ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub681 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub681 av och (båda fp) En professur i reumatologi i De reumatiska sjukdomarna, dvs. sjukdomar i rörelseorganen, tillhör de stora folksjukdomarna med betydande samhällsekonomiska konsekvenser. av befolkning har sjukdomar i rörelseorganen. har viss utbyggnad av reumatikervården skett, men den är ändå helt otillräcklig. Många reumatiker som snabbt behöver specialistvård har ingen möjlighet att få komma till en reumatolog. Detta försenar adekvat vård och behandling och medför i många fall svår invalidisering. akademiska sjukhus är fortfarande det enda undervisnings- och regionsjukhus i landet som saknar reumatologisk klinik. Det är en mycket stor brist att ett av landets största undervisningssjukhus saknar kvalificerad reumatologi. En viss utbyggnad har skett av länets reumatikervård. Men vårdmöjligheterna är fortfarande otillräckliga. Reumatologin i län och omgivande region saknar vad de andra medicinska fakulteterna har i fråga om högkompetent forskningsledning och utbildning. Om man på ett tidigt stadium kan bromsa sjukdomens utveckling skulle det innebära stor hjälp och lindring för individen. Det skulle också bli både bättre och billigare. Nyare forskningsrön tyder dessutom på att vissa av sjukdomarna kan botas. Vi anser, att har speciella förutsättningar inom detta område. Det gäller kringresurser i form av framför allt framstående forskning inom de inflammatoriska och immunologiska områdena. Det som saknas är en högkompetent forskningsledning och utbildning. är behovet av forsknings- och utvecklingsarbete stort inom området. Det gäller såväl grundforskning som mer tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Vi anser därför, att akademiska sjukhus måste få en reumatologklinik och att en professur i reumatologi inrättas vid . Detta skulle bl.a. innebära en ökad kompetens inom länets reumatikervård, ett samlat ansvar för forsknings- och utbildningsinstanser inom reumatologin samt att sjukhuset får samma resurser som övriga region- och undervisningssjukhus inom reumatologin. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i reumatolog i vid . () () 1989/90 Ub681
mot · GD02Ub686 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub686 utbildning av sjukgymnaster är internationellt sett kort. har treårig utbildning, är fyra, 3,5 och . har sjukgymnasternas yrkesinnehåll förändrats i takt med att behoven av deras kunskaper har ökat. De gör insatser som inte kunde utföras för sedan. Olika utredningar och rapporter bl.a. om äldrevården förutsätter än aktivare insatser av sjukgymnaster. De är nödvändiga för insatser i förebyggande hälsovård för befolkningen i primärvården, i företagshälsovården där de deltar i arbetet med att förebygga skador i arbetslivet, i habilitering av barn och vuxna, i rehabilitering för äldre, för psykiskt sjuka och demenssjuka m.m. Dessa ökade behov och krav på yrkesinsatser av sjukgymnaster har i stort sett inte påverkat utbildningens längd. För att svara mot de ökade kraven har utbildningens teoretiska innehåll komprimerats. Detta går ut över den del av utbildningen som ger träning i praktiskt arbete. Studenterna får allt mindre erfarenhet av att tillsammans med handledare arbeta med patienter inom utbildningens ram. Sjukgymnastyrket är i likhet med andra vårdyrken ett praktiskt yrke. Minskar utbildningstiden för praktik med handledning så minskar också utbildningens kvalitet. Det är viktigt att förlänga utbildningstiden av detta skäl. En termin ytterligare kan planeras som någon form av allmäntjänstgöring med handledare med utrymme till fördjupning av de teoretiska kunskaperna. Det finns påbyggnadsutbildningar för sjukgymnaster. I debatten hävdas att om vi räknar in påbyggnadsutbildningarna har vi tillräcklig längd på utbildningarna i internationella jämförelser. Detta är inte korrekt enligt min mening. Det argumentet förutsätter att alla som önskar kan få plats i påbyggnadsutbildningen, vilket inte är möjligt . Argumentet förutsätter också att alla inriktningar som behövs också finns, vilket de inte gör. Förläng utbildningen med en termin för ökad praktisk träning med möjlighet till fördjupningar inom utbildningens ram. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utbildningen till sjukgymnast bör förlängas. 1989/90 Ub686
mot · GD02Ub687 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub687 av () Yrkesteknisk högskoleutbildning Det riksunika industrilandskapet längs ström i håller nu på att omvandlas till ett modernt utbildnings- och . Gamla industrifastigheter rustas upp utan att den tidigare industrimiljön går förlorad. Mitt i landskapet ligger området Drag som byggts om till ändamålsenliga lokaler för högre teknisk utbildning. Detta har skett i samverkan med och Tekniska . J lokalerna finns bl.a. 30 platser för industriell teknik med inriktning på elektronikproduktion. Möjligheterna att utöka YTH-utbildningen är goda och behoven är kända . Det rör sig om ytterligare 30 platser för industriell teknik med inriktning mot verkstadsteknisk automation. I finns en stor verkstadsteknisk industri. Automationsprocessen går snabbt fram inom denna industri. I finns verkstadsindustri med personal, som kan delta i uppbyggnaden av linjen. Utbildningens kvalitet garanteras av att det finns kompetens inom () samt inom i (ITU). UHÄ bedömer i sin rapport 1986:36 att tre grupper å 30 elever är en lämplig volym på varje utbildningsort. Då kan elever tas in varje termin, i stället för var tredje som blir fallet när det bara finns en grupp. har emellertid bedömt att redan en utökning med 30 platser i skulle innebära att behovet av arbetskraft tillgodoses och att en fullvärdig utbildningsenhet skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om linjen för industriell teknik i .
mot · GD02Ub692 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub692 av m.fl. (mp) i är norra största och en av de internationellt viktigaste. Den tillkom genom en donation 1909. 1916-1923 anlade trädgården som en botanisk trädgård. 1961 träffade staten och ett avtal om samarbete mellan och , som innebar att staten skulle bidra till kostnaderna för trädgårdens skötsel. Staden överlät utan kostnad för staten tomtmark för en botanisk institution, boksamling, herbarium och botaniskt museum. Avtalet sades ensidigt upp av staten 1982, gick ut . Det statliga bidraget halverades då i ett slag. Det har sedan utgjort av driftkostnaderna. gjordes inte ens en uppräkning av anslaget. föreligger inte något avtal alls. Kommunen har anslagit av medlen. Detta skall jämföras med de mindre trädgårdarna i , och , där staten finansierar praktiskt taget hela verksamheten. ekonomi är hårt ansträngd och risken är överhängande, att om inte staten träder in med medel, så kommer oersättliga värden att gå förlorade. Till trädgårdarnas uppgifter hör att samla in och bevara växtmaterial för forskningsändamål. Bevarandet av hotade biotoper kommer att bli än viktigare . En botanisk trädgård representerar ett mycket stort forskningskapital, till stor del på rot, som byggts upp . Detta kapital kan snabbt raseras om den kontinuerliga skötseln eftersätts i brist på medel. Även korta perioder av eftersatt skötsel kan betyda en förlust i det kulturarv och den vetenskapliga forskningsresurs, som dessa trädgårdars växtmaterial utgör. Ur naturvårds- och miljösynpunkt är unik, då den även hyser ett naturreservat inom sina gränser. Dessutom ligger den nära , som miljöminister inför valet utnämnde till ett särskilt bevakningsområde för miljöhänsyn. Trädgårdens betydelse som referensområde är därför odiskutabel. Det är av nationellt och internationellt intresse att i kan drivas vidare utan förluster i forsknings- och naturkapital. Staten måste därför ta ansvaret för minst hälften av trädgårdens driftkostnader och regeringen bör återkomma med förslag till . Det anslag som betalas ut , går via budget. Vi har förståelse för att detta är rationellt ur statens synpunkt. Om det föreslås fortsätta måste anslaget vara tydligt öronmärkt för . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utökad statlig finansiering av till minst hälften av driftkostnaderna. () () () Hans Leghammar (mp) () () 1989/90 Ub692
mot · GD02Ub693 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub693 av m fl (c, s, m) startade formellt sin verksamhet . Under innevarande år finns ca 1 000 studerande vid fördelade på 12 utbildningslinjer och ett 20-tal fristående kurser. Ett av högskolans i profilområden är ingenjörsutbildningen. Det är inom detta område som högskolan i f n har sin största kompetens. har dessutom inom ämnesområdet signalbehandling startat en forskningsgrupp om 78 personer. Det är därför anmärkningsvärt att högskolan i tillsammans med högskolan i är de enda högskolor som får en nedskärning av antalet årsstudieplatser inom ingenjörsutbildningen. Vi finner det förvånande att man skär ned resurserna på en högskola som endast funnits till och är under uppbyggnad. Det mest naturliga borde vara att starkt öka resurserna för en ny högskola så att denna möjligt kan komma upp i en ändamålsenlig storlek. Nedskärningen av 30 årsstudieplatser på ingenjörsutbildningen vid högskolan i kommer att slå hårt mot de studerande. Även under /91 kommer den s k förtursregeln att gälla, dvs. att sökande som har tillhört elevområdet för gymnasieskolans tredje och fjärde årskurs på den ort där högskoleutbildningen anordnas har förtur. Den nedskärning om 30 årsstudieplatser på ingenjörsutbildningen som regeringen föreslagit kommer att slå hårt mot de studerande i . Detta medför att med 80 ingenjörsplatser på ingenjörsutbildningen kommer flera studerande i som önskar högskoleutbildning inte att kunna få denna trots att de har förtur och är behöriga enligt gällande regler. Eftersom inte längre har någon årskurs 4 på teknisk linje i gymnasieskolan har t-linjens elever i länet en lägre valfrihet än vad man har i övriga landet. Även av rättviseskäl borde således inte någon nedskärning ske av UHÄ:s förslag till dimensionering av ingenjörsutbildningen vid högskolan i . Med tanke på att högskolan i är i ett uppbyggnadsskede anser vi att UHÄ.s dimensioneringsförslag för den tekniska sektorn vid högskolan i är ett realistiskt förslag. I propositionen föreslås en utbyggnad senare med 70 nya platser. Också ur detta perspektiv är nedskärningen med 30 platser därför ologisk och ger ett dåligt resursutnyttjande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dimensioneringen och utbyggnaden av ingenjörsutbildning vid högskolan i . () () () () 1989/90 Ub693
mot · GD02Ub694 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub694 Det s.k. LIF-anslaget avser anslag till utbildning på lokala och individuella utbildningslinjer samt fristående kurser vid de olika högskolorna. Detta anslag har ökats vilket även har kommit högskolan i till del. Vid denna nystartade högskola har anslaget kommit att betyda mycket för dess möjligheter att erbjuda önskade och angelägna utbildningsvägar. Efterfrågan på fristående kurser är stort och tilldelade resurser har svårt att täcka det efterfrågade behovet. Högskolan har f.n. ett 20tal fristående kurser och det är angeläget att bredda detta underlag. är således i starkt behov av en utökning av det s.k. LIF-anslaget. En ökning av det föreslagna anslaget med 1 milj. kr. skulle ge högskolan förbättrade möjligheter att kunna motsvara det efterfrågade behovet. Med hänvisning till det anförda hemställs att till högskolan i för /91 anslår 1 milj. kr. i det s.k. LIF-anslaget utöver vad regeringen har föreslagit.
mot · GD02Ub695 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub695 av och (båda m) beslutade om en ny, tvåårig ingenjörsutbildning. Den skall byggas upp successivt som försöksverksamhet inom högskolan och vara fullt genomförd /94. I budgetpropositionen redovisas mera bestämda och långsiktiga utgångspunkter för högskolornas och berörda kommuners fortsatta planering. Enligt propositionen är avsikten att bygga ut antalet platser till 6 410. Av dessa platser förläggs 180 till högskolan i . I fråga om linjerna tar föredragande departementschef bl.a. ställning till hur kemiingenjörslinjen bör lokaliseras fram till /94. Det framgår att regeringen inte anser att denna linje skall finnas vid högskolan i . Med utgångspunkt i UHÄ:s förslag kan detta antas innebära att kemiingenjörsutbildningen i förläggs till respektive . Det finns flera skäl för varför kemiingenjörslinjen bör finnas i den region som omfattas av högskolan i . Det finns en omfattande kemisk/ teknisk industri i län och dessutom en omfattande livmedelsindustri som inte minst är lokaliserad till de östra delarna av länet. Behovet av utbildade kemiingenjörer kommer således att vara stort. Skulle kemiingenjörslinjen i enbart förläggas till resp. förstärks den redan nu existerande regionala snedbalansen till östra nackdel. Till detta kommer att högskolan i har utbildning inom plast- och polymerområdet och att gymnasieskolan i har en mycket bra och välutrustad kemiinstitution. Detta är av särskilt stort intresse med tanke på att en förutsättning är att berörda kommuner ställer lokaler och utrustning till högskolans förfogande. Starkt sakliga skäl talar således för lokalisering av kemiingenjörslinjen också till östra . Det bör ske inom ramen för de av regeringen angivna platserna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kemiingenjörslinjen inom den nya ingenjörsutbildningen skall finnas vid högskolan i . () () 1989/90 Ub695
mot · GD02Ub697 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub697 av och (båda fp) En konsthögskola i saknar utbildning för högre konstnärlig utbildning i måleri, grafik och skulptur, dvs. En arbetsgrupp har presenterat ett förslag som UHÄ har fört fram i årets anslagsframställan. Regeringen nämner dock ingenting om förslaget. Vi vill peka på möjligheterna för en konsthögskola att samarbeta med och andra kulturella utbildningar. Det finns också goda möjligheter att samverka med arkitektlinjen vid i liksom i , Arkiv för dekorativ konst. Vi anser det vara hög tid att får en konsthögskola i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en konsthögskola i .
mot · GD02Ub699 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub699 av och (båda s) Processteknisk utbildning i Pappers- och cellulosaindustrin i har allt svårare att rekrytera civilingenjörer med processteknisk utbildning. Detta har sin förklaring i att det endast finns utbildning i . Problemet har med den överhettade arbetsmarknaden förvärrats och det visar sig ofta att sökande till tjänster i avstår från att ta arbetet då maken/makan ej kan få nog kvalificerat arbete. Det finns behov av utbildning av 15 ingenjörer och den utbildningen bör läggas till högskolan i . Genom att låta elever från både geovetenskapliga linjer och maskintekniska linjer läsa processteknik skulle man skräddarsy en kompetens både för cellulosaindustrin och stålindustrin. Vi har erfarit att lärarkompetens finns tillgänglig hos pappersbruk i /. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att inrätta en linje för processteknik i . () ()
mot · GD02Ub701 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub701 av m.fl. (fp) Utbildning för detaljhandeln vid i I debatten om detaljhandelns framtid framhålls allt oftare att det föreligger behov av en högskolelinje anpassad till krav som ställs från detaljhandeln. Konkret formuleras kravet som en civilekonomutbildning med specialisering mot detaljhandeln. Inom rektorskollegiet vid i är övertygelsen stark om att en högskolelinje för detaljhandeln behövs. Där finns också idéer om hur en sådan högskolelinje skulle kunna utformas. I sammanhanget nämns exemplet med den lokala högskolelinjen i anpassad till Hotell och Restaurang-sektorn. Syftet med en högskolelinje anpassad till detaljhandeln skulle vara att ge kompetens på en nivå som gör det möjligt att klara de stora enheterna, de stora företagen och att ge ytterligare kompetens åt handelns egna organisationer. Branschen via och andra motsvarande handelsorganisationer ger sitt stöd åt förslaget. UHÄ bör få i uppdrag att närmare utforma denna linje. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högskolelinje anpassad för detaljhandeln.
mot · GD02Ub703 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub703 av () Förskollärarlinjen i , undervisningssektorn, har parallellt med utvecklingen av grundskollärarutbildningen, bedrivit ett intensivt utvecklingsarbete inom barnomsorgsutbildningarna. /84 startade den pedagogisk-administrativa linjen för ledningspersonal inom barnomsorgen 40 poäng. Denna ges dels som lokal linje, dels som fristående kurser om 4 x 10 p. Både linje och kurser är översökta och planer för att under budgetåret 90/91 utveckla dessa till överbryggande kurser finns inom sektorn. Förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna har reviderats och försöksverksamhet med nya utbildningsplaner har efter beviljan från UHÄ igångsatts fr.o.m. /89. Utbildningsplanerna har anpassats till de krav som arbetet inom dagens barnomsorg ställer på dessa utbildningar och pedagogiska program för barnomsorgen har beaktats vid utvecklingsarbetet. Högskolan har inte haft några problem att fylla sina utbildningsplatser utan anser sig kunna utöka intaget till i första hand förskollärarutbildningen 100 poäng, som har 90 platser. har högskolan troligen nya rymliga lokaler att tillgå och det är inga problem för de studerande att få bostad i kommun. Mot bakgrund av ovan nämnda skäl och den i proposition 89/90:100 bil 10 aviserade dimensioneringsökningen på förskollärarlinjen hemställer jag att högskolan i fr.o.m. /91 tilldelas ytterligare 30 platser på förskollärarlinjen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta ytterligare 30 platser på förskollärarlinjen på högskolan i fr.o.m. /91.
mot · GD02Ub704 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub704 av och (båda c) En trafiksäkerhetslinje till Inom Falun-Borlängeregionen pågår ett intensivt arbete med att etablera regionen som ett transporttekniskt centrum. , och i utgör basen för detta arbete. Utbildning inom trafiksäkerhetsområdet i bedrivs inom olika sektorer och är av varierande art och omfång. Mestadels sker utbildningen i form av kortare ämnesspecifika kurser riktade till olika yrkesutövare inom området eller angränsande verksamheter. Någon grundläggande utbildning med tvärvetenskaplig inriktning finns inte. Vid /har kurser i trafikpedagogik och trafikpsykologi arrangerats . startade utbildningsledarutbildning för trafiklärare i . Ett samarbete mellan /samt TSV och branschorganisationerna har resulterat i dels en ny kursplan, dels ett nytt teoriprov för körkortsutbildningen, behörighet B. Därvid har behov av fortbildning aktualiserats och kurser bedrivs inom detta område. utbildas trafiklärare inom gymnasieskolan men UHÄ föreslår regeringen inför reformeringen av gymnasieskolan att denna utbildning förs över till högskolan. En trafiklärarutbildning på högskolenivå skulle komma att utgöra en betydelsefull del i en framtida trafiksäkerhetsutbildning inom högskolan. En sådan utbildning bör enligt vår mening förläggas till /och inrättas som allmän utbildningslinje /91. saknas kollektivforskning inom trafiksäkerhetsområdet. Ett kollektivforskningsinstitut i /med bilindustrin och staten som finansiärer skulle utgöra ett värdefullt komplement till den nuvarande forskningen inom området som det skulle stödja redan genomförda regionalpolitiska satsningar och därigenom erbjuda en ideal miljö för trafiksäkerhetsutbildningar. Vi återkommer i denna fråga i anslutning till den aviserade forskningspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en allmän utbildningslinje inom trafiksäkerhetsområdet förlagd till högskolan i fr.o.m. /91. () () 1989/90 Ub704
mot · GD02Ub705 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub705 av () Kulturmiljövårdsutbildning i Kulturmiljövården har blivit en allt viktigare sektor i samhället. Staten och övriga offentliga institutioner, liksom hembygdsrörelsen och enskilda markägare, har ökat sina insatser för att bevara och levandegöra vårt kulturarv. Länsmuseerna kommer att byggas ut ytterligare. Allt fler länsstyrelser får en biträdande länsantikvarie vilket är positivt. Det finns emellertid ett område som inte har följt med utvecklingen och det är utbildningssidan. Visserligen är de olika ämnena arkeologi, konstvetenskap, arkitekturhistoria, etnologi, kulturgeografi etc. de viktigaste för kunskapsuppbyggnad. Den bebyggelseantikvariska utbildningen vid är en viktig resurs men när det gäller kulturmiljövård är det fortfarande bara som har en renodlad utbildning omfattande 30 poäng. Genom att utbildningen bara finns på en ort och behovet är så stort i hela landet finns det anledning att anordna utbildning på ytterligare en ort. är under en intressant utveckling och med hänsyn till dess tillgång på forskare och lärare som sysslar med kulturmiljövård ur olika aspekter borde den vara en intressant lokaliseringsort. Utöver högskolans resurser finns det kompetens vid Museum och vid . Sammantaget innebär detta att en kompetent lärarstab kan ställa upp för en bra utbildning. I finns det också gott om praktiska studieobjekt som forslämningar, stadsbebyggelse av varierande ålder, finnkulturen, träkyrkorna, industrilämningarna och det varierande kulturlandskapet. En utbildning i kulturmiljövård vid skulle därigenom kunna bli en stor nationell tillgång i den framtida kulturmiljövården som kommer att ta ökade samhällsresurser i anspråk. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till kulturmiljövårdsutbildning vid högskolan i . 1989/90 Ub705