mot · GD02Bo403 · 1990-01-17 00:00:00 — Den socialdemokratiska högräntepolitiken, som förstärks av skatteomläggningens inflationsdrivande effekter, leder därmed med dagens system till ständigt stigande subventioner. Reducerade räntebidrag får med den socialdemokratiska politiken med andra ord större ekonomiska konsekvenser för de boende än reduktioner när politiken inriktas mot att bekämpa inflation och höga räntor. I en nybyggd hyreslägenhet uppgår subventionerna till två tredjedelar av de totala drifts- och kapitalkostnaderna. Trots detta upplever de flesta att den direkta boendekostnaden, d.v.s. den kostnad som den boende själv betalar, är hög. En orsak härtill är det höga skattetrycket, en annan att statliga regleringar och lånebyråkrati mycket starkt har bidragit till höga byggkostnader i . Den jämförelsevis höga räntenivån i vårt land medverkar också till höga boendekostnader. En nödvändig förutsättning för minskade bostadssubventioner är således sänkt skattetryck. Subventionerna kan minskas stegvis i takt med att skatterna sänks. På det viset kan nuvarande system för bostadsfinansiering smidigt förändras. En annan viktig utgångspunkt är vidare att grunden för människors långsiktiga ekonomiska planering inte rycks undan över . I budgetpropositionen redovisar bostadsministern att kommer att föreläggas förslag nu i vår om grundläggande förändringar av nuvarande räntebidragssystem. Vi kommer i det sammanhanget närmare att utveckla vår syn på dessa frågor. Reparation, om- och tillbyggnad Vi motsatte oss det så kallade ROT-systemets införande 1983 och har kritiserat systemet. har socialdemokraterna själva i praktiken satt systemet ur spel genom kraftigt höjda räntenivåer. Ombyggnader kan nu av ekonomiska skäl inte genomföras. I stället för socialdemokraternas ryckiga politik, som medför fullständigt oförutsebara kostnadsökningar för vissa fastigheter men inte för andra, behövs en ny, långsiktig politik. Vad som krävs är ett system med fasta spelregler som kan fungera , och som gör det möjligt att finansiera såväl det kortsiktiga som det långsiktiga fastighetsunderhållet ur hyresinkomsterna från fastigheten. Detta kräver dels ett system för hyressättningen som ger utrymme även för de långsiktiga underhållskostnaderna, dels en möjlighet att fondera de medel som flyter in. Vi förordar att nuvarande låne- och bidragssystem ersätts med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder. Fonderna skall vara fastighetsanknutna och medel skall endast kunna lyftas för renovering och modernisering av fastigheten. Vårt förslag leder till att hyreshöjningarna kan hållas tillbaka i renoverade fastigheter. Systemet med fastighetsanknutna reparationsfonder leder dessutom till att nuvarande detaljreglering och lånebyråkrati kan avskaffas. Med vårt förslag ökar dessutom möjligheterna att ta vara på den fina bostadsmiljö som våra äldre bostadsområden oftast utgör. Vi anser att det är angeläget att slå vakt om den äldre bebyggelsen. De äldre byggnaderna, oftast uppförda utifrån kvartersstadsplaner, utgör en kulturellt värdefull miljö som bör bevaras. Alltför många sådana historiskt intressanta och traditionsrika miljöer har sanerats bort. Många äldre tätorter har härigenom förlorat karaktär och identitet. Moderata samlingspartiet har under en lång följd av år föreslagit att en avdragsrätt för reparationer i småhus införs. Redan i en promemoria från 1980 (DSB 1980:10) skisserades en avdragsrätt för reparationskostnader. Denna fråga har också behandlats i bostadskommitténs slutbetänkande (SOU:1986:6). Enligt utredningens mening skulle en årlig avdragsrätt för reparationer verksamt bidraga till att stävja det s.k. svartjobberiet. En tänkbar metod var, enligt utredningen, att tillåta avdrag för styrkta lönekostnader upp till ett belopp av . Särskilt stora kostnader skulle kunna fördelas framåt i tiden. konstaterade att en avdragsrätt, av det utseende utredningen diskuterade, sannolikt inte skulle leda till något skattebortfall till följd av de positiva effekterna när det gäller redovisning av uppburna inkomster. Enligt vår mening bör en avdragsrätt för reparationer införas enligt de principer som angetts. En avreglering av svensk bostadspolitik är nödvändig. Regeringens tidigare beslut att förlänga det införda stoppet för annat byggande än bostäder i storstadsområdena måste hävas. Redan när byggstoppet infördes hävdade vi att det inte skulle lösa några problem men skapa desto fler. Utvecklingen har visat att dessa farhågor var välgrundade. Angelägen kommersiell och samhällelig service kommer inte att kunna erbjudas medborgarna till följd av byggstoppet. Vad föredraganden konstaterar i budgetpropositionens bil. 9 (), sid. 36, exemplifierar detta på ett - tyvärr - mycket tydligt sätt: Överefterfrågan och knapphet på resurser råder fortfarande i byggandets alla led. Detta påverkar möjligheterna att genomföra treårsplanen, framför allt vad gäller aktuella projekt i . råder i praktiken byggstopp för statliga byggnadsprojekt i . har ännu inte beviljat byggnadstillstånd för följande byggnadsobjekt i gällande treårsplan, nämligen ombyggnader för i kv. Brunkhalsen, nybyggnad för mikrobiologi vid , nybyggnad för geologi vid , omoch tillbyggnad av kungl, , tillbyggnaden för , ombyggnad för polisen i eller för nybyggnad för polis m.m. i Huddinge.Regeringen har ett stort åtagande i inom ramen för gällande treårsplan, sammanlagt ca. Med hänsyn till de rådande begränsningarna av byggnadsverksamheten även inom Stockholmsområdetsamt den ogynnsamma kostnadsutvecklingen på byggmarknaden är jag inte beredd att föreslå regeringen att föra upp några nya byggnadsprojekt inom i den nya treårsplanen för 1990-1993. Företag med god lönsamhet kan inte bygga ut sin kapacitet. Förhoppningen att regleringen skulle resultera i ett avsevärt ökat bostadsbyggande har inte Enligt vår uppfattning bör avskaffa möjligheten för regeringen att med användande av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd tillgripa regleringar som byggstoppet. 1987 genomdrev socialistiska majoritet lagen om bostadsanvisningsrätt. Lagen präglas av sedvanlig socialistisk övertro på politikers och byråkraters förmåga att häva en bristsituation, som de själva skapat genom olika regleringar. Bostadsanvisningslagen skapar inte några bostäder. Lägenhetsbyten och andrahandsuthyrningar försvåras. Den svarta eller grå bostadsmarknaden växer än mer. Enligt vår uppfattning bör upphäva lagen om anvisning av bostäder. Moderata samlingspartiet har riktat kritik mot komplexet av byggnormer på grund av dess omfång och därför att råd och krav blandats. Dessutom innebär många av kraven onödig, kostnadsdrivande och utvecklingshämmande detaljreglering. Normerna har ersatts med nybyggnadsföreskrifter. Enligt vår uppfattning är denna omarbetning otillräcklig. Antalet bestämmelser måste reduceras kraftigt och helt utformas som funktionskrav. Bestämmelserna bör samordnas med de regler som gäller inom EG. En sådan förändring skulle främja nytänkande och ett bättre byggande i vårt land. En rad, av varandra oberoende, undersökningar visar att omkring tre fjärdedelar av befolkningen i vårt land vill äga sin bostad. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning bör bostadspolitiken, och där ingår självfallet boendebeskattningen, utformas så att människorna i större utsträckning än kan tillgodose sina bostadsönskemål. En ökad andel enskilt ägda bostäder är dessutom också till fördel för hela samhället. Det leder nämligen till en ökning av det totala sparandet. I ett läge när det totala hushållssparande är negativt är det inte rimligt att straffbeskatta ett av de få kvarvarande sparmålen - en egen bostad. Socialdemokraterna genomdrev med stöd av bland andra och en orimlig skatteskärpning för boende i småhus med äganderätt. Denna straffbeskattning understryker socialdemokraternas målmedvetenhet att avskaffa enskilt ägande av småhus genom att göra denna boendeform ekonomiskt ouppnåelig för allt fler medborgare i vårt land. höjdes också fastighetsskatten för flerfamiljshus. Enligt riksdagsmajoritetens beslut slopas progressiviteten vid beräkning av schablonintäkt. Intäkten beräknas till av det nya taxeringsvärdet . Den statliga fastighetsskatten skall tas ut på samma sätt som tidigare, dvs av en tredjedel av taxeringsvärdet. Eftersom förändringen av schablonintäkten bara innebär en begränsad lindring och den statliga fastighetsskatten tas ut med oförändrad skattesats leder de nya taxeringsvärdena till höjd skatt. När den skatteomläggning som skall beslutas är fullt genomförd kommer fastighetsskatten att skärpas ytterligare som schablonbeskattningen slopas. I tabellen nedan redovisas vilka skattehöjningar som blir följden av taxeringsvärdesökningar detta år på 50, 1990 och vid fullt genomförd Kommunalskatten har antagits vara och nuvarande taxeringsvärde lägre än . Eventuella effekter på förmögenhetsskatten är inte inkluderade. Höjning av Skattehöjning Skattehöjning vid taxeringsvärde 1990 fullt genomförd I vissa skärgårdsområden kommer taxeringsvärdena att öka med i många fall eller mer. Den skärpta boendebeskattningen leder dessutom, tillsammans med höjd mervärdeskatt och höjda energiskatter, till att ett stort antal hushåll kommer att få höjd skatt till följd av skatteomläggningen. Vårt krav om en frysning av den löpande beskattningen av småhus 1990 ligger fast. Detta år skall således de taxeringsvärden som gällt vara underlag för beräkning av schablonintäkt (1,) och uttag av statlig fastighetsskatt. Den beslutade höjningen av fastighetsskatten för flerfamiljshus bör rivas upp. För perioden bör enligt vår mening åtgärder vidtas som leder till att bostadsskatteuttaget inte ökar. Mot den bakgrunden förordar vi följande förändringar vad avser den löpande beskattningen: - Vid beräkning av schablonintäkt och statlig fastighetsskatt skall hänsyn inte tas till större taxeringsvärdehöjning 1990 än . - Fastighetsskatten 1991 skall vara oförändrad jämfört med . I takt med att det ekonomiska läget så medger slopas fastighetsskatten successivt. De nu förordade åtgärderna skall gälla i avvaktan på en större förändring av småhusbeskattningen. Det bör därvid övervägas om boende över huvud taget skall beskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännna vad i motionen anförts om ägande och ansvar, 2. att beslutar avskaffa förköpslagen (1967:868), 3. att hos regeringen begär förslag till ändring i expropriationslagstiftningen i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att beslutar avskaffa det s.k. markvillkoret, [att hos regeringen begär förslag om ändrad realisationsvinstbeskattning av fastigheter i enligthet med vad i motionen anförts,1] [att beslutar ändra strandskyddsreglerna i enlighet med vad i motionen föreslagits,2] 5. att hos regeringen begär förslag om införande av ägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningens betänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40), 6. att beslutar ändra lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. så att förvärvstillstånd utöver nu gällande undantag inte heller skall gälla en riksorganisation eller regional organisation för bostadsrättsföreningar, 7. att beslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) så att nuvarande regler om möjlighet för HSB och att tillämpa hembudsskyldighet avskaffas, 8. att beslutar ändra lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt a) så att lagen inte skall gälla om fastigheten innehåller färre än tre lägenheter, b) så att s k intresseanmälan skall kunna göras även av hyresgäster boende i allmännyttiga bostadsföretag, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att fortsatta räntebidrag skall kunna utgå när allmännyttiga bostadsföretag eller sådana företags bostadsbestånd överlåts, 10. att hos regeringen begär förslag om ändring i hyreslagstiftningen så att lägesfaktorn ges ökad vikt, 11. att hos regeringen begär förslag om ändring i hyresförhandlingslagen så att den enskilde hyresgästen kan ges förhandlingsrätt, [att hos regeringen begär förslag innebärande att hyresnämnd och bostadsdomstol avskaffas och ärendena överförs till allmän domstol,3] 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låne- och finansieringsreglerna skall vara lika för alla fastigheter oavsett vem som äger dem, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att de kommunala bostadsföretagen skall beskattas enligt konventionell metod,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att system för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionen förordats,4] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett hyr-köp-system för lägenheter, 14. att hos regeringen begär förslag om ett bostadsfinansieringssystem lika för alla upplåtelseformer byggt på s.k. enhetslån, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statens bostadsfinansieringsaktiebolag skall avskaffas, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande ROT-finansieringsregler bör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt för reparationer i småhus,1] [att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m.,5] 17. att upphäver lagen om bostadsanvisningsrätt, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats om utformningen av nybyggnadsföreskrifter, [att beslutar att taxeringsvärden för småhus skall gälla vid beräkningen av schablonintäkt och fastställandet av statlig fastighetsskatt under ,'] [att beslutar att beslutet om höjning av fastighetsskatten för flerfamiljshus rivs upp,1] [att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning av schablonintäkt fr.o.m i enlighet med vad i motionen anförts,1] [att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för uttag av statlig fastighetsskatt i enlighet med vad i motionen anförts, ]] [att hos regeringen begär utredning om den framtida småhusbeskattningen i enlighet med vad i motionen anförts. '] () () () () () () () () () () () () 1 1989/90: Sk327 2 1989/90: Jo713 5 1989/90:Ju705 4 1989/90:Fi601 5 1989/90:A206 Ägande och ansvar 4 Förköp, expropriation och markvillkor 5 Valfrihet i boendet 6 Direkt och indirekt ägande 6 Låneregler och bostadsfinansiering 11 Reparation, om- och tillbyggnad 12 Normer och byggreglering 13