ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf509 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf5 09 av m.fl. (s) Ekonomiskt stöd till anställdas högre utbildning De tidigare studiemedelsbestämmelserna gav bl.a. kommuner och landsting möjlighet att ge personal ett studiebidrag på av basbeloppet per termin utan att rätten till studiebidrag påverkades. Avräkning skedde först på lånedelen. avräknas inkomsten först på bidragsdelen. Konsekvensen blir att arbetsgivarens stöd minskar studiemedlens bidrag och för eleven blir ett stöd från arbetsgivaren lika med noll. Kompetens och kunskap blir allt viktigare i dagens och morgondagens samhälle. Vidareutbildning är vanlig och behövs inte minst inom vård och omsorg. Ett exempel är 50-poängskursen från barnskötare till förskollärare. Här kunde kommunerna tidigare gå in och i begränsad omfattning ekonomiskt stödja eleverna med ett konkret ekonomiskt utbyte för eleven. krävs en väsentligt större ekonomisk insats från arbetsgivaren, vilket gör att man avstår från att stödja utbildning. Studiemedelsbestämmelserna bör därför ändras så att arbetsgivare i begränsad omfattning kan stödja högre utbildning utan att det påverkar elevens rätt till bidrag enligt studiemedelsreglerna. En lämplig ändring vore att tillåta arbetsgivare ge studiebidrag till anställd med högst av basbeloppet per termin utan att det påverkar elevens rätt till bidrag enligt studiemedelsreglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ändring av reglerna i studiemedelssystemet för att stimulera arbetsgivare att ekonomiskt stödja anställdas vidareutbildning. 1989/90 Sf509
mot · GD02Sf510 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf510 Befrielse från återbetalning av studiemedel Fram utgick utbildningsarvode till studeranden vid handelsoch kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen samt till vissa studerande på vårdlärarlinjen. Genom riksdagsbeslut togs av besparingsskäl utbildningen bort arvodet på ovan nämnda linjer . Varningar höjdes för att detta skulle återverka negativt på rekryteringen. Så blev också fallet och återinfördes utbildningsarvodet på industri- och hantverkslärarlinjen och även på de två andra linjerna. då utbildningsarvodet ej utgick, blev många studerande tvungna att finansiera sina studier med studielån. Dessa lärare vidarutbildade sig, efter många års yrkesarbete inom respektive arbetsområde för att bl.a. uppfylla gymnasieskolans behov av kompetenta yrkeslärare. måste dessa lärare återbetala studieskulder, som lärare som utbildade sig före respektive efter perioden utan utbildningsarvode ej behövt ådraga sig. Av rättviseskäl bör dessa lärare medges befrielse från återbetalningsskyldigheten för de studielån de tagit för att finansiera sina lärarstudier. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att utreda hur de i motionen berörda lärarkategorierna skall kunna kompenseras för uteblivet utbildningsbidrag.
mot · GD02Sf511 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (mp) Vuxenutbildningsbidrag m.m. 1989/90 Sf511519 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub804 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vuxenutbildningsbidrag till vuxna som har läs- och skrivsvårigheter, 2. att för /91 anvisar . under anslaget F7 Vissa studiesociala ändamål för att studierabatten skall kunna bibehållas på SJ men även utvidgas att gälla E4-tågen längs . () () () () () () () ()
mot · GD02Sf512 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf512 av och (båda s) Utbildningsbidrag till vuxna med läs- och skrivsvårigheter Det är bra att dessa kurser finns för oss som har läs- och skrivsvårigheter. För det är så, att har man ingen utbildning i dagens läge, så är det svårare för vederbörande att få jobb. Det är dumt av samhället att dom som vill göra något åt sina läs- och skrivsvårigheter ska få det svårare att få utbildningsbidrag bara för att denna kursen inte är en utbildningsgren eller arbetsinriktad linje", så uttrycker sig en av eleverna som går i läs- och skrivkursen vid . Att ha grava läs- och skrivsvårigheter är för många ett svårt handikapp som också kan medföra skamkänslor och mindervärdeskomplex. är det besvärligt att erkänna sitt handikapp för omgivningen. Kommunerna har ett ansvar för att alla medborgare skall få undervisning i läsning och skrivning. GrundVux gör ett utomordentligt arbete och har hjälpt många till bättre förutsättningar gällande läsning och skrivning. Elever som genomgår utbildning på GrundVux erhåller bidrag. Vissa människor föredrar dock att gå på läs- och skrivkurser som är förlagda till folkhögskolor. Det kan vara svårt att i den egna hemkommunen visa vilket handikapp man har. Det kan också vara positivt med ett miljöombyte, med nya sociala kontakter, då det gäller att bygga upp den egna självkänslan. För de personer som av speciella skäl väljer att läsa vid folkhögskola finns inte samma ekonomiska möjligheter som vid GrundVux-undervisning.Det är otillfredsställande att de som behöver grundläggande kunskaper i läsning och skrivning måste ansöka om studielån och skuldsätta sig för att kunna genomgå utbildningen. Personer med grava läs- och skrivsvårigheter bör erhålla utbildningsbidrag även om de undervisas vid folkhögskola. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildningsbidrag till vuxna med läs- och skrivsvårigheter.
mot · GD02Sf513 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf513 av m.fl. (s) Vuxenstudiestödet I årets budgetproposition aviseras om att återkomma med förslag om tillsättande av en särskild utredare för att göra en större översyn av vuxnas behov av studiefinansiering, utifrån de nu rådande studiefinansieringsformerna. Man redovisar också i budgetpropositionen att det finns många olösta frågor och problem kring vuxenstudiestöden - och deras utnyttjande - liksom gränsdragningar mellan vuxenstudiestöd och andra stödformer. Propositionen talar också om att man bör avvakta med att göra några större förändringar i regelsystemet och att man bör fortsätta med den pågående försöksverksamheten med kollektiv ansökan om internatbidrag för pensionärs- och handikapporganisationer samt försöksverksamheten med ett friare resursutnyttjande av medlen för vuxenstudiestöd m.m. i avvaktan på ett mer slutligt ställningstagande. Vi vill understryka det positiva i att man nu vill ta ett rejält grepp vad avser vuxenstudiestödet, men vill ändock hävda att man redan nu bör överväga hur man fördelar stödet mellan länen. kan man i vissa län fördela stöd till gruppper av sökande till vilka stöden aldrig räcker i andra län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en annan fördelningsprincip mellan länen jämfört med dagens. () Bengt-O la () 1* 1989/90.
mot · GD02Sf514 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf514 av och (båda s) I finansplanen tar regeringen upp frågan att omfattande insatser måste göras för att ytterligare öka arbetskraftsutbudet. Värdefulla insatser på arbetsmarknaden gör de många studerande som vid sidan av sina studier arbetar , kvällar och nätter. Deras besvikelse blir stor då det visar sig att marginaleffekterna av skatt och studiemedelsreducering, där studiebidraget reduceras först, innebär att deras arbetsinsats blir mycket lågt belönad. I ett läge då det är viktigt att vi satsar på arbetslinjen, är det viktigt att vi snabbt ser över dessa marginaleffekter. Att föredragande statsrådet är medveten om detta problem framgår på sid. 310 i bilaga nr 10 till årets budgetproposition. Vår uppfattning är dock att man inte bör dröja med förslag till ändrade reduceringsregler, dels med tanke på samhällets behov av dessa ungdomars arbetsinsatser och dels på grund av den mycket stora besvikelse dessa studerande känner, när de får klart för sig hur lite deras extraarbete lönar sig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en snabb översyn av studiemedelssystemet i syfte att reducera marginaleffekter som uppstår då en studerande har inkomster över fribeloppsgränsen.
mot · GD02Sf515 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf515 av m.fl. (m) Studerandehälsovården Studerandehälsovård bedrivs i enlighet med beslut av (prop. 1982/83:129). Huvudmannaskapet åvilar studentkårerna som i sin tur ofta överlåtit driftansvaret på samarbetsorganisationer (Studenthälsan i etc.) Statsbidraget till den del av studerandehälsovården som utgörs av hälsooch sjukvård har genomsnittligt ökat . Den totala kostnadsökningen uppges vara . Vid antagandet att staten finansierar omkring hälften av kostnaderna är statens bidrag till täckande av kostnadsutvecklingen medan huvudmännen täcker . Studerandehälsovården fyller samma funktion inom sitt område som skolhälsovård och privat och offentlig företagshälsovård. Det är naturligtvis viktigt att studenterna lär sig att sköta sin häisa så att de kan utnyttja dyra studieplatser istället för att drabbas av studieavbrott. Mot bakgrund av att studerandehälsovården kostar staten en bråkdel av annan motsvarande vård både i relativa och absoluta tal samt att det förebyggande hälsovårdsarbetet är viktigt inte minst bland de unga, föreslår vi att bidraget från staten höjs från föreslagna till . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till vissa studiesociala ändamål - studerandehälsovården - för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . () () () ()
mot · GD02Sf516 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf516 av och (båda s) Vuxenutbildningen är viktig för samhällsutvecklingen, arbetslivet och för vars och ens förutsättningar till personlig utveckling. råder i vårt land orättvisa mellan olika individers möjligheter till vuxenstudier. Det finns de som måste avstå från studier, därför att deras ekonomiska resurser är sådana att de ej kan klara sig själv och sin familj med hjälp av det studiestöd som erbjuds. Det borde vara en rättighet för alla att få reella möjligheter att som vuxen kunna förbättra t.ex. en bristfällig grundutbildning. Det är viktigt att utvärdera den vuxenutbildning som bedrivs och det ekonomiska stöd som ges. Vi vill härmed rikta uppmärksamheten på tre faktorer som bör ändras i vuxenutbildningen. Enligt folkbildningsförordningen kan man bedriva studier i form av cirkelstudier sammanlagt /vecka. Vid vissa studiecirklar utgår korttidsstudiestöd på grund av inkomstbortfall för att kunna delta i cirkeln. I studiestödslagen finns dock en begränsning som innebär att vid deltidsstudier utgår korttidsstudiestöd för högst /vecka.Det är alltså en bristande överensstämmelse mellan möjligheterna att bedriva studier i cirkelform och möjligheterna till ersättning. Vi föreslår att korttidsstudiestöd vid deltidsstudier skall kunna utgå /vecka. För att kunna täcka kostnaderna för resa, kost och logi vid kortare kurser på folkhögskola utgår ett internatbidrag, enligt årets budgetförslag med /dygn. kostar enbart kost- och logidelen /dygn. Internatbidragen har inte höjts i nivå med kostnadsutvecklingen. Endast vid ett fåtal landstingskommunal folkhögskolor, där huvudmannen tillskjuter medel, kan man erbjudas internatpris som motsvarar bidraget. Förutom kostnaderna för kost och logi skall reskostnaden täckas av internatbidraget. Därför kan ett internatbidrag som täcker kostnader /dygn vara lämpligt. som korttidsstudiestöd måste omprövas. Det är nödvändigt att stödet till de studerande är sådant att ersättningen ej blir ett hinder för studierna. Man skall ha råd att studera - inkomstförlusterna måste täckas. En omprioritering inom nuvarande kostnadsramar bör göras för att höja korttidsstudiestödet för den enskilde studeranden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande översyn av vuxenstudiestödet. () () 1989/90 Sf516
mot · GD02Sf518 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf518 Rabatterade resor för studerande Systemet med rabatter på allmäna kommunikationsmedel för studerande är bra av flera skäl: - Låga resekostnader stimulerar ungdomar att använda kollektiva färdmedel. Bra ur miljö- och energisynpunkt. - Låga resekostnader möjliggör studier utanför hemorten, men skapar förutsättningar för bra kontakter med hem, familj och vänner på hemorten. - Trygga elever/studenter skapar en stabil studiesocial situation på studieorten. - Låga resekostnader för eleverna/studenterna kan vara avgörande för elever från studiesvaga miljöer att ta steget att välja fortsatt utbildning utanför hemorten. - Studier utanför hemorten är enda studiemöjligheten för ungdomar från glesbygdsområden. De små och medelstora högskolorna har hög andel studenter från andra orter än högskoleorten. En förändrad kostnadsbild för resande studenter kan allvarligt försämra elevunderlaget för de regionala högskolorna. Vi bygger vårt utbildningssystem för att ge alla ungdomar, oavsett social bakgrund, bostadsort eller ekonomi tillgång till en god utbildning. Möjligheten till fortsatta studier ligger förutom i tillgången på utbildningsplatser också i möjligheten till finansiering av studierna och de kostnader studier på annan ort än hemorten för med sig. Det är därför av största vikt att möjligheten till resor med rabatterat pris kommer studerande till del. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rabatt för studerande för resor med allmänna kommunikationsmedel.
mot · GD02Sf519 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf519 av m.fl. (fp) Vuxenstudiestödet m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ub267 hemställs 1. att för /91 under anslaget F5, Vuxenstudiestöd m.m., anslår . mindre än vad regeringen föreslagit, 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att föreslå hur man skall åstadkomma en jämnare fördelning av SVUX samt undersöka konsekvenserna av nuvarande regler för rekrytering av kvinnor, 3. att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att utreda hur ett mer rättvist barntillägg skall utformas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades och pensionärers möjlighet till internatbidrag, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även , och Småföretagens riksorganisation erhåller samma rätt till kollektiv ansökan om internatbidrag, som gäller för löntagarorganisationerna, 6. att hos regeringen begär förslag till en ändring i 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring (AFL) enligt vad i motionen anförts, 7. att beslutar att till studerandehälsovård under anslaget F7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål anslå . utöver regeringens förslag. () () () () gotab 99680, 1990
mot · GD02Sf520 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf520 av m.fl. (fp) Folkhögskolekurser för vuxna med läs- och skrivsvårigheter 1989/90 Sf520528 Förutsättningarna för personer med läs- och skrivhandikapp att delta i folkhögskolekurser avsedda för dem är inte tillfredsställande. De bidrag, som är tillgängliga för vuxna studerande med läs- och skrivhandikapp, kan numera som regel inte utnyttjas för studier på folkhögskola. Vuxna, som har läs- och skrivsvårigheter, upplever det mycket påfrestande att redovisa sitt handikapp. Många års erfarenhet av skamkänslor och mindervärdeskomplex gör, att man inte klarar av att för sin omgivning visa, att man inte kan läsa och skriva. Då kan det vara särskilt svårt att delta i grund-vux-undervisning på hemorten. En specialanpassad folkhögskolekurs med miljöombyte och nya sociala kontakter blir ofta en mycket positiv upplevelse. Flera folkhögskolor har lång erfarenhet av undervisning för vuxna med läs- och skrivsvårigheter. Det är angeläget, att möjligheten för de läs- och skrivhandikappade att få del av den erfarenheten underlättas. De bidragsbeviljande myndigheterna bör få sådana anvisningar för fördelning av bidragen, att vuxna med läs- och skrivhandikapp har möjlighet att delta i folkhögskolornas specialkurser för denna studerandegrupp. Det bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för vuxna med läs- och skrivsvårigheter att erhålla bidrag för att delta i speciellt för dem anordnade kurser på folkhögskola. () () () () Nr S/520-528
mot · GD02Sf521 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf521 av m.fl. (s) Reserabatter för studerande Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det s.k. ska upphöra att gälla. är ett rabattkort för studerande som innebär att man betalar halva biljettpriset för resor på SJ:s tåg och SJ:s expressbussar under veckans . För att studerande skall erhålla kortet finns tre huvudkrav - studierna skall bedrivas på en studiestödsberättigande utbildning - studierna skall bedrivas på minst halvtid - studierna skall planeras pågå . finansieras rabatten genom att CSN anslår medel till SJ för att täcka kostnader för studerandes resor på SJ:s tåg och bussar. Det senaste budgetåret uppgick anslaget till 84,8 milj. kr. Det slopade resebidraget motiveras av att SJ numera har ett fullständigt ekonomiskt ansvar för hela sin verksamhet och skall verka på affärsmässiga grunder. SJ skall alltså i fortsättningen själv besluta om eventuella rabatter och inflytande över en studiesocial fråga upphör därmed. Detta kan inte anses vara tillfredsställande. Reserabatten bör emellertid inte ses i ett snävt studerandeperspektiv. Frågan har också en mer allmän högskolepolitisk dimension såväl som regionalpolitisk och trafikpolitisk. För samtliga dessa politikområden gäller att staten skall ha ett övergripande ansvar. Reserabatterna är ett av de instrument som gör högre utbildning tillgänglig för ungdomar som bor långt från högskoleorter. är andelen högskolestuderande lägre i regioner som ligger på långt avstånd från universitet och högskolor. Denna tendens riskerar att förstärkas om reserabatterna försvinner. Med olika styrmedel försöker vi utjämna regional obalans. Att ta bort reserabatterna skulle direkt motverka dessa strävanden. Dyrare tågresor kommer också att innebära att fler ungdomar väljer att åka bil och flyg - de kommer på grund av kostnadsskäl att välja bort ett miljövänligt kollektivalternativ. Statistik visar att det är förare som oftast är inblandade i olyckor. Man kan förvänta sig att studerande ungdomar kommer att välja de äldsta och minst trafiksäkra bilarna på grund av att deras ekonomi inte tillåter dem att göra något annat val. De kommer att ha lång väg att köra mellan hemort och studieort. Man kan alltså antaga att slopade studeranderabatter okar risken för trafikolyckor. på SJ för studerande måste därför behållas av miljö- och trafiksäkerhetsskäl. Slutligen bör studeranderabatterna behållas av rättviseskäl. Det kan inte vara rimligt att det ska vara en större ekonomisk uppoffring för ungdomar utanför högskoleorterna att studera än för dem som bor nära högskola och universitet. Den sociala skiktning som tyvärr fortfarande finns vid våra högskolor skulle förstärkas. I budgetpropositionen föreslås visserligen en höjning av studiemedlen men denna höjning avser att kompensera de prishöjningar som är följden av skatteomläggningen. Den täcker förvisso inte de ökade kostnader för resor som blir konsekvensen av budgetförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av SJ-rabatt för studerande. () ()
mot · GD02Sf523 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf523 riksdag uttalade att statlig verksamhet bör kunna utlokaliseras till orter i landet som har liknande verksamhet. I beslut, som var svar på en motion av undertecknad, uttalades att framför allt ADB-baserad verksamhet mycket väl passade att lokaliseras till orter med liknande verksamhet. Centrala verksamhet i har ett brett samarbete inte minst med UHÄ:s centrala antagningsenhet i . Även på den privata sidan lokaliseras ut verksamhet i betydande omfattning. Som exempel kan nämnas: verksamhet som lokaliserats till , verksamhet till samt till och till . har allt fler krav ställts att den statliga administrationen skall göra besparingar och vara effektiv. Inte minst har dessa krav ställts därför att medborgarna kräver en rationell och mera servicevänlig förvaltning. Trots att en del redan gjorts finns goda möjligheter att gå vidare för att effektivisera stora delar av den statliga administrationen. Det är av vikt att nya vägar prövas. har frågan om administrativt samarbete mellan högskolan och studiestödsorganisationen varit aktuell för centrala . Nämndens utgångspunkt är att det går att rationalisera handläggningen av studiemedelsärenden om man samordnar de administrativa systemen för handläggning av studiemedel med de administrativa system som finns för antagning till högskolan, resp. studiedokumentation. Vid ett förenklat ansökningsförfarande enligt den modell som centrala föreslår är det nödvändigt att den studerande informeras om vilka uppgifter som studiestödsorganisationen får tillgång till innan beslut fattas. har minskat sin befolkning. Den i motionen skisserade samordningen av studiemedelssidan ger självklart ett antal arbetstillfällen till . att forskning och utveckling vid de databaserade statliga verken skulle läggas Sf523 ut dit verksamheten var lokaliserad. Till Sundsvall-Härnösands högskola har knutits systemvetenskaplig linje. Tillgången på kvalificerad datapersonal är därför väl tillgodosedd. skulle genom en sammanläggning av och få en breddad arbetsmarknad och en ytterligare kompetensutveckling inom ADB-området. CSN har goda möjligheter att åta sig att utveckla en bättre samordning inom den studiesociala sektorn. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om besparings- och rationaliseringsmöjligheter inom studiemedelssektorn. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om CSN:s förutsättningar att samordna den studiesociala administrationen. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läns behov av sysselsättningstillfällen.
mot · GD02Sf525 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf525 av m.fl. (vpk) Reserabatter för studerande Enligt SÖ:s mål för svensk skolpolitik ska alla ha rätt till en god utbildning. Det ska vara en central politisk uppgift att undanröja de ekonomiska, sociala och geografiska hindren som begränsar individens möjligheter att skaffa sig önskad utbildning. Förslaget att slopa studeranderabatten på SJ strider mot dessa intentioner. Detta är givetvis för de studerande en ekonomisk fråga men det är också en fråga om var man väljer att utbilda sig. om utbildningsorten ligger långt från hemorten måste det gå att hålla kontakt med familj, släkt och vänner till en rimlig kostnad. Beträffande utökade möjligheter till rabatterade resor på bussar i länstrafiken har vpk lämnat en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens proposition 1989/90:100 om avskaffandet av studierabatter, 2. att till anslaget F 7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål, för /91 anslår . (vpk) (vpk) (vpk)