ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ju812 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju812 av och (båda s) Invandrarnas situation i rättsväsendet Invandrarnas situation i rättsväsendet har i flera avseenden uppmärksammats mer och mer. Massmedia har visat ett stort intresse. Den bild som tecknats är på många sätt motsägelsefull. Å ena sidan pekas på tendenser till rasism vid kriminalvårdsanstalterna och att regler om permission m.m. drabbar intagna som är utländska medborgare hårdare än svenskar. Man har också uppmärksammat frågan om s.k. kvinnoimport och dessa kvinnors mycket svåra situation. Förekomsten av rasistiskt grundade brott har belysts bland annat av . Å andra sidan har det från en del håll påståtts att strafflagstiftningen medger att kulturell bakgrund generellt kan motivera mildare påföjder för bland annat våldsbrott riktade mot kvinnor. Massmedias rapportering snedvrider i många fall bilden av verkligheten. Därför är det viktigt att dessa frågor inte tigs bort utan att de tvärtom ges en genomgripande belysning. All särbehandling av människor med annan etnisk bakgrund är förkastlig. Konsekvenserna för invandrare både som individer och som grupp är negativ. Det gäller även om särbehandlingen består i ett överdrivet hänsynstagande till kulturella olikheter - som inte sällan grundas på felaktiga föreställningar om andra nationaliteters moralbegrepp. Möjligheterna till verklig rättvisa motverkas av sådan missriktad välvillighet. Särskilt allvarligt är det när sådant sker inom rättsväsendet, som har en central ställning i samhället. Invandrarnas situation i rättsväsendet bör därför ges en allsidig belysning i någon form av utredning. I detta arbete bör såväl positiv som negativ diskriminering uppmärksammas. Utredningen bör ha möjlighet att såväl sprida kunskap om de verkliga förhållandena som kunna föreslå eventuella författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utredning om invandrarnas situation i rättsväsendet.
mot · GD02Ju813 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju813 av m.fl. (fp) Butikssnatterier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N257 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rapport- och åtalseftergift, 2. att hos regeringen begär förslag om införande av ordningsbot för snatterier enligt vad i motionen anförts. (fp) ()
mot · GD02Ju815 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju815 Försäljningen av sprayburkar med färg Klottret förorsakar samhället och enskilda stora kostnader. Bästa åtgärden vore naturligtvis att de som klottrar hade annat att göra och således på ett mera positivt sätt kunde kanalisera sina aktiviteter. Härom finns många olika förslag framtagna under allmänna motionstiden. Med denna motion vill jag föreslå att man på samma sätt som när det gäller åtkomligheten av en del andra varor i butikerna inte själv skall kunna plocka till sig den aktuella sprayburken med färg. På så sätt så skulle i första hand stöldmomentet kraftigt försvåras och även i viss mån den omedelbara lockelsen minska att skaffa sig en sådan burk för att gå ut och klottra med. Regeringen bör således försöka träffa överenskommelse med handelns organisationer om att sprayburkar med färg skall köpas över disk och ej vara tillgängliga direkt för kunden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljningen av sprayburkar med färg.
mot · GD02Ju816 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju816 av och (båda m) vapenutredning har lagt fram olika förslag som väckt stor förstämning, irritation och ilska bland jägare och skyttar, inte minst i vårt län. Följande förslag har orsakat flest protester: - Nytillkomna vapenägare får äga högst två vapen. - Vapenlicenser ska omprövas . - Obligatorisk vapenförvaring i säkerhetsskåp. - Möjligheten till innehav av s.k. minnesvapen inskränks. Avsikten med de olika förslagen är att, om möjligt, minska tillgången på vapen som används vid brott. Vi betvivlar emellertid starkt att införandet av förbud och ytterligare restriktioner på detta område får den avsedda effekten. De flesta vapen som kommer till användning vid brott är erfarenhetsmässigt stulna ur militära förråd eller är illegalt insmugglade. förslag skulle enligt vår bedömning inte få någon effekt på våldsbrottsligheten. Däremot vore de olika förslagen till stort men för alla jägare och skyttar. Vi anser alltså inte att vapenutredning bör läggas till grund för lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslagen vapenutredning.
mot · GD02Ju817 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju817 av () Pornografiska föreställningar gäller ett generellt förbud att anordna pornografiska föreställningar i syfte att förhindra prostitution. Undersökningar visar att steget från sexklubb till prostitution är inte långt. Förbudet avser också att motverka den kriminalitet och det asociala levnadssätt som främjas av den särskilda miljön vid sexklubbarna. Prostitutionsgruppen vid har i olika rapporter redovisat förfärliga interiörer från sexklubbar. Där försiggår t ex privat posering fast det inte är tillåtet i lag. När förbudet mot pornografiska föreställningar antogs, hoppades man att sexklubbarnas antal på marknaden skulle minska. Men så har inte varit fallet. Sexklubbsverksamheten minskar åtminstone inte i p.g.a. den hos olika instanser så generösa tillämpningen av lagen, resursbristen och underlåtenhet att handla. Enligt uppgifter från polisledningen i är det meningslöst att beordra spaning och utredning av verksamheten på sexklubbarna dels för att tillstånd för sexklubbsverksamheten inte längre erfordras och dels för att straffvärdet för brott mot t.ex. allmänna ordningsstadgans § 10 är så lågt. Man prioriterar således brott med högre straffvärde. Därför har man från polisledningens sida föreslagit en översyn av straffsatserna i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av allmänna ordningsstadgan i enlighet med vad som anges i motionen. gotab 99987, 1990
mot · GD02Ju818 · 1990-01-25 00:00:00 — Den s.k. vapenutredningen har framlagt ett i många stycken ytterst kontroversiellt förslag. Förslaget begränsar innehav av s.k. minnesvapen, maximerar antal gevär och licenser till högst två per person. Efter en treårsperiod skall en återkommande prövning ske för fortsatt innehav osv. Förslaget har mött hård kritik i många läger. Särskilt kritisk är den svenska jägarkåren. har ett utredningsförslag mött en sådan kritik som den vi möter ute bland landets jägare. Utredningens förslag baseras på antagandet att jaktvapen ofta förekommer vid brott i en eller annan form. De allra flesta polisutredningar visar på motsatsen. Jaktvapen används ytterst sällan vid brott. De allra flesta brottsutredningar visar däremot att vapnen oftast kommer från tidigare begångna inbrott i militära vapenförråd. I många fall figurerar även illegalt importerade (smugglade) illegala vapen. förslag har på goda grunder skapat oro bland jägare. bör därför redan innan något eventuellt regeringsförslag läggs uttala att utredningen inte bör ligga till grund för en framtida lagstiftning i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 1987 års vapenutrednings förslag. 1 1989/90.
mot · GD02Ju823 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju823 av och (båda c) Pornografisk föreställning Efter en lagändring är det enligt allmänna ordningsstadgan förbjudet att anordna offentlig pornografisk föreställning. Det skedde som ett led i samhällets ansträngningar att motverka prostitution och den kriminalitet som främjas av den särskilda miljön som existerar vid s.k. sexklubbar. Vi kan nu konstatera att lagstiftningen inte haft avsedd effekt. Verksamheten pågår öppet och rekryteringen av nya unga flickor sker via press och genom bekanta till kvinnorna som redan arbetar på klubbarna. De som knyts till klubben får arbeta mycket hårt i en självutgivande och objektivt kränkande verksamhet. De ekonomiska vederlagen för arbetsinsatsen kvittas mot förmånen att vistas gratis i klubbens lokaler. Det föreligger således inget arbetsgivararbetstagarförhållande. Den som arbetar där står här helt utanför de lagar och förmåner som i övrigt är självklara på arbetsmarknaden. Med säkerhet arbetar kvinnorna på klubbarna utan stöd i exempelvis arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, medbestämmandelagen, semesterlagen, föräldraledighetslagen, studiestödslagen. Kvinnorna saknar också anställningstrygghet enligt lagen om anställningsskydd och rättigheter enligt lagen om allmän tjänstepension. Helt rättslös är steget till kriminalitet och prostitution svindlande nära. En inskolning till asocialitet blir följden. För att förhindra att denna destruktiva verksamhet får fortsätta krävs en skärpt lagstiftning som leder till att pornografiska föreställningar förbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en sådan ändring av allmänna ordningsstadgan att ett verksamt förbud mot pornografisk föreställning stadgas.
mot · GD02Ju825 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju825 av i m.fl. (m, s, fp, c, vpk, mp) Enmansutredaren har lämnat förslag till regeringen avseende betydande förändringar i rätten att förvärva och inneha vapen. Mest berörda parter är landets jägare och de som innehar vapen för tävlingsbruk. Förslaget har givit anledning till en intensiv debatt om det berättigade i de föreslagna inskränkningarna. I direktiven till utredningen sägs att denna skall vara ett led i kampen mot våldsbrottsligheten. Vidare skall arbetet ta sikte på att lagen svarar mot nutida krav på skydd mot att vapen och ammunition kommer i orätta händer eller används i brottsligt sammanhang. En annan uppgift skulle vara att åstadkomma förenkling av det komplicerade och resurskrävande förfarandet i vapenärenden. Mot denna bakgrund är det minst sagt långsökt att dra de slutsatser och lägga så långtgående restriktiva förslag på oförvitliga vapeninnehavare som utredaren har gjort. En parlamentariskt sammansatt utredning skulle med stor säkerhet inte dragit liknande slutsatser. Ambitionen att komma tillrätta med olaga vapenhantering och våld där vapen förekommer är allt för allvarligt för att så till den milda grad förenklas att de mest restriktiva åtgärderna riktas mot dem som oförvitligt såväl brukar som förvarar vapen. Bland föreslagna åtgärder är några särskilt värda att kommenteras. Vad motiverar att en nytillkommen vapenägare får sin vapengarderob begränsad till två vapen? Vår uppfattning är att det inte finns något underlag som ger stöd för att en nytillkommen jägare som förvärvar mer än ett eller två vapen har visat sig vara sämre vapeninnehavare än en äldre. Tvärtom torde det kunna påvisas att genom jägarexamen nytillkomna vapeninnehavare har större kunskap om vapeninnehavets ansvar, förvaring av vapen m.m. än många äldre kolleger. Förslaget om omprövning av vapenlicensen reser likaså frågan vilket stöd som finns för detta i utredningsmaterialet. Här synes enbart motivet att generellt begränsa vapeninnehavet varit ledande. Åtgärden har inget som helst samband med vapen på drift att göra. Angreppet på minnes- och samlarvapen som ofta gått i arv i generationer är kanske det mest graverande för utredaren. På vilket sätt ett försvårande 1989/90 Ju825 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förslagen i SOU 1989:44 av vapenutredning inte kan läggas till grund för förslag till . () () () (vpk) av förvärv och innehav av dessa vapen är ett led i brottsbekämpningen är en gåta. Klåfingrigt är det omdöme vi vill ge förslaget. Vi finner sammantaget inte att utredarens förslag i betänkandet Översyn av vapenlagstftningen SOU 1989:44 kommer att ha någon effekt på våldsbrottsligheten och kan för den skull inte läggas till grund för förslag från regeringen. Större anledning finns att regeringen ser över den administration som omger tillståndsgivningen för förvärv av vapen i rationaliserande och förbilligande syfte. Med en sådan vidgad syn på vapeninnehav och administrationen kringförvärv av vapen finns goda skäl att tillkalla en ny och parlamentarisk kommitté.
mot · GD02Ju827 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju827 av och (båda mp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U654 hemställs att hos regeringen begär förslag till en slutlig lösning av den svenska kommunarresten enligt vad i motionen anförts.
mot · GD02Ju828 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju828 av m.fl. (mp) Kvarterspoliser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So316 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det bör finnas fler patrullerande kvarterspoliser med uppgift att bl.a. förebygga narkotikamissbruk. () ()
mot · GD02Ju829 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju829 av m.fl. (vpk) Rättsväsendet och kvinnovåldet, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So320 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortbildning för polis, åklagare, domare och nämndemän i frågor som rör sexualvåld mot kvinnor, 2. att hos regeringen begär förslag om att hotade kvinnor skall få möjlighet till överfallslarm, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för vård och behandling av förövare av våld mot kvinnor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02K202 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:K202 av förste vice talman och (m, fp) Besvarande av frågor under sommaruppehåll I en demokrati står den folkvalda i centrum. En av de viktigaste parlamentariska uppgifterna är att utöva den i grundlagen fastslagna kontrollmakten. Så sker också i många skilda former. Riksdagsledamöternas rätt att ställa frågor till statsråden är av stor betydelse. Denna rätt utgör nämligen enda möjligheten att kräva ett snabbt och officiellt svar på många uppdykande frågor. Frågestunderna i utgör ett regelbundet inslag i riksdagsledamöternas arbete. Många aktuella ärenden avhandlas . Dessa minidebatter uppmärksammas ofta i media. Riksdagsledamöterna har dock i vårt land inte formell möjlighet att få frågor till statsråden besvarade . Det innebär att möjligheten att få aktuella frågor besvarade saknas , således . Detta måste ses som en allvarlig brist. I finns möjlighet för ledamöterna av Bundestag att en gång få skriftliga svar på frågor som framställts . Det vore enligt vår mening önskvärt att motsvarande möjlighet öppnades även i . Som led i den pågående försöksverksamheten borde förslagsvis frågor framställda , juli, augusti resp. september kunna besvaras senast i slutet av samma månad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan försöksverksamhet att frågor som framställts av riksdagsledamot kan besvaras skriftligt i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1* 1989/90.
mot · GD02K205 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:K205 av m.fl. (m) Förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk802 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande utredning och förslag om förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning. () () () () () ()
mot · GD02K207 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:K207 (båda m) 1989/90 Anslutningen till politiskt parti K207-213 Kollektivanslutningen av LO-medlemmar till det socialdemokratiska partiet har varit och är en skamfläck i en politisk demokrati. Frågan om kollektivanslutning har behandlats av och har uttalat att kollektivanslutning inte bör förekomma. Ändå har den fortsatt. Debatten om kollektivanslutning blev en kvarnsten för socialdemokraterna och LO och den socialdemokratiska partikongressen beslöt att kollektivanslutning kan tillämpas längst fram till . Beslutet var emellertid något av en kosmetisk åtgärd. Det kommer att införas helt nya anslutningsbegrepp som starkt påminner om gamla anslutningsformer. En facklig organisation kan på två sätt vara medlem i SAP. Därmed tvingas fackligt anslutna att kollektivt vara med och stödja det socialdemokratiska partiet. Det är uppseendeväckande att avgiften för en individuellt ansluten medlem helt eller delvis skall kunna betalas av den fackliga organisationen. En utveckling där juridiska personer kan bli medlemmar i ett politiskt parti är närmast att gå ur askan i elden. I ett sådant fall får den enskilde inte ens reservationsrätt! som den enskilda människan utsätts för ett rättsövergrepp förstärks de korporativa dragen i vårt samhälle. Varje parti som arbetar för den enskilda människans frihet och rätt måste förhindra politiska anslutningsformer som de skisserade. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att enskild person får antas som medlem i en politisk sammanslutning endast genom egen ansökan, 2. att beslutar att fristående organisation inte får anslutas till politiskt parti. () Per Stenmarck (m)
mot · GD02K208 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:K208 av m.fl. (c) Grundlagsskyddat ägande m.m. I fråga om enskilt ägande innehåller regeringsformen inget uttryckligt skydd för enskild egendom. Att det allmänna måste ta enskild egendom i anspråk är i vissa fall oundvikligt. När så sker måste det föreligga ett betydande samhällsintresse. har detta i regel gällt egendom som behöver tas i anspråk för samhällsbyggande. har det alltmer aktualiserats i frågor om begränsning av markanvändningen. Grundlagsbestämmelsen på detta område återfinns i 2 kap. 18 § där det sägs att varje medborgare vilkens egendom tas i anspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande skall vara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligt grunder som bestämmes i lag. Olika alternativ för reglering av egendomsrätten har prövats . Bl.a. föreslog författningsutredningen följande grundlagsregel: Svensk medborgares egendom är tryggad. Expropriation och annat dylikt förfogande över egendom må ske allenast under förutsättning som anges i lag. Förslaget ledde inte till lagstiftning och någon uttrycklig ersättningsnorm skrevs inte in i grundlagen. har under en följd av år krävt en översyn av bestämmelserna. I sak har inte skett annan prövning av än hänvisning till de tidigare övervägandena. Detta trots att fällts i ett antal fall i och regeringen har tvingats utge skadestånd i vissa fall. Bristen på grundlagsreglering strider mot den rättsuppfattning som av tradition erkänner sig till. I flera västländer är skyddet för enskild egendom starkare än i vårt land. Egendomsskyddet finns också inskrivet i den av tillträdda om mänskliga rättigheter. Enskilds egendom bör tillförsäkras ett positivt skydd i grundlagen. Skyddet bör omfatta såväl fast som lös egendom liksom olika förfogandeförhållanden. Frågan bör prövas i en särskild utredning. Grundlagsskyddad yrkes- och näringsfrihet Förslag om grundlagsskydd för yrkes- och näringsfrihet har också varit föremål för motioner från . Någon saklig prövning av frågan har inte skett utan riksdagsmajoriteten hänvisar till att en bestämmelse av detta slag skulle urholkas genom en rad undantagsregler. Flertalet av grundlagsbestämmelserna i fri- och rättighetskapitlet har denna typ av hänvisning till annan lag och det kan inte vara ett skäl att just i detta fall avstå från att pröva en förstärkning av skyddet. Grunden för en socialt anpassad marknadsekonomi är att företag och yr- Mot. kesverksamheter får startas och bedrivas fritt. Inskränkningar i sådan verk- K208 samhet kan vara betingade av kravet på hänsyn till andra medborgare, miljöoch arbetsmiljöhänsyn m.m. Detta kan emellertid inte förta behovet av en positiv värdering av det fria yrkesutövandet. Det finns också en rad administrativa regler som kringgärdar den fria yrkes- och näringsfriheten. föreslår därför att en utredning tillsätts för att kartlägga i vilka avseenden som en förstärkning av skyddet för närings- och yrkesfriheten kan ske i grundlag och i annan lag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om egendomsrättens, närings- och yrkesfrihetens reglering i grundlag i enlighet med vad i motionen anförts. () () () ()
mot · GD02K214 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:K214 av m.fl. (fp) Lagrådet 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju803 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagrådets ställning och betydelse, 2. att beslutar att 20 § förvaltningslagen skall ha följande lydelse: Ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende skall innehålla hänvisning till den eller de författningsbestämmelser som avgörandet grundas på och de skäl i övrigt som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Skälen får dock utelämnas helt eller delvis. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning. () () () () () () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02K216 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:K216 av och , (båda vpk) Reglerna för åtal mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten Regeringsformen 12 kap. 8 § innehåller bestämmelser om åtal för brott i tjänsten mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten. Där finns också regler om skiljande eller avstängning från tjänst eller skyldighet att undergå läkarundersökning för ledamöter av dessa båda domstolar. Åtal respektive talan väckes av ombudsman eller justitiekanslern. Av principiella maktdelningsskäl är det av största vikt att värna om domstolarnas totala oberoende av regeringsmakten. Instruktionen för justitiekanslern 3 § fastslår att justitiekanslern under regeringen bevakar statens rätt och även skall tillhandagå regeringen med råd och utredningar i juridiska angelägenheter. Av detta skäl bör JK inte längre ha som uppgift att väcka åtal eller talan mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten. ombudsman bör ensam ha dessa uppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av regeringsformen att ombudsman ensam får rätt att väcka åtal eller talan mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten.
mot · GD02K217 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:K217 av m.fl. (vpk) Behörighetskrav för statsråd Grundlagen ställer ett enda generellt kvalifikationskrav på regeringsledamöter. Endast de som varit svenska medborgare kan komma i fråga som ledamöter av regeringen (RF 6:9). Något liknande krav ställs inte på ledamöter. Varje svensk medborgare kan inväljas i . Det är svårbegripligt varför speciella krav om medborgarskapets längd skall ställas just i fråga om regeringens ledamöter. Det har motiverats med "faran för påtryckningar i ett spänt läge. Men varför skulle en särskild gräns för medborgarskapets längd minska den faran? Det får förutsättas att statsministern noga prövar kompetens, integritet och nationell pålitlighet hos dem som kan komma i fråga för medlemskap i regeringen. Dessutom har ju alltid möjlighet att uttala sitt misstroende mot ett enskilt stasråd. Någon specialreglering av det slag som kommer till uttryck i RF 6:9 kan inte anses behövlig. att beslutar att såsom vilande anta följande som Motionärernas förslag betecknade: Förslag till lag om ändring i regeringsformen Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare . Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Han får ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare. Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Han får ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. (vpk) (vpk)