mot · GD02Ub553 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub553 av m.fl. (s) Kemi- och ekoteknisk utbildning i län I län är det stort behov av kemiingenjörer. Vi har en stor livsmedelsindustri med företag som Novia, Önos, CPC m.fl. I länet finns också kemiföretaget . Det finns goda förutsättningar för kemiutbildning i . När vi fick en fjärde årskurs på kemiteknisk gren byggdes lokalerna ut och ny modern utrustning inköptes för ca 11 milj. kr. Kemiinstitutionen omfattar nu . Den skulle ge goda förutsättningar för en 80-poängsutbildning i kemiteknik. Vid skolan finns två lektorer i kemi samt två lektorsbehöriga adjunkter samt en civilingenjör. Här finns en del samordningsvinster att göra mellan högskolans polymertekniska utbildning och linjen för kemiteknik. För att trygga rekryteringen är det dock angeläget med en geografisk spridning i regionen. Ekoteknisk linje i Klippan finns en ekoteknisk linje i , nämligen i . Behovet av ytterligare linjer är stort. Såväl näringsliv, som statlig förvaltning saknar mellaningenjörer med miljöinriktning. Klippan är en av de kommuner som ingår i miljödelegationen . Delegationen har tillkommit just för den hårda miljöförstöring som sker i denna del av landet. Att förlägga en ekoteknisk utbildning till Klippan vore i delegationens syfte. Förutsättningarna för lokaler, utrustning och personal bedöms som goda. Utbildningen är tänkt som en påbyggnadsutbildning till 3-årig teknisk eller naturvetenskaplig linje. Målet för utbildningen skall vara att ge kunskaper och färdigheter inom ämnesområdena teknik och ekologi. Geografiska fördelar finns genom närheten till liksom till , en föregångare när det gäller insatser på miljösidan. Företaget har också medverkat vid uppläggningen av denna linje. Närheten till Naturskolan i är också en fördel då denna utgör ett bra komplement vid fältstudier. Förutsättningarna för ingenjörsutbildning i Klippan skiljer sig från förutsättningarna för genom att någon T4-utbildning inte förekommer. Länsmyndigheter, högskolan och berörda kommuner har dock velat markera vikten av en ekoteknisk utbildning och de står helt bakom förslaget. Förslaget kan finansieras genom ett utökat anslag till Lokala och Individuella linjer samt Fristående kurser (LIF-anslag) från berörda departement såsom utbildnings-, alternativt miljö- och energidepartement. 1 1989/90. Det finansieringsförslag, som lagts för den nya ingenjörsutbildningen, innebär . Med motsvarande anslag för EKO-tekniken och ett årligt intag på 20 studerande skulle det krävas ett påslag på LIFanslaget år 1 med . och år 2 ett påslag med . Vidare kan man tänka sig att man gör utbildningen internationell direkt genom att erbjuda en andel av utbildningsplatserna till studenter från . Man skulle då bidraga till att lösa de svåra miljöproblemen i öst. Det kan ha ett psykologiskt/pedagogiskt värde att sådan utbildning bedrivs i en miljö där ren natur är det normala och miljöförstöringen ses som en störning i stället för att bedrivas i en miljö där problemen är det normala och miljövård en dyr lyx. Den tredje tänkbara vägen är att miljö- och energi- eller industridepartementet, vilka tidigare visat visst intresse för riktade satsningar, bidrog med medel för att prova, utveckla och sprida nya enkla tekniker för miljöinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kemiteknisk 80-poängslinje i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekoteknisk 80-poängslinje i Klippan. () () 1989/90 Ub553