mot · GD02Fi36 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi36 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I denna motion behandlar vi det avsnitt i propositionen sorn behandlar verksamhetsområde. Redogörelse lämnas även för vissa anslagsförändringar beträffande ekonomisk forskning, där emellertid konkreta yrkanden återfinns i kommittémotionerna om och verksamhetsområden. Beträffande övergripande syn på forskningspolitiken hänvisas till den partimotion som väckts. Den ekonomiska forskningen i håller hög internationell klass. Enligt vår uppfattning finns dock skäl att intensifiera studierna inom ett par för framtiden viktiga områden. Mot bakgrund av den ökande miljöförstöringen och den minskande naturresursbasen finns skäl att utöka studierna om sambandet mellan miljö och ekonomi, där bl.a. begreppet ekonomisk tillväxt bör fokuseras. har i enlighet med detta i flera motioner, bl.a. i motion 1989/90:Fi401, förordat att ett miljö-BNP-begrepp tas fram liksom s.k. naturresursräkenskaper. I anslutning till detta vill vi också förorda att samhällsekonomiska överväganden i högre grad beaktas i all samhällsplanering. Företagsekonomiska hänsyn får inte vara allenarådande. Detta gäller t.ex. vid utredningar och beslut om industrilokaliseringar och infrastrukturella investeringar. S.k. samhällsekonomiska kalkyler bör användas i ökad utsträckning. På detta sätt kan de totala och mer långsiktiga effekterna för samhället, inkl. miljö- och välfärdsförluster i form av minskad livskvalitet, beaktas i ökad utsträckning. Forskningen på området bör öka. Detta bör ges regeringen till känna. Tillvaratagande av hela landets förmåga att lämna bidrag till den ekonomiska utvecklingen är ett vitalt samhällsekonomiskt intresse. Detta område företer såväl ökade hot som ökade möjligheter . En ökad forskning måste enligt vår uppfattning bedrivas inom det regionalekonomiska området. Skilda regionala förhållanden bör också komma till bättre uttryck i systemet för nationalräkenskaper. Detta bör ges regeringen till känna. Även det obetalda arbetet, t.ex. det som bedrivs i hemmen hushållsar bete, snickerier och reparationer m.m. - bör på olika sätt i ökad utsträck- Mot. 1989/90 ning beaktas i nationalräkenskaperna. Den kommunala ekonomin kommer att få en ökad specifik vikt för samhällsekonomin i stort. Detta beror bl.a. på att ansvaret för allt fler uppgifter som tidigare ålagts staten har förts över på kommunerna. Det beror också på att kommunalskatten i än högre utsträckning än tidigare kommer att vara den dominerande delen av inkomstskattesystemet. har också kommunerna fått en mer pressad ekonomisk situation. Bl.a. av dessa skäl ökar behovet och betydelsen av forskning på detta område. I det sammanhanget vill vi understryka vikten av att den tidigare beslutade professuren i ekonomi tillsätts möjligt. Detta borges regeringen till känna. Nationalekonomi med särskild inriktning mot sambandet mellan ekonomi och ekologi Mot bakgrund av det som ovan sagts om behovet av ökad forskning om sambandet mellan miljö och ekonomi anser vi att en särskild professur i nationalekonomi med denna inriktning bör inrättas. I finns såväl vid som vid en god forskningsmiljö för detta. Vi anser att den nyinrättade tjänsten bör delas mellan de bägge läroanstalterna i form av två halvtidstjänster. Anslaget E 4. Samhällsvetenskapliga fakulteterna under bör således enligt vår uppfattning utöver vad regeringen föreslagit tillföras . för detta ändamål. Anslaget G 1. bör likaledes tillföras . Yrkanden om detta återfinns i kommittémotioner beträffande och verksamhetsområden. Fördelningspolitiska studier har tidigare gjorts mot bakgrund av skatteutredningarnas förslag. De resultat som framkommit i flera av de gjorda studierna pekar på att stora delar av befolkningen skulle förlora på skattereformen sådan den föreslagits av skatteutredningarnas majoritet. Resultaten har vidare pekat på att det fördelningspolitiska målet om att låg- och medelinkomsttagare ej skall betala höginkomsttagarnas skattesänkningar ej uppnås. Omfattande fördelningspolitiska studier borde enligt vår uppfattning ha föregått beslutet om den del av skattereformen som genomförs 1990. Sådana studier borde också göras innan beslut fattas om den del som är tänkt att genomföras med ikraftträdande . Analysen borde omfatta såväl individer och hushåll som regioner. Särskild vikt borde, inte minst mot bakgrund av det höjda ränteläget, läggas vid de förändringar som föreslås beträffande boendet. Den nu framlagda lagrådsremissen innehåller visserligen en fördelningspolitisk redovisning. Enligt vår uppfattning saknar denna emellertid såväl det djup som den bredd som varit önskvärt. Av tidsskäl är det nu inte längre möjligt att genomföra de studier som vi förordar innan beslut fattas. Vi beklagar detta djupt. Skattereformen måste emellertid under alla förhållanden, sedan den väl genomförts, kontinuerligt följas upp med analyser av dess faktiska fördelningspolitiska effekter. Forskningsinsatser kommer att spela en viktig roll i detta arbete. Mot bakgrund av den noggranna utformning som vi anser att utvärderingen bör ges anser vi att ytterligare medel bör avsättas för forskningsuppgifter rörande detta. Således anser vi att , utöver vad regeringen föreslagit, bör tillställas ytterligare 1 milj.kr. för forskning om skattereformens fördelningseffekter. har redan tidigare, under allmänna motionstiden, krävt att vid tillförs medel för att genomföra en ny levnadsnivåundersökning . Tillsammans med de fördelningspolitiska studierna enligt ovan ges en god grund för att kunna bedöma såväl skattereformens som övriga samhällsförändringars fördelningseffekter . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällsekonomiska kalkyler, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om regional ekonomi, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomi, 4. att beslutar att till anvisa medel för forskning om skattereformens fördelningseffekter i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () 1989/90 Fi36