mot · GD02Sk95 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk95 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning I denna motion och i vår motion i anledning av propositionen om reformerad mervärdeskatt föreslår vi förändringar i skatteförslagen för rättvisare skatter för län enligt följande: * Lägre beskattning av boendet genom sänkt fastighetsskatt. * Mangårdsbyggnader på jordbruksfastighet skall även fortsättningsvis beskattas som näringsfastighet. * Tidsperioden för rätten till avdrag för värdehöjande reparationer för fastighet vid avyttringstillfälle skall förlängas till . * Beslutet om försämringar av reseavdragen för egen bil skall rivas upp. * Kvittningsrätten mellan inkomstslagen näringsverksamhet och inkomst av tjänst skall vara kvar och förändras så att den gynnar lägre inkomsttagare och kombinationssysselsättning. * Nuvarande regler för beskattningsrätten av hobbyverksamhet skall vara oförändrad. * Förslaget om fördubbling av byggmomsen avslås. * Moms på energi skall ersättas av punktskatter på energi som gör boendet billigare. * Momsbefrielse för fjärrvärme och biobränslen skall gälla. * En lägre momssats, , på övriga tjänster i samband med boendet skall gälla. * Matmomsen sänks till . * Beslutet om fördubblingen av momshöjningen för hotell- och restaurangtjänster skall upphävas och tidigare momsskattenivå skall återinföras. I denna motion analyserar vi förslagen i skattepropositionen om inkomstoch företagsbeskattningen ur läns synpunkt. Vi föreslår att propositionen i vissa delar vad gäller finansieringen avslås. I motionen föreslår vi alternativa åtgärder som ger länet en rättvisare skatteomläggning än vad som föreslås i propositionen. Vi utgår ifrån att länet är ett typiskt låglönelän och ett glesbygdslän där I flera av delförslagen är skatteöverenskommelsen mellan och socialdemokraterna olycklig ur läns synpunkt. Vår huvudinvändning är att reformens finansiering är orättvis ur fördelningssynpunkt och slår särskilt hårt mot ett låglönelän som . För läns innvånare kommer inte marginaleffekterna att mildras utan förstärkas. Genom att fördelningsfrågorna i det nya skattesystemet nu inte längre skall genom progressivitet i skatteskalan utan genom ökade bidrag, kommer marginaleffekterna inte att försvinna utan flyttas istället över från rik till fattig. Det innebär att reformens syfte att främja arbete och sparande inte kommer att uppfyllas för flertalet av läns invånare när marginaleffekterna som resultat av ökade skatter och bidrag ökar för flertalet. Reformens fördelningspolitiska effekter kommer därför att få besvärande effekter för sysselsättningen i län. Rättvis fördelning blir omöjlig att uppnå genom att så stor del av skattereformens finansiering läggs på nödvändigheter som mat och boende som alla behöver för sin existens. Finansieringen måste därför ändras så att dessa nödvändighetsområden beskattas med återhållsamhet. Lägre skatt på boendet Lägre skatt på boendet är viktigt för län ur fördelningspolitisk synpunkt. Men det är också viktigt ur en annan aspekt. I vårt län finns en mycket stor andel av landets småhustillverkning och byggmaterialtillverkning. Fördyrade boendekostnader gör att efterfrågan på hus och lägenheter automatiskt minskar. Därtill kommer fördubblingen av byggmomsen som fördyrar byggandet speciellt och därmed slår direkt mot hustillverkningen och byggmaterialtillverkningen i länet. I en särskild motion med anledning av proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt tar vi upp byggmomsen och övriga momsförslag som drabbar boendet särskilt. Vi förordar lägre moms i dessa fall. I denna motion föreslår vi följande förändringar för att minska kostnaderna för boendet. utvecklingen på landsbygden är en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling för hela länet. Av motionsbilagorna 1-4 framgår närmare löne- och inkomstförhållandena i län. Som framgår av bilagorna ligger länet trea från slutet när det gäller medelinkomstfördelning i landet. Huvuddelen av länets inkomsttagare redovisar en taxerad inkomst understigande . Länet är dåligt företrätt bland inkomsttagare i de produktivaste åldrarna och medelinkomsten understiger klart riksgenomsnittet i samtliga åldersgrupper. Inte i någon åldersgrupp uppgår medelinkomsten till . Från denna utgångspunkt är det viktigt att skatteomläggningen får en rättvis fördelningspolitisk profil så att inte låginkomsttagarna får bära stora skattesänkningar för gruppen höginkomsttagare. De nu föreliggande förslagen i skattepropositionerna får den olyckliga följden som vi ser det. Tidsperioden för avdrag för värdehöjande reparationer på en fastighet vid avyttring bör förlängas till istället för fem som propositionen föreslår. Fastighetsskatten för såväl småhus som för hyres- och bostadshus bör sänkas kraftigt i förhållande till propositionens förslag. För småhus bör fastighetsskatten vara istället för 1,5. För hyres- och bostadsrättshus bör den vara i stället för 2,5. För att minska kostnaderna i nyare hus bör den trappas av så att ingen fastighetsskatt utgår för de fem senaste årgångarna, dvs hus färdigställda - 1990. För hus färdigställda , dvs hus färdigställda -1985 bör halv fastighetsskatt uttas. Rättvisare beskattning för landsbygdens folk län är ett förhållandevis glesbefolkat län. Många bor på landsbygden och i mindre orter. I län är förhållandevis många beroende av bilen som färdmedel för att samhället skall fungera. I län finns också en mycket hög andel äldre vilket ställer stora krav på enskilda biltransporter både för resande och förflyttning för de äldre själva men också för service, hemtjänst och vård. Många i län får betala skatt till kollektiva trafiklösningar men har inga sådana alternativ till bilen för sitt eget resande. Det gör att läns många glesbygdsboende drabbas orättfärdigt av den höga beskattningen av resandet med egen bil som redan har beslutat om i samband med skatteomläggningen. Vi föreslår därför att tidigare beslut om avdragsbegränsningar för resa med egen bil i tjänsten rivs upp. De nya reseavdragen bör enligt vad i sin partimotion föreslår fastställas till /mil, oberoende av körsträcka. I en annan motion föreslår vi att beslutet om den kraftiga bensinskattehöjningen, som också drabbar landsbygdsboende särskilt hårt, rivs upp. Om inte detta förslag vinner bifall bör avdragen för resa med egen bil i tjänsten höjas ytterligare till /mil, oberoende av körsträcka. I propositionen föreslås att mangårdsbyggnader på jordbruksfastighet skall beskattas som privatbostad. Det innebär att avdrag för reparationer inte längre blir möjligt. Beskattningssättet för lantbrukets byggnader är en mycket viktig landsbygdsutvecklingsfråga. Förslagen till förändring kommer att betyda att många som bor på landsbygden förlorar på förändringen och kanske överväger att flytta. Men framförallt minskar benägenheten att rusta och hålla uppe standarden på fastigheterna på landsbygden hos dem som inte själva bor på landsbygden men har fastigheter där som hyrs ut eller används tillfälligt. Förslaget att förändra beskattningen av mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter kommer därför att motverka syftet att hålla bygder levande enligt det arbete som bedrivs inom ramen för den landsbygdskampanj Enligt propositionens förslag försvinner nu kvittningsmöjligheten mellan inkomstslagen näringsverksamhet och inkomst av tjänst. Det är mycket olyckligt för många som bor på landsbygden och som har en kombinationssysselsättning till sin näringsverksamhet, som kan vara ett mindre företag eller ett litet jordbruk som inte självständigt är ekonomiskt bärbart. För dessa människor har kvittningsmöjligheten varit det sätt som gjort det möjligt för dem att leva, försörja sig och därmed kunna bo kvar på landsbygden. Tas kvittningsrätten bort blir detta inte längre möjligt för många. Det är mycket olyckligt eftersom denna kombinationssysselsättning är mycket frekvent förekommande i län. Förslaget att slopa kvittningsrätten kommer därför att få negativa följder för landsbygdens utveckling i länet. Vi föreslår mot denna bakgrund att kvittningsrätten skall finnas kvar. Kvittningsmöjligheten är i första hand viktig för dem som bor på landsbygden och som har kombinationssysselsättning som grund för sin försörjning. Det rör sig oftast om människor med låga inkomster. För att inte kvittningsmöjligheten skall kunna utnyttjas för höginkomsttagare i syfte att undkomma skatt, bör ett tak sättas för hur mycket som får kvittas. Vidare bör kvittningsrätten fasas av och slutligen försvinna för höga inkomster. Inkomstgränsen för när full kvittningsrätt skall upphöra bör sättas vid skatteskalans gräns för när statsskatt skall börja tas ut, dvs vid en inkomst av . Propositionen bör i denna del avslås av och ett förslag med ovan angiven innebörd beställas hos regeringen. Enligt propositionens förslag ändras beskattningen för självständig verksamhet utan vinstsyfte. Det drabbar många som sysslar med hobbyverksamhet och som bidrar till att hålla landsbygden levande. Det gäller t.ex. alla enskilda hästägare inom travsporten. Inte minst berörs län i det fallet genom många enskilda hästägare med anknytning till travbana. Den förändrade beskattningen som föreslås innebär ett svårt slag för småskaligheten i hobbyverksamheten inom t.ex. travsporten. Införandet av de nya reglerna medför att många hästägare försvinner. Utvecklingen kommer att gå mot större bolag som arbetar professionellt och med vinstsyfte. Därmed missgynnas amatörismen. För sporten är detta olyckligt. Även ur länets synpunkt, när det gäller att behålla landsbygden levande, är det nu lagda förslaget olyckligt. Vi föreslår att avslår förslaget i propositionen om nya beskattningsregler för självständigt bedriven verksamhet utan vinstsyfte. De beskattningsregler som gäller för denna verksamhet bör gälla även i fortsättningen. som har pågått och alltjämt fortgår med stor intensitet ute i bygderna i län. Vi föreslår därför att mangårdsbyggnader på jordbruksfastighet även fortsättningsvis beskattas som näringsfastighet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om skatteomläggningens fördelningspolitiska effekter för arbete och sysselsättning i län, 2. att med avslag på propositionens förslag beslutar fastställa tidsperioden för avdrag för värdehöjande reparationer , 3. att avslår regeringens förslag om det höga fastighetsskatteuttaget och att det i stället fastställs till den lägre nivå som föreslås i motionen, 4. att beslutar att upphäva sitt tidigare beslut om försämrade beskattningsvillkor för resa med egen bil i tjänsten och att villkoren fastställs i enlighet med vad som föreslås i motionen, 5. att med avslag på propositionens förslag beslutar att hemställa hos regeringen om nytt förslag så att kvittningsrätten finns kvar i linje med vad som anförs i motionen, 6. att avslår regeringens förslag beträffande ändrade regler för beskattning för självständig verksamhet utan vinstsyfte, 7. att vid avslag på förslaget om lägre bensinskatt i motion 1989/90:Skll7 med upphävande av sitt tidigare beslut beträffande beskattningsvillkor för resor med egen bil i tjänsten beslutar fastställa det högre avdraget i linje med vad som anförs i motionen. () () Löne- och inkomstförhållanden i län Taxerad och beskattningsbar medelinkomst län för län och i riket 1987 Löne- och inkomstförhållanden i län Antalet inkomsttagare fördelade på olika inkomstgrupper i län samt andelen i varje grupp i län. och riket - taxerad inkomst 1987. Sammanräknad inkomst, inkomstgrupp () 0,1- 19,9 20,0- 39,9 40,0- 59,9 100,0-119,9 120,0- 139,9 140,0- 179,9 180,0- 199,9 1987 fanns det i län 193 934 inkomsttagare. Av dessa redovisade 156 en taxerad inkomst som understeg . För hela riket är den siffran medan av inkomsttagare ligger under denna nivå. I tabellen anges denna magiska skärningspunkt för länet med den streckade linjen. Löne- och inkomstförhållanden i län Antalet inkomsttagare fördelade på olika åldersgrupper. Antalet inkomsttagare fördelade på olika åldersgrupper i lån samt andelen i varje grupp i län, och riket. Män och kvinnor Åldersgrupp (år) Löne- och inkomstförhållanden i län Jämförelse mellan medelinkomster i olika åldersgrupper. Medelinkomsten i olika åldersgrupper i län, och riket - taxerad inkomst () Män och kvinnor Åldersgrupp (år)