mot · GD02Kr261 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr261 av m.fl. (vpk, s, m, fp, c, mp) Ett kurdiskt kulturcentrum i , som till huvuddelen utgörs av ett bergsområde, sträcker sig från och på ena sidan och den anti-tauriska bergskedjan och iranska platån på den andra. Området har en yta ungefär så stor som . omfattar stora delar av , , och . Kurder avviker etniskt, religiöst och historiskt från turkar, perser och araber. befolkning består till övervägande del av kurder. Dessutom finns en rad etniska minoriteter vilka antingen utgör delar av den inhemska befolkningen, såsom armenier, assyrier, chaldians eller folk som förts dit under olika politiska assimileringskampanjer bland andra: araber, perser och turkar. Kurderna är ett indoeuropeiskt folk, ett av de äldsta i , som under andra årtusendet f.Kr. vandrade in och slog sig ner i Zagros bergsområde. Kurderna anses vara ättlingar till mederna, vilka erövrade på f.Kr. De nämns av den grekiske historikern i Ahabis-skildringen om de tiotusens återtåg. Exofen skriver att: karduhoierna (kurderna), vilka bor i bergen är modiga och kommer ej att vika vare sig för perserkonungen eller för armeniskt styre. Det kurdiska språket tillhör den västiranska delen av den indoeuropeiska språkfamiljen och består av två huvuddialekter, dels kurmanji, vilket talas av kurder i , , och av en del kurder i och , dels sorani som talas av de flesta kurder i och . Språket är icke besläktat med de arabiska eller turkiska språken. I det av godtyckliga statsgränser splittrade har musiken kommit att spela en central och enande roll. De historiska krönikorna, de episka dikterna och den lyriska poesin har tonsatts och därigenom lättare kunnat bevaras. Sångerna kan indelas i olika grupper: danssånger, religiösa, samt hjälteoch kampsånger. De moderna politiska visorna knyter an till de klassiska författarna och de revolutionära poeterna från 1300-1700-talen, vars verk lever vidare i den rika muntliga traditionen. Flertalet av nutida kurdiska poeter och författare verkar i exil. Mot denna bakgrund har det i vuxit fram ett starkt intresse för ett kurdiskt kulturcentrum i . Syftet är att profilera den kurdiska kulturens egenart. Härigenom ges möjlighet även för en icke-kurdisk allmänhet att möta en av de äldsta kulturerna i . Vidare skulle detta centrum kunna ge kurder i exil möjlighet att lära känna, bevara och utveckla sin kultur. Det kurdiska skulle täcka följande områden: - Samla kurdiskt kulturellt material, - Arkivera material av nationell karaktär (det kurdiska folket saknar ännu motsvarigheten till riksarkiv), - Fungera som bibliotek, - Film - bildspelsvisning, - Informationskälla tillgänglig för allmänheten. Budgeten bör inrymma kostnader för: - byggnad med underhåll, - medel för insamling och arkivering av material, anskaffande av bibliotek, - medel för personalkostnader. Ett kurdiskt kulturcentrum bör utvecklas steg för steg. Det bör kunna samarbeta med andra liknande kurdiska kulturorganisationer och institutioner i andra länder exempelvis kulturcentrum i . I finns ca 10 000 kurder och många olika kurdiska organisationer. För ändamålet finns en paraplygrupp bestående av de flesta kurdiska organisationerna i . Följande kurdiska organisationer har uttryckt stort intresse och har för detta projekt bildat en arbetsgrupp: , (), Tevgar (), Samarbetskoalitionen för Syrianska Kurder, KDP - och Komala. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ge regeringen till känna behovet av ett kurdiskt kulturcentrum i . (vpk) () () () () () ()