ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf303 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf303 av () Tillfällig föräldrapenning Vid en skilsmässa uppstår en hel rad problem när det gäller att upprätthålla kontakten med sina barn. Ett av dem är när den ena föräldern flyttar till en annan ort, och avstånden blir långa. Det kan sägas här att det oftast är mannen som får åka och stå för kostnaden för resan. Är avstånden så långa, så att man även måste ta ledigt från arbetet, så blir det naturligtvis ännu mer kännbart. Det är som vi alla vet mycket viktigt att ha bra och kontinuerlig kontakt med båda sina föräldrar. Vi får här också komma ihåg att det är minst lika viktigt för den vuxne med denna kontakt som abrupt avbryts vid en skilsmässa. Föräldrar till barn som har fyllt har rätt till tillfällig föräldrapenning för deltagande i föräldrautbildning, kontaktdagar för besök i skola, daghem eller fritidshem t.o.m. det kalenderår då barnet fyller . Man kan få tillfällig föräldrapenning per barn och år för sådan verksamhet. Det borde kunna vara möjligt att inom ramen för den tillfälliga föräldraförsäkringen upprätta regler liknande dem för deltagande i föräldrautbildning m.m. för att komma till rätta med problemet som åsyftas i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av gällande regler för tillfällig föräldrapenning.
mot · GD02Sf304 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf304 Registrering av efamol som läkemedel för patienter med syndrom Patienter med syndrom kan ha god nytta av efamol, men kan inte få detta medel med rabatt. syndrom är en vanlig bindvävssjukdom, som manifesteras bl.a. av muntorrhet och minskat tåreflöde. Epidemiologiska data talar för att i åldern drabbas av åkomman. Det finns två behandlingsmetoder som visat sig kunna hjälpa dessa patienter. Det ena är bisolvon, som kan förskrivas med läkemedelsrabatt. Det är andra är jättenattljusolja/preglandin (efamol). Detta preparat är ej registrerat som läkemedel, och tillverkaren avser inte heller att inregistrera preparatet som sådant för indikationen syndrom. Preparatet doseras med 8-16 tabletter per dag och kostnaden för 420 tabletter är , vilket innebär en månadskostnad för patienten . Preparatets verkan har manifesterats i flera artiklar av , som är ordförande i det internationella . Det är angeläget att patienter med syndrom kan komma i åtnjutande av lägre kostnader för sin behandling, varför regeringen bör uppdra åt att finna vägar för en rabattering av preparatet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att skapa regler för rabattering av efamol vid sjukdomen syndrom. gotab 99746, 1990
mot · GD02Sf306 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf306 av () Försäkringsförmåner vid graviditet Mångå kvinnor upplever framför allt under graviditetens sista månader att det är svårt att orka med sitt förvärvsarbete trots att sjukdom som berättigar till sjukskrivning inte föreligger. kunde en kvinna utnyttja föräldraförsäkringen och ta ut av föräldrapenningen före barnets födelse. Detta medförde att färre dagar av föräldraledighet återstod efter barnets födelse. Detta missgynnade framför allt kvinnor med tungt arbete som trots att graviditeten var normal inte orkade med detta. Därför infördes rätt till omplacering till lättare arbete under graviditet. Om arbetsgivaren inte kan erbjuda lättare arbete har kvinnan rätt till s k havandeskapspenning under . Denna påverkar inte antalet dagar för föräldrapenning i samband med barnets födelse. - 1984 gjordes en kartläggning av gravida kvinnors psykosociala situation och omvårdnad inom mödrahälsovården av , och . Undersökningen utfördes i tre olika områden. Man fann att andelen sjukskrivningar - 38 varierade . Andelen som uppbar havandeskapspenning låg och andelen som fick föräldrapenning . Sammanlagt uppbar av kvinnorna och 38 i de tre områdena någon form av försäkringskassaersättning. Författarna drog slutsatsen att en stor del av de kvinnor som ej var berättigade till sjukpenning eller havandeskapspenning under slutet av sin graviditet upplevde situationen så påfrestande att de i stället tog ut dagar av sin föräldrapenning. Det här beskrivna mönstret stämmer väl med den statistik som publicerat i sitt betänkande av föräldraförsäkringsutredningen . Man konstaterade att av kvinnorna hade ersättning från den allmänna försäkringen i form av sjukpenning, föräldrapenning eller havandeskapspenning under någon del av . Det var till största delen kvinnor med låg förvärvsinkomst som tog ut föräldrapenning före barnets födelse. Man har tidigare föreslagit att den gravida kvinnan skall ha rätt till betald ledighet eller halvtidsarbete av graviditeten oavsett om sjukdom föreligger eller kvinnan har tungt arbete. Detta avvisades med motiveringen att det skulle bli en väsentlig kostnadsökning för föräldrapenningförsäkringen. Mot bakgrund av att en så stor andel av kvinnorna i de båda studierna uppbar någon form av försäkringskassaersättning och att 1* 1989190. Nr S/305-314 nuvarande försäkringsformer missgynnar kvinnor med låg inkomst, monotona eller tunga arbeten, bör regeringen få i uppdrag att ta fram ett aktuellt underlag över i vilken omfattning och hur de olika ersättningsförmånerna utnyttjas och på basis av detta material komma med förslag till eventuella åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringsförmåner vid graviditet. 1989/90 Sf306
mot · GD02Sf307 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf307 av och (båda fp) Jäv i socialförsäkringsnämnderna Socialförsäkringsnämnder skall enligt AFL - lagen om allmän försäkring fatta beslut inom sitt område. har i RFFS 1986:15 fastlagt inom vilka geografiska områden socialförsäkringsnämnden skall fatta sitt beslut. Man har emellertid bortsett från de fall, där det föreligger mer eller mindre klara jävssituationer, inte enbart för en enskild ledamot, utan där hela nämnden kan anses hamna i den situationen. Det kan t.ex. inträffa när en av ledamöterna, en föredragande eller anställd inom kassan ansöker om en förmån. Några lagliga möjligheter att hänskjuta frågan till en annan socialförsäkringsnämnd föreligger inte . Det borde, t.ex. då det gäller kassapersonal, vara naturligt att vederbörande tillfrågas om hon/han vill att ärendet skall handläggas av arbetskamraterna eller vid annat kontor. En lösning skulle kunna vara, att kassadirektören eller motsvarande får befogenhet att överflytta ärendet. uppföljning av socialförsäkringsnämndernas arbete tar inte upp dessa problem. Vi anser därför att frågan bör utredas. Med hänvisning till det framförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda speciella jävsituationer i socialförsäkringsnämnder.
mot · GD02Sf308 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf308 Kommunalt bostadstillägg för pensionärer Folkpensionärer med låg pension har rätt till kommunalt bostadstillägg, KBT, vilket dock reduceras med en tredjedel av inkomst över folkpension och pensionstillskott plus för ensamstående pensionär (f.n. ). Denna reduktionsregel bidrar till den höga marginaleffekten för pensionärer jämfört med andra inkomsttagare på motsvarande inkomstnivå. har lagt fram förslag i syfte att begränsa folkpensionärernas höga marginaleffekter. Vissa framgångar har uppnåtts men dock inte tillräckliga. En viss förbättring genomfördes när det beslutades att inkomst av anställning inte längre skulle reducera KBT. Från sida fann vi det anmärkningsvärt och felaktigt att inte även inkomst av jordbruk eller av rörelse behandlades lika i detta fall som inkomst av anställning. Vi krävde därför i motionerna 1988/89:Sf265, Sk448 och Sf 365 att dessa inkomstslag skulle behandlas lika så att även pensionärer med inkomst av egen verksamhet skulle få den välbehövliga minskningen av marginaleffekten. Enligt min mening bör nämligen även pensionärer som är småföretagare stimuleras att i viss utsträckning fortsätta sin verksamhet efter uppnådd pensionsålder. Många pensionärer önskar fortsätta sin yrkesbana i egen regi eller ta itu med nya uppgifter, t.ex. av servicekaraktär. Ur skattesynpunkt blir de då egenföretagare. Med den genomförda ändringen kommer de att ha mycket högre marginaleffekter än de pensionärer vars inkomst räknas som inkomst av anställning. Jag vill med hänvisning till de nämnda motionerna och till reservationen nr 4 fogad till betänkandet 1988/89:Sfu20 yrka att beslutar att det kommunala bostadstillägget för pensionärer fr.o.m. inte skall påverkas av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse. Reglerna för KBT innebär att förmögenhet på visst sätt begränsar rätten till KBT. Detta tillsammans med att förmögenhet reducerar folkpensionärernas extra avdrag vid beskattning medför att en folkpensionär med låg eller ganska låg pension drabbas av både högre skatt och minskat KBT på grund av att han eller hon lyckats få besparingar. Jag anser att det är helt fel att på detta sätt straffa dem som trots låga inkomster men på grund av sparsamhet och planering lyckats få tillgångar. Systemet leder till att bortfallet av KBT och den höjda skatten tillsammans kan uppgå till ett belopp långt större än räntan på besparingarna. KBT bör därför inte längre få påverkas av en folkpensionärs förmögenhet. bör således besluta om ändring av dessa regler med verkan vilket av allt att döma bör vara från . Det kan tilläggas att det i annan centermotion krävts slopande av reduktion av pensionärernas extra avdrag vid beskattning på grund av förmögenhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att folkpensionärernas kommunala bostadstillägg (KBT) fr.o.m. ej skall påverkas av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse, 2. att beslutar att avtrappningen av folkpensionärernas kommunala bostadstillägg (KBT) på grund av förmögenhet avskaffas fr.o.m. . 1989/90 Sf308
mot · GD02Sf309 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf309 av m.fl. (c, fp, vpk, mp) Rätten till ATP för vård av eget barn Den som vårdar eget barn i hemmet kan få tillgodoräkna sig tid för ATP. Barnet skall vara under . Ansökan om vårdår måste göras hos året efter vårdåret. Alla tänker inte på detta och missar således dessa vårdår. Det nu gällande systemet infördes av 1982. Föräldrar som valde att stanna hemma och sköta om sina barn från det att ATP infördes är således ej delaktiga i det nya systemet utan missar här dessa värdefulla vårdår som i sig sedan kan få stor betydelse för den slutgiltiga pensionen. Det synes oss en aning märkligt att kvinnor (för det gäller dem i de allra liesta fall) som vårdat barn eller också efter 1982 glömt att ansöka om tillgodoräknande inte skall kunna bli delaktiga i ATP-systemet, medan däremot den som kör bil och får ersättning härför skaffar sig en högre ATP-poäng. Enligt vår mening är det ett rättvisekrav att dels de föräldrar som vårdat eget barn i hemmet under 1960-82, dels de som efter 1982 vårdat barn och glömt göra ansökan härom skall få rätt att retroaktivt ansöka härom. bör en regel införas att vård av eget barn i hemmet automatiskt ger s.k. vårdår. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, dels om retroaktiv rätt till ansökan om vårdår, dels om att en regel införs som automatiskt ger rätt till vårdår om kvalifikationer föreligger. () (vpk)
mot · GD02Sf310 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf310 av och (båda c) Tillfällig föräldrapenning Valfrihet i barnomsorgen saknas då förutsättningarna för föräldrar varierar när det gäller att välja en omsorgsform som bäst passar den enskilda familjen. För de föräldrar som väljer familjedaghemsomsorg för sina barn uppstår det ibland problem som gäller tillgången till ersättning för förlorad arbetsförtjänst när det uppstår problem i barnomsorgen. Samma sak inträffar allt oftare även för de föräldrar som har sina barn på kommunala daghem. Dessa daghem stänger allt oftare sin verksamhet på grund av personalbrist. Detta medför stora störningar för den enskilde föräldern som ofta har små förutsättningar att snabbt skaffa fram en barnomsorg som ersätter den uteblivna. De tvingas också ta ledigt från sitt ordinarie arbete och erhåller i den situationen ej heller någon ersättning för förlorad arbetsinkomst. I de fall dagmamman insjuknar och dagbarnets förälder stannar hemma och vårdar sitt eget barn utgår ersättning från föräldraförsäkringen. Men i de fall dagbarnvårdarens barn är sjukt och dagbarnvårdaren inte kan ta emot andra barn i sitt hem, utgår det inte någon ersättning från föräldraförsäkringen. Detta innebär att vissa familjer kan drabbas av omotiverat stora inkomstförluster i det fall detta inträffar ofta, men i vart fall åsamkas en ekonomisk förlust på grund av den barnomsorgsform de valt eller tilldelats. Så länge dessa förhållanden inte är jämbördiga kommer familjedaghemmen inte att kunna vara den trygga barnomsorgsform som man som förälder har rätt att fordra. Ett sätt att lösa detta borde vara att ge möjlighet att utnyttja föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Den kan då lämpligen utökas med de fall då dagmamman inte kan ta emot barn därför att hennes egna barn är sjuka, eller när daghemmet ej tar emot barnen med kort varsel. Detta bör ske när kommunen inte kan lösa problemet genom omplacering till någon annan dagbarnvårdare som känner barnet. Om föräldraförsäkringen inte skall användas i dessa fall är det ologiskt att den utnyttjas i ett fall och inte i övriga. Problemen är stora för de familjer som drabbas. Skall kommunerna ta sitt ansvar i dessa fall måste även en utbyggd barnomsorgsverksamhet innefatta ett tryggt andrahandsalternativ när den ordinarie barnomsorgen inte kan ta hand om barnen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av tillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdares barn och vid tillfällig stängning av daghem. () () 1989/90 Sf310
mot · GD02Sf311 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf311 av () Förälders kontaktdagar har de s.k. kontaktdagarna varit möjliga att utnyttja för föräldrar till barn mellan fyra och . Dagarna skall utnyttjas för besök i samhällets barnavård eller skolverksamhet. Föräldrautbildning eller besök i förskola, skola eller fritidsverksamhet är exempel på anledningar som ger ersättning från den tillfälliga föräldrapenningen. Det innebär att de föräldrar som har sina barn i privata vårdformer ej kan utnyttja kontaktdagarna. Reglerna för utnyttjandet av dagarna medger dessutom att det bara får tas ut . Dessa kan av många familjer behöva fördelas på ett annorlunda sätt. Den valfriheten medger dock inte reglerna. Kontaktdagarna kan inte utnyttjas för besök i privata daghem. Detta skapar orättvisor som ofta föräldrarna ej är skyldiga till då samhällets barnomsorg ej täcker det behov som föreligger. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att de kan tas ut som föräldrarna själva bestämmer, 2. att beslutar att kontaktdagarna kan tas ut för alla barn oavsett omsorgsform.
mot · GD02Sf313 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf313 av och (båda s) Ersättning till föräldrar när dagbarnvårdares barn är sjuka Vi har för att få en fungerande barnomsorg utvecklat dels institutionell barnomsorg, dels omsorg i familj med hjälp av dagbarnvårdare. Dessa system kompletterar varandra, och båda modellerna behövs för att barnomsorgen ska fungera. Behoven kan vara olika för barnen. Föräldrarnas arbetstider kan variera så att familjedaghemmet blir den bästa lösningen för familjen. Barn med svåra hemförhållanden kan behöva den fasta förankring i en hemmamiljö som familjedaghemmet erbjuder. I glesbygd är ofta familjedaghemmet den enda möjligheten att erbjuda barnomsorg över huvud taget. Familjedaghemmen har goda utvecklingsmöjligheter. Många kommuner satsar på att förstärka dagbarnvårdarnas möjligheter till samverkan med daghem, öppna förskolor och deltidsgrupper. Verksamhet i familjedaghem kan och ska inte kopiera verksamhet som bedrivs i daghem, utan ska bygga på de unika möjligheter som omsorg i hemmiljö kan ge. I nu gällande lagstiftning finns rätten för föräldrar att få ersättning från för vård av eget sjukt barn i hemmet. Denna möjlighet gäller såväl för sjuka dagbarn då de vårdas av egna föräldrar i hemmet, som för dagbarnvårdarens egna sjuka barn som vårdas av föräldern/dagbarnvårdaren. Om dagbarnvårdarens barn blir sjuka och dagbarnen inte kan tas emot, finns däremot ingen möjlighet för dagbarnens föräldrar att få kompensation för inkomstbortfallet från . Vi anser att även dessa föräldrar bör omfattas av försäkringssystemet så at inkomstbortfallet kompenseras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning till föräldrar när dagbarnvårdares barn är sjuka.
mot · GD02Sf314 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf314 av m.fl. (s) Utvidgning av rätten till närståendepenning Från finns möjligheten att från få ersättning för vård i hemmet av svårt sjuk nära anhörig, sk. närståendepenning. Rätten till ersättning har begränsats till att gälla då vården ges i hemmet eller i annan enskild bostad. I eget boende inkluderas olika former av servicebostäder och gruppboende, där den enskilde har hyreskontrakt av sedvanligt slag. Ersättning utgår ej om den sjuke vårdas på sjukvårdsinrättningar, ålderdomshem eller andra offentliga eller privata institutioner där personal finns tillgänglig dygnet runt. Ej heller utgår närståendepenning då den sjuke väntar på plats vid sjukhus, eller på grund av konvalecens vistas i hemmet. Tillfälligt avbruten vård vid sjukhus eller vårdhem anses inte heller som skäl till närståendepenning. Syftet till införandet av närståendepenning är att bereda möjlighet för svårt sjuka människor i livets slutskede att välja vård i hemmet i stället för på institution. Det har visat sig som närståendepenningen funnits att särskilda skäl kan föreligga som gör valet mellan hemmet och institutionen omöjligt. Svårt sjuka, speciellt cancerpatienter, kan behöva mycket stora vårdinsatser, för att sedan under kortare permissioner kunna vistas i hemmet och vårdas av anhörig. Denna möjlighet till kombination av vård på institution och vård i hemmet omöjliggörs då rätten till närståendepenning inte gäller för patienter som finns inskrivna vid en vårdinstitution. Ansökan om närståendepenning görs med intyg om samtycke från vårdtagaren och läkarutlåtande om den sjukes hälsotillstånd.En justering av nuvarande regler som möjliggör växelvis vård i hemmet och vård på institution är nödvändig för att intentionerna i reformen skall fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvidgning av rätten till närståendepenning för vård av svårt sjuka i hemmet. () () 1989/90 SOM
mot · GD02Sf315 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf315 av och (båda c) Ersättning för psykologisk utredning och 1989/90 Kravet på ersättning för psykologisk utredning och behandling via det allmänna försäkringssystemet har framförts , men någon lösning på frågan har man ännu inte kommit fram till. Enligt vår uppfattning bör människors behov av stöd och behandling på grund av psykiska besvär eller sjukdomar behandlas på samma sätt som när det gäller fysiska sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inlemmande av psykologisk utredning och behandling i det allmänna försäkringssystemet. () () 1 1989/90.
mot · GD02Sf316 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf316 av () PKU-patienterna har undertecknad motionär skrivit motioner angående den mycket besvärliga situation som patienter med sjukdomen phenylketonuri (PKU) befinner sig i. Det finns cirka 100 patienter med denna sjukdom i . Denna metaboliska åkomma innebär att kroppen ej kan ta hand om aminosyran fenylalanin utan den ansamlas i serum och ger då upphov till grava hjärnskador. Om barn med PKU ej behandlas ger sjukdomen upphov till grav utvecklingsstörning. behandlas alla barn med PKU från födelsen och behandlingen innebär att amoinosyran fenylalanin i det närmaste utesluts ur kosten. All mat måste vägas noggrant och fenylalanininnehållet uträknas. Intaget av vanliga livsmedel är extremt litet (endast fett och socker) och kan ej mätta en person. I stället måste barn och även vuxna uteslutande leva på specialpreparat som köps från på livsmedelsrekvisitioner. har tidigare antagit en lag om prisnedsatta specialdestinerade livsmedel för denna patientgrupp . Att den åldersgränsen har satts beror på att tidigare forskning gav vid handen att man kunde sluta med dieten vid cirka , då det ansågs att faran var över. Nyare forskning har dock visat att patienterna med PKU måste fortsätta med dieten längre upp i åldrarna och att det är individuellt när den kan trappas ned. Dessutom måste flickor med PKU under graviditet hålla mycket sträng diet fri från fenylalanin. I annat fall kan det väntade barnet få mycket allvarliga skador såsom hjärtfel, hjärnskador m.m. Varje graviditet för dessa PKU-flickor måste därför vara planerad och väl förberedd från dietsynpunkt. Eftersom flera patienter nu kommer upp i åldern innebär detta stora kostnader för den enskilde, då de ej längre kan få dessa livsmedelsprisnedsättningar. Till detta kommer också kostnader för aminosyror och vitaminer, som de också måste inta. finns endast ett aminosyrepreparat, aminogran, klassat som läkemedel i . Alla barn och ungdomar klarar inte detta preparat, som har en speciell smak och konsistens. Utländska preparat finns men de är dyra. För speciellt ungdomar är det viktigt att valmöjligheter i kosten finns. PKU-patienter är en liten grupp, som dock tar stora risker, om de ej får Familjerna drabbas av orimligt stora kostnader eftersom livsmedelsrekvisitioner inte skrivs ut efter . Antalet barn tycks ej öka, utan det föds 3-4 barn med PKU och liknande sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ungdomar som fyllt och som anses behöva fortsatt specialdiet på grund av sjukdomen PKU även i fortsättningen skall kunna få livsmedelsrekvisitioner. 1989/90 Sf316
mot · GD02Sf317 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf317 av m.fl. (vpk) Avgifterna för läkemedel och sjukvård I motion 1989/90:Sfl har vpk påvisat den stora skillnaden mellan den enskildes kostnader för sjukvård i relation till den allmänna kostnadsutvecklingen. Om exempelvis den s.k. sju-kronan följt konsumtionsprisindex så hade ett läkarbesök kostat i stället för . Vpk anser därför att alla patientavgifter inom vården och vid läkemedelsinköp ska indexregleras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår de i prop. 1989/90:100 föreslagna höjningarna av patientavgifterna vid sjukhusvård och läkemedelsinköp, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om indexreglering av patientavgifter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)