mot · GD02Sk108 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 108 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:111 1989/90 2. Inledning 2 De indirekta skatternas roll 3 4.1 Principer för uttag av mervärdeskatt 3 4.2 Anpassning till EG-regler 4 Effekter av regeringens förslag om basbreddning 5 5.2 Hotell- och restaurangverksamhet 5 5.4 Kultur och nöjen 6 5.6 Vård och omsorg 7 Tekniska förändringar av mervärdeskatten 7 8.1 Taxfreeförsäljning av vissa tjänster 9 Beskattning av fartyg och flygplan 9 10.2 Beskattningsbara emissioner 10 10.3 Uttag av skatten 11 Skatten på omsättning av vissa värdepapper 13 Moderata samlingspartiet avvisar den i propositionen föreslagna breddningen av mervärdeskattebasen, som skulle innebära ett kraftigt höjt skatteuttag. ökar den redan alltför höga inflationstakten ytterligare. Det är inte uteslutet att en nödvändig anpassning till EGs inre marknad medför ett behov av harmonisering av mervärdeskattebasen till vad som gäl- 1 ler inom gemenskapen. Innan beslut tas om detta bör emellertid EGs egna beslut avvaktas. I det fall en kommande breddning av mervärdeskattebasen leder till ökade skatteintäkter bör detta utnyttjas till att sänka skattesatsen till i storleksordningen . Genom att den föreslagna momsbreddningen avvisas drabbas inte idrottsrörelsen och andra ideella organisationer av de stora kostnadsökningar som exempelvis den nya momsen på resor innebär. I motionen föreslås vidare åtgärder som syftar till att skapa ett helt konkurrensneutralt mervärdeskattesystem. Vi föreslår förenklingar genom att tullens hantering av importmomsen i allt väsentligt upphör. gällande reduceringsregler avseende hotell- och restaurangbranschen bör återinföras så att inte ytterligare försämrar sin konkurrenskraft mot omvärlden. Moderata samlingspartiet har länge föreslagit införande av en koldioxidskatt som de flesta nuvarande punktskatter inom energiområdet avskaffas. I motionen föreslås att en koldioxidskatt införs med /kg emitterad koldioxid. föreslås alla nuvarande punktskatter inom energiområdet (inklusive elskatten och den nuvarande särskilda skatten på oljeprodukter, kol och bensin) i sin helhet avskaffas, med undantag för en del av bensinskatten. Den senare sänks med /l, vilket betyder att skattebelastningen inte ökar. I motionen föreslås vidare att intäkterna av den svavelavgift som bör införas skall återföras till miljöförbättrande åtgärder. Beloppet bör således inte som föreslås i propositionen gå in i statskassan som en ren skatt. En särskild fond kan införas i syfte att administrera intäkterna från denna typ av avgifter. Fondmedlen från svavelavgiften bör i första hand användas för kalkning av skogsmark och forskning. I motionen föreslås också skatten på omsättning av aktier och vissa andra värdepapper slopas från . har världens högsta skattetryck. De negativa effekterna av det svenska skattesystemet har blivit uppenbara för praktiskt taget alla. Det är positivt att regeringen föreslår minskade marginalskatter. Det av regeringen, med stöd av , framlagda förslaget kan emellertid knappast betecknas som århundradets skattereform i den betydelsen att det skulle representera ett klart trendbrott i förhållande till de senaste sextio årens skattepolitik. Förslaget uppvisar ett stort antal brister. Det grundläggande felet med förslaget är att skatte- och utgiftstrycket ökar. Moderata samlingspartiet förordar en skattereform som utgår från att statsmakternas andel av den totala ekonomin kan minska. Det skulle medföra sänkt skattetryck, vilket ger ökade inkomster för hushållen och förutsättningar för förstärkt tillväxt och utveckling. Moderata samlingspartiets syn på inkomstbeskattningen redovisas i en särskild partimotion med anledning av proposition 1989/90:110.1 denna presenterar vi även våra övergripande principer för beskattningens omfattning och utformning. De indirekta skatternas roll Regeringen och har för att sänka marginalskatterna lagt förslag om betydande ökningar av de indirekta skatterna. Regeringens förslag innebär att en lång rad varor och tjänster som inte omfattas av mervärdeskattesystemet i forsättningen kommer att bli föremål för beskattning. har världens högsta mervärdeskatt. kommer skatten som ett resultat av den senaste uppgörelsen mellan socialdemokraterna och att uppgå tili en femtedel av en varas pris. Moderata samlingspartiet kommer att avvisa förslaget om en s.k. tillfällig höjning av mervärdeskatten. Vi avvisar också förslagen om att utöka mervärdebeskattningen till nya områden. Den föreslagna basbreddningen i kombination med slopande av gällande reduceringsregler avseende fastighetsområdet kommer att leda till väsentligt ökad skattebelastning för många medborgare. Förslagen kommer att ge kännbara negativa samhällsekonomiska effekter. Konsumentprisindex stiger till följd av regeringens förslag om en höjning av indirekta skatter. En extra prishöjning på blir följden. I det ekonomiska läge som vårt land befinner sig i är det oansvarigt att öka inflationen genom att utöka omfattningen av de indirekta skatterna. beslut om att slopa reduceringsreglerna avseende hotell- och restaurangnäringen har inneburit stigande kostnader för allmänheten och därmed en minskad efterfrågan. Regeringens förslag om en ytterligare, som tillfällig rubricerad, höjning av mervärdeskatten kommer allvarligt att förstärka dessa negativa effekter. 4.1 Principer för uttag av mervärdeskatt Debatten kring skatternas snedvridande effekter har koncentrerats till de direkta skatterna, och främst inkomstskatten. Det är naturligt i ett land med så höga inkomstskattesatser som i . Detta leder emellertid ofta till att man bortser från att även den indirekta beskattningen i är extremt hög och att detta orsakar problem. Uttag av mervärdeskatt har många rent tekniska fördelar i jämförelse med andra skatteformer. Det är en konsumtionsskatt som belastar den slutlige användaren av en vara eller tjänst. För företag och näringsidkare påverkar inte skatten deras inbördes förhållanden eller konkurrensen mellan svenska och utländska företag. Allt fler länder har upptäckt att en låg mervärdeskatt är en lämplig skatteform. Men i är inte mervärdeskatteuttaget lågt. Ett högt uttag av indirekta skatter leder till att landets invånare försöker finna medel att undgå även mervärdebeskattningen. Regeringens förslag att utöka det antal tjänster riktade till allmänheten som omfattas av beskattningen kommer sannolikt att leda till att en ökad andel av tjänsteproduktionen inte kommer att skatteredovisas. Den indirekta beskattningen har nått en nivå där det är möjligt att omfördela skattebördan från direkt inkomstbeskattning till indirekt konumtionsbeskattning. 4.2 Anpassning till GG-regler Moderata samlingspartiet anser att fullt ut bör deltaga i den Europeiska gemenskapen. Inom EG skapas en gemensam inre marknad. 1993 är det meningen att varken konsumenter eller producenter skall besväras av gränshinder mellan medlemsländerna. Inom Gemenskapen har man ännu inte bestämt sig för hur en slutlig harntonisering av den indirekta beskattningen skall ske. Just nu har de olika länderna möjlighet att tillämpa olika skattesatser, men eftersom konsumenter kommer att ha frihet att inköpa en vara var som helst inom EG kommer det att uppstå ett behov att utjämna mervärdeskatteuttaget i de olika länderna. Hur detta kommer att ske är ännu oklart. Mervärdeskattebasen är betydelsefull inom EG eftersom skatteuttaget för gemensamma ändamål inom EG beräknas på denna bas. finns det vissa direktiv om på vilket sätt en framtida mervärdeskattebas skall utformas. I de nu pågående diskussionerna om att skapa EES (European Economic Space) mellan EFTA-länderna och EG ingår inte en harmonisering av mervärdeskattens bas. Detta kommer senare att bli aktuellt - senast i samband med en svensk medlemsanslutning till EG. Då kommer en basbreddning av mervärdeskatteuttaget att bli nödvändig för att möjliggöra ett deltagande i den gemensamma marknaden. Det råder emellertid fortfarande stor osäkerhet om hur den framtida indirekta beskattningen inom EG skall gestalta sig. bör därför avvakta en basbreddning till dess att EG har tagit slutlig ställning till den harmonisering av de indirekta skatterna som enligt planerna skall genomföras . De ökade skatteintäkter som blir följden av en EG-konform basbreddning av mervärdeskatten bör enligt moderata samlingspartiet användas för att sänka den nuvarande mervärdeskattesatsen. Då skulle basbreddningen kunna ske utan att hushållens skattebelastning från mervärdeskatten ökar. En sådan åtgärd skulle inte heller få någon nämnvärd effekt på konsumentprisindex. Minskningen av försäljningsvolymen i de branscher som blir utsatta för en nypåförd eller höjd skatt skulle mildras. En allmän sänkning av mervärdeskattenivån är från konkurrenssynpunkt nödvändig i samband med ett svenskt deltagande i EG. Mot denna bakgrund kunde vi inte ställa oss bakom beslut om att slopa reduceringsreglerna avseende hotell- och restaurangverksamhet och att införa mervärdeskatt vid tillhandahållande av vatten samt för tjänster avseende avloppsrening och sophämtning. En breddning av den s.k. mervärdeskattebasen och slopande av reduceringsreglerna innebär att i de aktuella branscherna applicerar en mervärdeskattesats som vida överstiger vad som är vanligt inom EG. Därmed bidrar denna basbredd ning till att i praktiskt hänseende fjärmar sig än mer från förhållandena inom de olika . Vi avvisar därmed också huvuddelen av de förslag regeringen lägger i propositionen beträffande en breddning av basen för uttag av mervärdeskatt. Vi finner det dock motiverat att genomföra vissa tekniska förändringar inom mervärdeskattesystemet som syftar till att skapa rättvisare konkurrensvillkor samt förenkla handläggningen av skatterna. Med hänsyn till att den på punktskatter baserade energibeskattningen medförde många problem, och inte minst med tanke på att energibeskattningen saknar ordentlig koppling till miljöfrågorna, är det motiverat att redan före ett avtal med EG genomföra en genomgripande reformering av energibeskattningen. Ett inslag bör därvid vara energibeskattningens inordnande i mervärdeskattesystemet. Ett annat bör vara en koldioxidskatt. Vårt förslag i detta avseende återfinns i avsnitt 10 nedan. Effekter av regeringens förslag om basbreddning Regeringens förslag innebär att de nuvarande reduceringsreglerna för byggnadsverksamhet, den s.k. byggmomsen, avskaffas. Detta är ett av flera inslag i uppgörelsen mellan socialdemokraterna och som innebär att skattebelastningen på boendet ökar. Att avskaffa byggmomsen leder till att kostnaderna för nyproduktion av småhus och lägenheter ökar och även att underhållskostnaderna stiger. Som ovan understrukits bör en generell breddning av mervärdeskattebasen inte nu genomföras. Vi avvisar därför slopandet av de nu gällande reduceringsreglerna avseende fastighetsområdet. På så sätt undviks en omfattande skattehöjning avseende bostadsmarknaden. Det nya statliga investeringsbidrag som regeringen vill införa för att lindra effekterna av regeringens eget förslag behövs inte heller. Uttagsbeskattning av tjänsteprestationer avseende fastighetsunderhåll behöver inte införas. 5.2 Hotell- och restaurangverksamhet De tidigare begränsningsreglerna för hotell- och restaurangverksamhet avskaffades . Detta beslut, som vi motsatte oss, har fått olyckliga konsekvenser. Redan nu har omsättningen sjunkit med jämfört med föregående år. Att öka skatteuttaget inom hotell- och restaurangverksamhet ökar kostnaderna för utländska turister i . Prisstrukturen i är sådan att många utländska turister redan förut uppfattat som ett dyrt land att besöka. De nu genomförda skattehöjningarna kommer avsevärt att öka kostnaderna för både utländska och svenska turister i . Resultatet kan förväntas bli att färre utländska turister besöker och att fler svenskar väljer att förlägga sin semester utanför . I flertalet förekommer differentierade skattesatser beträffande hotell- och restaurangverksamhet. Denna s.k. turistmoms ligger på en avsevärt lägre nivå än den svenska. Mot bakgrund härav föreslår vi att de före gällande reduceringsreglerna avseende hotell- och restaurangverksamhet återinförs fr.o.m. . Uttagsbeskattning av tjänsteprestationer avseende serveringstjänster bör inte införas mot bakgrund av att vi vill återinföra reduceringsreglerna beträffande hotell- och restaurangverksamhet. Regeringens förslag innebär att all inländsk personbefordran skall belastas med mervärdeskatt. Denna del av regeringens förslag har väckt förvånande liten uppmärksamhet. Det blir dyrare att utnyttja kollektivtrafiken. I ett slag kommer kostnaden att åka tåg, buss, flyg eller taxi att stiga med mellan . En järnvägsbiljett mellan och höjs med . Vi avvisar, som nämnts, förslagen även i denna del. 5.4 Kultur och nöjen I propositionen har regeringen reviderat reglerna för skattebeläggningen av kultur och nöjen. Det är uppenbart att regeringen av fruktan för en opinion bland kulturskapare gjort avsteg från utgångspunkten att mervärdeskattebasen i princip skall omfatta alla varor och tjänster. Inom kultur- och nöjesområdet kommer gränsdragningen mellan skattepliktig och skattebefriad verksamhet att vara mycket svår att följa. Om lagstiftningen skulle följa förslaget i propositionen kommer teater- och biografföreställningar att vara undantagna från mervärdeskatt medan däremot konserter och cirkusföreställningar skall beläggas med skatt. Det är svårt att förstå bevekelsegrunderna för regeringens förslag. Varför en biljett till en rockfilm skulle vara mera berättigad till befrielse än en konsert med Göteborgsfilharmonikerna kommer säkerligen att vara svårt att förstå både för kulturskapare och kulturkonsumenter. Vi avvisar överenskommelsen mellan regeringen och även vad gäller mervärdebeskattningen på kultur- och nöjesområdet. Även inom massmediaområdet återfinns ett antal märkliga gränsdragningar. Förslaget innebär att dagstidningar skall vara befriade från mervärdeskatt medan kabel-tv skall belastas med skatt. verksamhet undantas på grund av företagets public service-roll, men konstateras i prospositionen att mervärdeskatt skall utgå för och programdistribution. Det innebär således att TV-licensen måste höjas i motsvarande grad. Eftersom regeringen vidare i propositionen konstaterar att närradioverksamheten, som ju på grund av regeringens politik inte får sälja reklamtid, inte skall räknas som yrkesmässig verksamhet medför förslaget att närradioföreningarna kommer att drabbas av ökade kostnader. 5.6 Vård och omsorg Effekterna av regeringens förslag innebär en utvidgning av beskattningsområdet inom vård och omsorg. Enligt nuvarande regler är dessa områden helt undantagna från mervärdeskatt. Förslaget kommer att medföra ökade kostnader för många människor. Konkurrenssnedvridande effekter uppkommer. Alternativmedicinsk behandling, friskvård och fotvård är exempel på behandlingsformer inom vårdområdet som kan bli föremål för mervärdebeskattning enligt förslaget. Konkurrenssnedvridning kan också uppkomma beroende på vem det är som utför tjänsten. Inom utbildningsområdet kommer också problem att uppstå. Så kallade kumulativa skatteeffekter kan uppkomma. Det beror till stor del på att det föreslagna undantaget avser den som direkt tillhandahåller utbildningen åt elever. Det får till följd att ett företag som bedriver mervärdeskattefri utbildning och som upphandlar lärarkompetens från andra utbildningsföretag eller från konsulter drabbas av en ingående skatt som inte är avdragsgill. Tekniska förändringar av mervärdeskatten I syfte att undvika konkurrenssnedvridningar och för att stärka industrins konkurrensförmåga vill vi göra vissa förändringar i mervärdeskattesystemet. Dessutom vill vi av förenklingsskäl till väsentlig del avveckla tullens nuvarande hantering av den s.k. importmomsen. De av regeringen föreslagna förändringarna avseende redovisning av mervärdeskatt, konstitutionella frågor och en anpassning av beskattningsvärdet till ett internationellt synsätt bör också enligt vår uppfattning genomföras . Likaså instämmer vi i regeringens förslag om att undantaga vissa kassettidningar och tjänst som avser gravöppning eller gravskötsel från skatteplikt. I det nuvarande mervärdeskattesystemet förekommer en konkurrenssnedvridning mellan offentlig egenregiverksamhet och upphandling. Denna snedvridning är ett allvarligt problem för många som försöker etablera företag inom sektorer som domineras av statlig eller verksamhet. Från moderat håll har vi ett stort antal gånger framhållit att detta ensidiga gynnande av offentlig verksamhet inte är acceptabelt. Det är nödvändigt att åstadkomma sådana förändringar som tar bort dessa negativa effekter. I princip delar vi därför regeringens uppfattning i denna fråga. Det av regeringen föreslagna systemet med avdragsrätt för statliga myndigheters och kommuners kostnader för mervärdeskatt är baserat på ett system som med goda erfarenheter införts i . Vi biträder regeringens förslag i denna del. Detta löser de flesta problemen på området. En av effekterna är att alla inköp till en kommun i princip måste räknas exklusive mervärdeskatt. I vissa speciella situationer medför detta en komplikation. Skattefria tjänster som exempelvis sjukvård och utbildning som bedrivs i privat regi kommer enligt regeringens förslag även i fortsättningen att vara undantagna från mervärdeskatteplikt. Det innebär att ett privat sjukhem som säljer sina tjänster till ett landsting inte debiterar någon mervärdeskatt. är en del av de varor och tjänster som vårdhemmet köper belagd med mervärdeskatt. Då kan ett enskilt vårdhem för det upphandlande framstå som dyrare än egenregiverksamhet eftersom egen verksamhet inte belastas med mervärdeskatt för upphandlade varor och tjänster. Regeringen föreslår därför att kommunerna kompenseras genom ett särskilt statsbidrag vid upphandling av skattefria tjänster hos vissa näringsidkare. Denna åtgärd löser emellertid inte alla problem. I den mån en privat näringsidkare bedriver en skattefri verksamhet av angivet slag direkt mot konsument uppkommer en konkurrenssnedvridning. Statsbidraget måste därför utformas på så sätt att den skattefria verksamheten förblir konkurrensneutral oavsett på vilket sätt den bedrivs. Det kanske säkraste sättet att få en lösning på detta problem är att införa s.k. teknisk mervärdeskattskyldighet. Regeringen bör återkomma med förslag i denna fråga som skapar den konkurrensneutralitet som vi efterlyser. När det gäller kommunernas anskaffning av varor och tjänster kan man befara att det kommer att föreligga ett visst köpmotstånd från kommuner och landsting fram till . Det kan få negativa konsekvenser för många företag som har en stor andel av sin försäljning riktad mot kommunsektorn. Regeringens förslag gynnar däremot förvärv av byggnadstjänst. Kommunerna kan skjuta på slutbesiktning av pågående byggnadsprojekt till efter och därmed uppnå stora skattefördelar av engångskaraktär. Regeringen bör även i detta hänseende återkomma med förslag om övergångsregler som inte skapar negativa konsekvenser på marknaden. Regeringens förslag att införa importbeskattning av vissa importerade tjänster bör accepteras. De nuvarande problemen med konkurrenssnedvridningar gentemot i utlandet bedriven verksamhet begränsas därmed. Enligt förslaget skall mervärdeskatt vid import av tjänster erläggas av dem som inte bedriver en yrkesmässig verksamhet. Redovisning skall göras direkt till skattemyndigheterna. Tullen kommer inte att belastas med denna uppgift. Administrationen förenklas därmed. Tillvägagångssättet står i överensstämmelse med vad som gäller inom EG. Regeringen borde emellertid även ha föreslagit förändringar avseende importbeskattningen av varor. Under hela den tid mervärdeskatten varit i kraft i vårt land har man diskuterat möjligheten att slopa importbeskattning som berör personer som är registrerade till mervärdeskatt. Enligt nuvarande ordning erlägger importören mervärdeskatt till i samband med import av varor. utlöser direkt en avdragsgill ingående mervärdeskatt hos importören. Det till tullen inbetalade beloppet utlöser således automatiskt ett krav hos länsskattemyndigheten. Vi föreslår, i enlighet med vad som framkommit i utredningen om indirekta skatter, att importbeskattning av varor bör slopas för hos länsskattemyndigheten mervärdeskatteregistrerade skattskyldiga som också är registrerade som kreditimportörer hos . Denna uppfattning har också framförts av flera remissinstanser. En sådan åtgärd får till följd att mellan av varuimporten till vårt land inte blir föremål för någon importbeskattning. En betydande samhällsekonomisk vinst kan därmed åstadkommas. kan använda sin personal effektivare. Näringslivet gör administrativa vinster. De ofta förekommande bekymren med tulltillägg elimineras. Det är också ett första steg i en anpassning till ett kommande utan gränskontroll. Denna förändring bör genomföras med verkan från . 8.1 Taxfreeförsäljning av vissa tjänster I samband härmed bör man också skapa förutsättning för en s.k. taxfreeförsäljning av vissa tjänster. Det händer att utländska bil- och båtägare drabbas av olika missöden som får till följd att bilen eller båten måste repareras vid besöket i . Det finns ett mindre antal båtvarv på som har specialiserat sig på vinterunderhåll av norska fritidsbåtar. När dessa tjänster utförs i utgår svensk mervärdeskatt. När utlänningen kommer tillbaka till sitt hemland med bilen eller båten kan denne också få erlägga mervärdeskatt i sitt hemland. Denna form av dubbelbeskattning hör inte hemma i ett modernt mervärdeskattesystem. I avvaktan på ett samarbetsavtal med EG och de nordiska länderna bör åtgärder vidtagas så att ifrågavarande tjänst beskattas där den i huvudsak skall konsumeras, således i hemlandet. Beskattning av fartyg och flygplan Fartyg och flygplan är befriade från mervärdeskatt. Med hänsyn till att vi vill slopa importbeskattningen av varor är det nödvändigt att avvakta slopandet av skattefriheten beträffande fartyg och luftfartyg tills ett samarbete med EG är etablerat. Det finns ytterligare ett skäl till denna ståndpunkt. Eftersom många av våra konkurrentländer tillämpar motsvarande skattefrihet som vi f.n. gör skulle konkurrenssnedvridande effekter uppkomma med regeringens förslag. Visserligen torde huvuddelen av dem som inför fartyg eller flygplan bedriva mervärdeskattepliktig verksamhet, men eftersom dessa drabbas av en likviditetsförlust i samband med att de måste erlägga mervärdeskatt finns det risk att ett ensidigt borttagande av skattefriheten från svensk sida kan få till följd att färre fartyg och flygplan införs till landet. Verksamhet kan i ökad omfattning förläggas till utlandet. Ett redan ansträngt svenskt fiske kommer också att drabbas av negativa effekter av denna åtgärd, eftersom deras kostnader stiger. Vi avvisar således förslaget att nu slopa skattefriheten för fartyg och luftfartyg. Det nuvarande systemet för energibeskattning motsvarar inte tidens krav. Energi har i traditionellt varit föremål för särskild beskattning. Orsaken har varit att energi uppfattas som ett lämpligt beskattningsobjekt. Men beskattning av energi kan inte längre betraktas som en huvudsakligen skatteteknisk fråga. Grunden för ett modernt energibeskattningssystem måste vara att skatten skall ha en miljöstyrande effekt. Moderata samlingpartiet har förespråkat miljöavgifter. Den miljöinriktade energibeskattning som vi förordar har samma syfte - att minska de negativa miljöeffekterna. I samband med utredningen om indirekta skatter presenterade den moderate ledamoten ett energibeskattningssystem som grundas på en koldioxidrelaterad beskattning. De globala klimatfrågorna är de troligen allvarligaste miljöproblem som hotar vår planet. Det finns omfattande vetenskapliga indicier som pekar på att den ökande koldioxidhalten i atmosfären kommer att leda till höjd temperatur vilket kan komma att ge upphov till svåra klimatstörningar. riksdag beslutade om ett koldioxidtak.