ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T901 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:T901 Utvidgat persontransportstöd 1989/90 beslutade att ett transportstöd skulle införas för vissa tjänsteresor fr.o.m. . Stödet har tillkommit för att underlätta för det norrländska näringslivets affärskontakter. Persontransportstöd kan erhållas av företag som finns i , och samt av , , och kommuner. Persontransportstödet är ett statligt stöd som utgår i form av bidrag för vissa tjänsteresor. Detta bidrag kan lämnas till industriföretag och till företag som har sin huvudsakliga inriktning på uppdragsverksamhet av datateknisk natur. För att bidrag skall utgå krävs att den som reser är anställd och att resan företas för att fullgöra nödvändiga arbetsuppgifter. Bidraget beräknas med en procentsats på summan av de bidragsgrundande resekostnaderna för det sökande arbetsstället. Bidragsprocenten för persontransportstödet beror på vilken stödzon arbetsstället tillhör. Tillkomsten av persontransportstödet är betydelsefull för att minska de norrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter med andra delar av och med utlandet. Reglerna innebär dock att resenären skall vara anställd i företaget. Härigenom utesluts egen företagare från detta stöd. Eftersom egenföretagarna ofta är de som sköter personkontakten med andra delar av borde också de ha möjlighet att erhålla persontransportstöd. Persontransportstöd beviljas för industriföretag och uppdragsverksamhet av datateknisk natur. Däremot kan persontransportstöd ej erhållas för turistisk verksamhet. Eftersom turismen växer och är av stor betydelse för som turismens utveckling har nära samband med personkontakter utanför regionen vöre det önskvärt med persontransportstöd också för denna verksamhet. Persontransportstödet beviljas för att fullgöra nödvändiga arbetsuppgifter. Däremot ej för att delta i utbildningsverksamhet. Eftersom utvecklingen på många områden går väldigt fort och regering och riksdag dessutom beslutar om mängder av nya lagar och ändringar i gamla, finns inom många branscher ett kontinuerligt utbildningsbehov. är dessa utbildningar förlagda till . För att det norr ländska näringslivet skall kunna hänga med och vara bra i sin verksamhet krävs att de kan ta del av denna utbildning. Det är därför önskvärt att persontransportstödet också beviljas för resor som avser utbildning inom företagets verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i förordningen (1955:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresor så att persontransportstöd kan utgå även till egna företagare och även omfatta turist- och utbildningsresor. 1989/90 T901
mot · GD02T902 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:T902 av () Utlokalisering av transportrådet För att få goda förutsättningar för utveckling av alla landets regioner krävs det väl fungerande och ändamålsenliga kommunikationer. Om dessa skall komma till stånd och få den utveckling som är önskvärd krävs det att de tas med och får en stark ställning redan i den grundläggande fysiska samhällsplaneringen. Vi kan konstatera att många av de problem som vi ser i de regioner av vårt land som har haft en icke gynnsam utveckling har sin grund i bristfälliga kommunikationer. Många orter och delar av vårt land saknar exempelvis järnvägsförbindelser. Åtskilliga av dessa järnvägar har lagts ned och beslutsunderlagen för dessa beslut har ofta varit bristfälliga och föga verklighetsförankrade. Dessa underlag och de till dem hörande slutsatserna har ofta tagits fram på annan ort i landet än den berörda och således saknat den lokala kopplingen och förankringen. Det borde därför vara angeläget att det organ som i vårt land har till uppgift att svara för trafikplaneringen, transportrådet, vore lokaliserat till en region som har förutsättningar att ge en allsidig verklighetsförankring till de underlag och ställningstaganden som denna myndighet har att behandla. har tidigare beslutat att skulle lokaliseras till . Dess verksamhet är i full gång och allt visar på att denna lokalisering har givit ett bra resultat. Då transportrådets verksamhet i viss utsträckning har en nära koppling till fysisk samhällsplanering och därmed ett nära samband med delar av arbetsuppgifter torde det vara väl motiverat att föreslå att utlokaliserades till . skulle då finnas i anslutning till dels en samarbetspartner men också i en region där kommunikationerna verkligen har behov av utveckling och förbättring. verksamhet skulle då också få en bättre koppling och anknytning till den verklighet och de förhållanden som en stor del av landets befolkning lever under. En utlokalisering skulle således vara väl befogad och helt i linje med strävandena att ge alla delar av vårt land en positiv och gynnsam utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utlokalisering av transportrådet till . 1989/90 T902
mot · GD02T904 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:T904 av m.fl.(mp) Frågan om vägförbindelse över I såväl som i har man blivit allt mera klar över hur beroende vi människor är av den miljö vi lever i och hur viktigt det är att inte förstöra den med onödiga utsläpp av skadliga ämnen. Många vardagsmänniskor undviker att använda skadliga gifter i sin trädgård. Kommunerna anställer ekologer för att ge råd inför planering. Många industrier tar sitt ansvar för att begränsa ingreppen i naturen. Det är glädjande; fortfarande finns det hopp om att miljöförstöringen skall kunna hejdas och kommande generationer kunna ärva en jord som går att bruka, som är värd att ärva. Å andra sidan är det nedstämmande att konstatera att det genomsnittliga pH-värdet i nu sjunkit till under 3,0 så att surhetsgraden nått en nivå där tungmetaller börjar fällas ut. Den fortgående försurningen har flera orsaker, störst bland dem är bilismen. En ökande bilism medför en fortsatt försurning och katastrofen blir snart ett irreversibelt faktum. Med den ansvarskänsla som vardagsmänniskor gradvis utvecklar är situationen möjlig att rädda, är trenden möjlig att vända. I detta läge, när ännu hopp finns, träder kommersiella krafter in och finner att det kan vara en lönande investering att bygga en fast förbindelse över för biltrafik. Detta gör man trots att utredningen klart visar att bilismen och luftföroreningarna skulle öka med en sådan bro. Man gör det trots att länets miljöutredning klart visar på bilismen som den viktigaste källan till försurning i vårt svårt drabbade landskap. Man gör det trots att , Aktion Skånemiljö och många andra organisationer dragit konsekvenserna av vad som är känt och på det bestämdaste avråder från projektet. Det skulle kunna varit en fråga om brist på kunskap om inte så många utredningar så klart hade utsagt att vårt landskaps miljöproblem nummer ett är landsvägstrafiken. Nej, vi tror inte att brist på kunskap föreligger, men vi är ganska övertygade om att det finns en blindhet för allt som inte mycket klart kan uttryckas i ekonomiska termer. Eftersom man inte behöver ta hänsyn till miljökonsekvenserna (det får någon annan klara upp) finner man att det vöre lönande med en ökning av biltrafiken i regionen. Den planerade förbindelsen är ett led i denna planering. Vi vill särskilt påpeka att det är den totala ökningen av bilismen i regionen som är problemet. trafiken vid passage över är relativt sett mindre. Det blir därför lika negativa effekter av ett biltågssystem i stil med det som bygges under engelska kanalen som av en ren bilbro. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att miljöhänsyn kräver att varje planering för en bilförbindelse över eller under måste stoppas oberoende av finansieringskällor. () () Hans Leghammar (mp) () 1989/90 T904 gotab 99502, 1990
mot · GD02T906 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:T906 av m.fl. (c) Förbindelserna över Det fanns då den socialdemokratiska regeringen var helt och hållet för en bro. 1973 togs ett beslut om detta i , med röstsiffrorna 215 för och 97 emot. Den dåvarande kommunikationsministern och Malmös starke man stod vid Lernacken vid Sundet och pekade profetiskt ut var bron skulle gå. Den skulle stå klar . Beslutet om bron togs med en betryggande majoritet. Det var ett led i den storstilade och storskaliga Öresundstanken. Vi inom reserverade oss. Trots majoriteten blev det ingen bro. En majoritet i 1973 kunde alltså inte, trots att beslut fattades, åstadkomma att bron byggdes. Ser man med ett visst tidsperspektiv på besluten i och på trafikutskottets skrivningar så kan man också där avläsa hur eftertänksamheten sätter sina spår. Efter beslutet om en fast förbindelse i form av en bro blev utskottet litet försiktigare och uttalade att man måste göra en utredning om fasta förbindelser över . Något senare talade man om eventuella fasta förbindelser. Tar vi ytterligare ett steg närmare nutiden så uttalar sig utskottet enbart för förbindelser över . Man strök helt enkelt ordet fasta. Och upplaga av trafikutskottets betänkande underströks nödvändigheten av att man inför ett beslut i frågan noggrant studerar miljökonsekvenserna av de olika alternativen - av bron, av en borrad tunnel och av färjetrafik. I verkligheten är det miljöfrågorna som fått ökad betydelse och ökad tyngd. Det ekologiska perspektivet har obevekligen tvingat till omprövning. Nya rön vad gäller det akuta hotet för människan, djuren och naturen låter sig inte längre viftas bort. Vid en konferens för företrädare för sydvästra kommuner betonades hur viktigt det är att man har ett järnvägsnät i som fungerar, både för gods- och för persontrafik och detta just för det skånska näringslivets behov. Det måste gå upp för oss här i att man ute i inför 1990talet hårdsatsar i de olika kontinentsländerna på snabb och effektiv järnvägstrafik. Bakgrunden till denna satsning på ett mänskligare och bättre transportmönster är att man har drabbats mycket hårt av en våldsamt expanderande bil- och landsvägstrafiks alla negativa effekter med miljöförstöring, trängsel och olyckor. En Öresundstunnel är det enda miljömässigt och samhällsekonomiskt ac- Mot. ceptabla alternativet som en fast förbindelse. Att det är realistiskt även ur T906 strikt företagsekonomisk synvinkel visar utredningar hos och Sydvästra . En järnvägstunnel kan dessutom samordnas med modern färjetrafik och påskynda tillkomsten av ett miljövänligare transportmönster. Tunnel, järnväg, tågfärjor och färjor för persontrafik bildar tillsammans ett transportmönster för framtiden. Det klarar nödvändiga miljökrav och kan bidra till en reduktion av landsvägstrafiken. En ökad satsning på kollektivtrafik är nödvändig, särskilt av miljöskäl. En tunnel för järnvägstrafik är enligt vår uppfattning härvidlag den bästa lösningen vad gäller direktförbindelse mellan och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbindelserna över . () ()
mot · GD02T907 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:T907 av () Kvittoskrivande taxameter har i enlighet med propositionen Trafikpolitiken inför 1990-talet" bland annat beslutat att behovsprövningen och den statliga taxefastställelsen för taxi skall upphöra i hela landet fr.o.m. samt att taxibilar skall vara utrustade med kvittoskrivande och registrerande taxametrar. TSV har med anledning av detta utarbetat förslag till ändrade föreskrifter om taxametrar. Förslagen innebär i korthet att: - krav på kvittoskrivare införs - fler uppgifter än tidigare skall registreras och lagras i taxametern - taxametern kan bestå av flera separata enheter - nytt krav för typgodkännande av taxametern gäller - fr.o.m. får endast användas taxametrar med nytt typgod kännande (TK). För många taxiägare som bor i glesbygd blir den beslutade förändringen dyrbar. Ofta har man flera bilar som var för sig inte körs så lång sträcka, men behövs vid toppar. Dessa toppar i trafiken är oftast betingade av skolskjutsar och annan allmän färdtjänst. När beslutet togs framfördes synpunkter om att förändringen kan komma att innebära stora kostnader för de mindre taxistationerna. Budskapet då var att det skulle bli både enkelt och billigt. De uppgifter vi nu får ger en annan bild, det blir dyrt. En utrustning till en bil kostar . Det nya systemet förutsätter också att man utför en körning och inte, som ofta sker, uträttar ett ärende åt någon i bygden. Man kan inte stänga av taxametern. Kostnaden för den eventuella extra körningen eller väntetiden belastar då den som skjutsas. Ett praktiskt och bra system som alla varit nöjda med kommer att upphöra och det är tråkigt att det blir så. Det borde skapas generösa dispensregler så att, där det är lämpligt, man kan ge dispens från de inledningsvis beskrivna kvittoskrivarna. När behandlade ett liknande motionsyrkande sa utskottet att motionen i huvudsak var tillgodosedd, därför att kan ge dispenser. De exempel man då pekar på är om bilen uteslutande används för skolbarns- och sjuktransporter. Dessa bilar behöver över huvud taget inga taxametrar. Nej vad jag avser med motionen är den vanliga företeelsen att bilen används både till vanligt taxiåkande och för t.ex. skolresor eller Ett taxiföretag som har många sådana körningar åt kom- Mot. mun och landsting och ger taxiservice åt människor i bygden, T907 måste ha flera taxibilar. Skall alla dessa bilar utrustas med kvittoskrivare blir kostnaden betungande för företaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av dispensmöjligheter från att ha kvittoskrivare i taxi.
mot · GD02T910 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T910 Stöd för trafik med minibussar "Ta vara på minibussars möjligheter! I vårt moderna industrisamhälle, som har utvecklats till ett distributions- och kommunikationssamhälle, finns det grupper som har kommit i skymundan och har svårt att kunna utnyttja de möjligheter, som samhället erbjuder. Det rör sig om pensionärer, småbarnsföräldrar utan bil, handikappade samt körkortslösa. I och de två förstäderna Hökarängen och i närhet prövar man nu med framgång system med minibussar som ger alla invånare möjligheter att få del i den rörlighet som kännetecknar dagens samhälle. Minibussarna går runt i bostadsområdena och i vissa områden stannar bussarna när man vinkar eller säger till. I andra områden där hållplatser finns är avståndet mellan hållplatserna och bostaden inte mer än . Bussarna är små och tystgående med ca 15 sittplatser och plats för två rullstolar. Betalningssystemet i är detsamma som gäller för kollektivtrafiken inom SL. Färdtjänstberättigade åker gratis. Rapporterna från försöken med minibussar-servicelinjer är mycket positiva och minibusstrafiken har bland annat medfört att behovet av hemtjänst och färdtjänst blivit mindre. Bussarna är helt handikappanpassade. Det nya bussystemet ger också möjligheter till nya sociala kontakter. Minibussarna har visat sig ge betydande humanitära vinster genom att framförallt äldre och handikappade fått en ökad frihet och rörlighet och blivit mindre beroende av insatser - vilket har ökat de äldres och handikappades självbestämmande och självkänsla. I en rapport från Transportforskningsberedningen TFB-stencil nr med titeln redogörs i detalj för småhussars betydelse i närsamhället. Rapporten innehåller en omfattande dokumentation och utvärdering av olika busstyper som kan passa för detta ändamål. de Gröna som i hela sin inriktning vill arbeta för ett fungerande närsamhälle anser att de möjligheter som minibussarna erbjuder måste utvecklas över hela landet. de Gröna vill därför att utverkar riktlinjer för ett generöst stöd för utveckling av minibusstrafik. En utveckling av ett sådant system passar väl in med den motion som har lagts för stöd för utveckling av närbutiker och att informerar kommunerna om erfarenheterna med försöken med minibussar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att att får i uppdrag att ta fram ett tidsbegränsat ekonomiskt utvecklingsstöd för minibusstrafik till de kommuner som vill genomföra servicelinjer med minibussar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att informerar kommunerna om minibussarnas möjligheter och de stödmöjligheter som kommer att utvecklas som följd av kraven under punkt 1.
mot · GD02T911 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T911 Utlokalisering av delar av postgirot En fortsatt utlokalisering av verksamheter från det överhettade är nödvändig. står rustat för att kunna ta emot verksamheter eller delar därav utan att negativa konsekvenser skulle uppstå. Tekniska förutsättningar finns för att ta emot postgirot eller delar av det till . Väl lämpade lokaler för denna typ av verksamhet finns tillgängliga. Rekryteringsförutsättningarna är goda och möjlighet till integration mellan boende och arbete finns. kommun har tillsammans med HSB påbörjat en omvandling av ett område som inrymmer såväl arbete som boende och rekreation. Inriktningen är att etablera verksamheter med hög kompetensnivå inom tjänsteproduktionen. Totalt finns på det 45 ha stora området lokaler varav i en huvudbyggnad. Byggnaden är i mycket gott skick och väl lämpad för tjänsteproduktion. Förutsättningarna för en lyckad etablering i är goda, inte minst med tanke på de befintliga resurserna, som innebär väsentliga kostnadsfördelar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till utlokalisering av delar av postgirots verksamhet till .
mot · GD02T912 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T912 av m.fl. (c) Kulturporto Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr255 hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av ett kulturporto i enlighet med vad som anges i motionen. () () () () () ()
mot · GD02T916 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T916 av m.fl. (m) Riksfärdtj Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So260 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att lösa problemen vid beställning av riksfärdtjänst. Per Stenmarck (m) () () () () () ()
mot · GD02T917 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T917 av () Handikappanpassad spårbunden trafik 1979 antog "lagen om handikappanpassad kollektivtrafik. () fick i uppdrag att utfärda föreskrifter om anpassningen. Handikappanpassning skulle i princip vara genomförd . har gått och TPR har gjort en utvärdering av föreskrifternas effekter och konstaterat att effekterna varit ytterst marginella. För att handikapprörelsen skulle få inflytande på anpassningen utsågs en rådgivande nämnd i handikappfrågor där handikapprörelsen skulle få tillfälle att framföra sina synpunkter på föreskrifterna. Handikapprörelsens inflytande blev ytterst litet. Handikapprörelsens krav på t.ex. plana insteg på all spårbunden trafik avvisades bestämt av TPR. Inte ens när det gällde lokaltågen där det fanns goda förutsättningar att åstadkomma plant insteg och tågen ej var beställda när föreskrifterna skrevs ville TPR lyssna. ska snabbtågen förses med lyftplatta. Det tillgodoser kanske problemen för gruppen rullstolsburna resenärer, småbarnsfamiljer och eventuellt några fler, men endast på de linjer som snabbtågen kommer att trafikera. Den enda acceptabla lösningen på framtidens spårbundna trafik är plant insteg. När vi nu står inför en storsatsning är det en självklarhet att insteget på tågen moderniseras och anpassas till människors behov. Kostnaderna för plant insteg blir ytterst marginella om de slås ut på tågens livslängd och blir sannolikt till en stor vinst när de positiva effekterna räknas in. Som exempel på positiva effekter kan nämnas: - minskade utgifter för färdtjänst - snabbare på- och avstigning för samtliga resenärer och därmed kortare hållplatsuppehåll - ökat tågresande bland människor som inte kan eller har svårt att gå i trappor - betydligt bättre resmojligheter för människor som är hänvisade till färdtjänst och allt krångel och alla begränsningar det innebär och för människor som inte är berättigade till färdtjänst men ändå avstår från tågresande för att de har svårt att ta sig på och av tågen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om plant insteg på spårbunden trafik.
mot · GD02T918 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T918 av m.fl. (vpk) Planerna på en bilbro över De snabba förändringarna av politiska karta medför även ekonomiska och transportmässiga förskjutningar. Omfattningen är inte klar, men för del blir det uppenbarligen en tyngdpunktsförskjutning österut, som återfår något av sin gamla centralställning. Självklart får detta betydelse för kommunikationer söderut. Att vissa intressen oroas av denna utveckling och snabbt aktualiserar planerna på en fast Öresundsförbindelse är naturligt. Men lika naturligt är att de svenska statsmakterna borde besinna sig och analysera konsekvenserna av det nya läget. Vpk har i en rad riksdagsmotioner, /89:T359, protesterat mot planerna på en bilbro över . Det finns flera olika argument mot en sådan men det viktigaste handlar om miljön. De argumenten har förstärkts . Vi vill här bara nämna den rapport från den av regeringen tillsatta Miljödelegationen som konstaterar att de indirekta miljöstörningarna av en bilbro sannolikt bli betydligt större än de direkta till följd av den allmänna stimulansen av biltrafiken i området. I stället krävs kraftfulla satsningar på en miljövänlig kollektivtrafik, både lokalt och regionalt, nationellt och internationellt. En tågtunnel under är ett naturligt inslag i en sådan satsning. Men det projektet kan invänta den samlade översyn som det nya politiska och ekonomiska läget i kräver. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att planerna på en avbryts samt att detta skall gälla för överskådlig tid. 1989/90 T918
mot · GD02T919 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T919 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fast Öresundsförbindelse.
mot · GD02T920 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T920 Del av postgirot till kommun har drabbats hårt av sysselsättningsminskande händelser. SJ har kontinuerligt minskat antalet anställda vid den gamla järnvägsknuten . Posten kommer att ta bort 50 arbetsplatser från . Sist - men förvisso inte minst - kommer att friställa 400-500 anställda framåt i tiden. Den samlade effekten av dessa tre händelser ökas dessutom av det förhållandet, att praktiskt taget halverat sin arbetsstyrka innan de nu aviserade åtgärderna börjat verka. Omedelbara åtgärder för att stödja sysselsättningsläget i är därför nödvändiga. Förslagsvis kunde en del av Postgirot omlokaliseras från till , vilket med dagens elektronik och datorer torde låta sig göras utan några tekniska nackdelar. Postgirot har i 5 200 anställda, varför en utflyttning till av kanske 500 befattningar väl skulle låta sig göra. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning om möjligheterna att utlokalisera en mindre del av postgirot från till .