ca . per kW att installera. 200 MW skulle kosta 1,3 miljarder att bygga. Investeringsbidraget på skulle bara uppgå till 325 milj. kr. att jämföra med de 100 milj. kr. man nu satsar på 2, med effekten 3 MW. Genom att bygga 200 MW medelstor vindkraft över landet skulle vi få en bred erfarenhet av denna energiform. Som jämförelse kan nämnas att redan har ca 200 MW vindkraft installerad, vilket motsvarar av landets elförbrukning. planeras vindproducerad el i ge av landets elbehov. I hr den danska vindkraftföreningen ett antal konsulenttjänster för att hjälpa allmänheten med allmänna råd, vindvärdering m.m., vilket lett till att allt färre projekt misslyckats i form av olämplig placering eller orealistiska produktionsförväntningar. Genom den danska vindkraftföreningens och dess konsulenters försorg har man numera en sund marknad i och skojare eller oseriösa företag har fått lämna branschen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om nationella mål för introduktionen av vindkraft och installerad effekt, 2. att beslutar att första målet skall vara 200 MW installe- Mot. rad effekt fram till samt 3 000 MW , N458 3. att beslutar att introduktionen stimuleras genom ett investeringsbidrag på av totalkostnaden för verk, fundament, nätanslutning och eventuell nätförstärkning för verk under 1 000 kW enligt regler som kan utarbetas av statens energiverk och avse en investering som i sin helhet, uppfyller vissa samhällsekonomiska kriterier, 4. att beslutar att investeringsbidraget utgår från , 5. att beslutar att det för rådgivning till allmänheten i vindkraftsfrågor inrättas minst fem tjänster som oberoende rådgivare /konsulenter samt att dessa tjänster eventuellt kan knytas till , enligt danskt mönster, för en väl fungerande rådgivning. () () 1 * 1989190.
mot · GD02N459 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N459 Planerna på ett gaskondenskraftverk vid har planer på att bygga ett stort gaskondenskraftverk vid . Detta innebär en rad negativa effekter. I ett gaskondenskraftverk är verkningsgraden under gynnsamma förhållanden , d.v.s. att hälften av gasen förbrukas utan att vi har någon nytta av den och utsläppet av t.ex. koldioxid fördubblas i princip. 1 ett kraftvärmeverk är verkningsgraden , d.v.s. förlusterna är bara femtedelen i jämförelse med kondenskraftverk. Vi har en betydande kapacitet i befintliga kraftvärmeverk som inte utnyttjas. Installerad effekt är 2.100 MW. Vid en drift av 4 (ungefär halva året) blir produktionen över 8 miljarder kWh. Produktionen var 1988 2,1 miljarder kWh. Ett stort kärnkraftverk producerar ca 6 miljarder kWh. Det finns också goda möjligheter att bygga ut mera kraftvärme. Det är självklart inte försvarligt att bygga ut energislösande och miljökrävande kondenskraft förrän alla rimliga möjligheter till kraftvärme- och mottrycksproduktion har utnyttjats. planer innebär också att gaskondenskraftverket skall vara i drift innan någon kärnkraftsreaktor tas ur drift. Det innebär att arbetsplatsen utökas med ytterligare ett par hundra personer. Någon möjlighet att slussa personal från kärnkraften till annan elproduktion innebär alltså inte gaskondenskraftverket, vilket är ytterligare en negativ effekt av planering. Gaskondenskraftverket kommer också att kräva mycket stora gaslager om det skall kunna vara i drift när gasnätet är hårt utnyttjat av annan gasanvändning, t.ex. vid kall väderlek. Detta medför ökade risker och kostnader. Ett gaskondenskraftverk vid har så många och uppenbara nackdelar att bör ge ett klart besked om att det bör utgå ur investeringsplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inget gaskondenskraftverk skall byggas i . 1989/90 N459
mot · GD02N464 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N464 av () Miljövänlig energiförsörjning behöver ställa om sin energiförsörjning och energianvändning till miljövänliga och energieffektiva system. För att kunna göra detta så att de ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna blir så gynnsamma som möjligt krävs bl a övergripande bedömningar av hur mycket energi som behövs för olika ändamål, från vilka energikällor denna energi bör hämtas och hur den skall överföras till användaren och vid behov lagras på ett sätt innan den förbrukas. Jag föreslår att energiforskningsnämnden får i uppdrag att göra en sådan översiktlig bedömning och därvid bl a komma med förslag till vilken roll biobränslen, vindkraft och andra förnybara energikällor bör ha och i vilka former de bör användas, överföras och lagras i olika tidsperspektiv, förslagsvis i 5-årsintervall . Även vätgasens lämpliga roll som energibärare bör belysas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag åt energiforskningsnämnden.
mot · GD02N465 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N465 av () Elektromagnetiska fält Elallergi - finns det? Hur påverkas vi av strålning, vågor och fält kring bildskärmar, lysrör och elektriska anläggningar? Frågorna är många. Ett växande antal människor i drabbas av överkänslighetsreaktioner som tros härröra från elektriska och magnetiska fält från installationer och apparater i hem och på arbetsplatser. Bildskärmsarbetet är kanske det som uppmärksammats mest men det finns också de som är extremt överkänsliga och inte tål vanliga elektriska installationer. Som så ofta när någon ny och okänd sjukdom eller nytt hälsoproblem dyker upp står både sjukvård och forskning ganska handfallna. I det längsta försöker man bortförklara och hänvisa till psykiska problem. När det gäller att förebygga och begränsa verkningarna av elallergier är svensk forskning än så länge ganska begränsad men statliga har engagerat sig en del i frågan. I och flera andra europeiska länder finns en omfattande verksamhet. Man har arbetat ganska mycket med att utforma störningsfria elinstallationer. Det finns en del människor som blir sjuka av elektrisk ström, som inte kan använda elspis, inte se på TV, inte ha elektriska lampor och så vidare. Eftersom det börjar finnas en del kunskaper om hur man kan skydda sig och förebygga skador samt en hel del kunskaper om hur elinstallationer kan göras störningsfria är det viktigt att information om detta sprids till alla som arbetar med elektriska apparater och med elinstallationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om störningsfria elinstallationer.
mot · GD02N467 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N467 av m.fl. (vpk) Projektstöd för utveckling av energiproduktion, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo267 hemställs 1. att beslutar inrätta ett projektstöd för utveckling av produktion av energi och drivmedel, 2. att hos regeringen begär förslag till riktlinjer för ett sådant projektstöd i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att anslår 5 milj. kr. till projektstöd för egenproducerad energi och drivmedel inom jordbruket. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N468 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N468 av och (båda mp) En försöksstation för vindkraft vid Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo860 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anläggandet av ett vindkraftsfält och en experimentstation till vid .
mot · GD02N469 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N469 av och (båda c) Energiplan för Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T246 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en energiplan för .
mot · GD02N470 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N470 av m.fl. (m) Alternativa bränslen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T248 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska stimulanser för att uppmuntra alternativa bränslen, eldrift m.m., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativa miljöeffekter eldriven trafik får vid en avveckling av kärnkraften. Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02N471 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N471 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo863 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande den framtida energipolitiken och skogsskadeutvecklingen.
mot · GD02N472 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N472 av m.fl. (m) Elanvändningens betydelse för landsbygden /90 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elanvändningens betydelse och de negativa konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling för landsbygden. () () () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02N473 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N473 av m.fl. (c) Nya drivmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T250 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya drivmedel. () () () () () ()
mot · GD02N474 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N474 av och (båda mp) Ett utvecklingscentrum för biogastillverkning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub822 hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med motionen till utvecklingscentrum i för biogastillverkning m.m.
mot · GD02N475 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N475 av och (båda c) Energifrågor Vårt ansvar för miljön kräver kraftfulla satsningar på svensk och förnyelsebar energi . krav på avveckling av kärnkraften måste fullföljas och utsläppen i luften som ökar växthuseffekten och skadar ozonskiktet måste minskas. I kan vi dessutom konstatera att länets energiresurser är en betydelsefull faktor som kan främja näringslivet. Vid en omställning av jordbruket blir produktion av energiråvaror särskilt viktigt. Men finns stora mängder av skogsflis som inte tas tillvara. De mer skadliga bränsleslagen tillåts, med hjälp av både politiska beslut eller brist på sådana och ekonomiska fördelar, slå ut denna resurs. Ett tillvaratagande av den nu tillgängliga skogsflisen, en tillgång som dessutom ökar , och en satsning på energigrödor, halm, torv etc. skulle lätt kunna tillgodose länets värmebehov. Om värmen dessutom produceras i rätt anläggningar kan vi också öka produktionen av el. I finns ett par stora värmecentraler - i och - för eldning med fastbränsle. Likaså finns det numera bra värmepannor för enskilda fastigheter. När det gäller mindre orter och stadsdelar saknas däremot anläggningar som är provade och testade, det är en brist som måste avhjälpas. Detta borde ske genom att staten medverkade vid byggande av ett par små och medelstora pilotanläggningar i länet för alternativ energi. Frågan om introduktion av etanol som drivmedel i fordon har stötts och blötts . har haft en klar målsättning för en ökad etanolanvändning. Det skulle ge stora vinster ur såväl miljö-, handelsbalans- som näringslivssynpunkt. I har funnits en anlägg- ning för produktion av etanol och vi föreslår att en fullskaleanläggning bör uppföras där. Tekniken och kunnandet finns. Vad som erfordras är ett skattebeslut som gynnar introduktion av etanol. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av en etanolfabrik, [att beslutar om skattebefrielse på inhemska bränslen, 2. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksanläggning för värmeproduktion. () () 1 1989/90:Sk688 1* 1989190. 1989/90 N475
mot · GD02N476 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N476 av och (båda c) Trädgårdsnäringens energiproblem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo266 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om näringens energiproblem.
mot · GD02N481 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N481 av och (båda mp) Förnybar energi En huvudpunkt i de grönas energipolitik vid sidan av kärnkraftavveckling, avveckling av fossila bränslen och satsning på energihushållande teknik är övergång till energiförsörjning från förnybara källor, dvs källor som grundar sig på den ständigt flödande solenergin. Vattenkraften och de biologiska bränslena är de dominerande förnybara energiformerna, vindkraft och solvärme är de nya som behöver introduceras i stor skala. För att stimuler satsningen på de förnybara energiformerna har vi dels föreslagit råvaruskatter på energi som gör de miljfarliga råvarorna dyrare och de förnybara billigare. Dessutom har vi föreslagit ett anslag på till stöd för utbyggnad av de . Här föreslår vi ingen ekonomisk satsning eftersom inte anser att vattenkraften skall byggas ut mer än ytterst marginellt, huvudsakligen i form av moderniseringar. Råvaruskatten på vattenkraft är dock låg. Här föreslår vi däremot ett kraftigt statligt stöd, vilket framgår av en annan motion som avgivits peciellt i denna fråga. Vindkraften bör dessutom vara befriad från mervärdesskatt och producenterna skall ha rätt till restitution på erlagd moms. Här bör samma regler beträffande mervärdesskatt gälla som för vindkraft. Dessutom bör 30-procentiga investeringsbidrag utgå till dem som byter ut elvärmesystem mot uppvärmningssystem baserat på biobränsle. Dock med ett tak på för enfamiljshus. För större anläggningar fastställes bidraget för vaje särskilt fall efter ansökan. En särskild pott på 25 miljoner avsätts för byggande och utveckling av biogasanläggningar Biologiska bränslen kan dessutom framställas och vidareförädlas på många olika sätt. Vi återkommer till dessa frågor i vår motion om energiforskning. 1989/90 N481 Med hänvisning till det anförda hemställs [att beslutar att producenter av vindkraft skall vara befriade från mervärdesskatt och att de skall erhålla restitution påerlagd moms,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga medel skall beviljas för satsning på biologiska bränslen i enlighet med vad som i motionen anförts, [att beslutar att mervärdesskatt ej skall utgå på biologiska bränslen och att leverantörer av sådana bränslen erhåller befrielse för erlagd mervärdeskatt,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga medel skall anslås till satsningar på solvärmeanläggningar i enlighet med vad i motionen anförts. () () Vi anser att de bidrag till byggande av solvärmeanläggningar som tidigare funnits bör återinföras. Särskilt viktig finner vi satsningen på anläggningar med årstidslagring vara . Vi menar därvid att det är oerhört viktigt att det så kallade kommer att genomföras. i budgeten reserveras för satsningar inom solvärmeområdet. Frågan om elproduktion via solceller kommer att behandlas i samband med frågan om energiforskning.
mot · GD02N482 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N482 av m.fl. (vpk) Biobränslen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo270 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på biobränslen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N483 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N483 av m.fl. (vpk) Avveckling av kärnkraften, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo879 hemställs 1. att beslutar att kärnkraften skall avvecklas i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på produktion av drivmedel med låga emissioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N484 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N484 av m.fl. (c) Storstädernas energisystem m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelse av storstädernas energisystem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergång från fossila bränslen till miljövänligare drivmedel som t.ex. etanol. () () () () () ()
mot · GD02N485 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N485 av och (båda mp) Resurser för avsvavling av eldningsoljor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo882 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall skaffa avsvavlingskapacitet för tyngre eldningsoljor.