mot · GE02Sk25 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:53 Lag om folkbokföringsregister, m.m. beslutade attansvaret för den löpande folkbokföringen skallflyttas över från pastorsämbetena till de lokalaskattemyndigheterna . Ävenförsäkringskassorna skall enligt riksdagsbeslutetmedverka i det framtida folkbokföringsarbetet.Inför denna organisationsförändring tillsattes enorganisationskommitté som avgav ettdelbetänkande (SOU 1990:18) Lag omfolkbokföringsregister m.m. Delbetänkandet harremissbehandlats.I våras beslutade att anslå 370 milj.kr.för /91 för genomförande avfolkbokföringsreformen. Vi motsatte oss detbeslutet med hänsyn till att utredningens förslag vidtidpunkten för riksdagsbeslutet ännu inte varremissbehandlat.Riksdagens beslut innebär att folkbokföringen ivarje fall inledningsvis skall utgöra en särskildgrupp inom skattekontoret. Försäkringskassornaskall medverka i arbetet genom att informera,tillhandahålla blanketter, hjälpa enskilda att fylla iblanketter samt kontrollera anmälningar. För atttillgodose samhällets behov av basuppgifter inrättasett centralt folkbokföringsregister som ersättningför de nuvarande länsregistren. I de centralaregistren lagras endast aktuella uppgifter. Historikrörande folkbokförda personer förekommersåledes endast i de lokala registren. Förslaget äranpassat till skatteförvaltningens nya organisationmed en skattemyndighet för varje län och därunderett antal lokala skattekontor.Folkpartiets uppfattning i huvudfråganEnligt mening är det riktigt att föraöver folkbokföringen från till enborgerlig myndighet. Vi har för vår del understrukitatt detta inte innebär någon kritik av det sätt påvilket verksamheten skötts. Tvärtom underströk vii vår reservation i skatteutskottet (SkU 1987/88:2)att den löpande folkbokföringen i kyrkans regi harfungerat väl, trots att angelägna krav pårationaliseringar fick anstå iavvaktan på beslut i organisationsfrågan. Vårtställningstagande i principfrågan motiveras avreligionsfrihetsskäl. Som vi framhöll 1987 är detinte tillfredsställande att personer som inte ärmedlemmar av skall vara hänvisadetill den kyrkliga myndigheten när de behöverkontakt med folkbokföringen. Kritik hade pådenna punkt framförts bl.a. av en rad religiösasamfund.När beslutet om att föra över folkbokföringenfrån till en borgerlig myndighetfattades 1987 förordade emellertid enannan organisatorisk lösning änriksdagsmajoriteten (s--vpk). Riksdagsbeslutetinnebar att de lokala skattemyndigheterna fr.o.m.1 juli 1991 skall sköta den lokala folkbokföringen.Vi förordade i stället försäkringskassorna som nyhuvudman för folkbokföringen främst medhänvisning till allmänhetens krav på service och avregionalpolitiska motiv -- med tanke på attförsäkringskassorna har betydligt fler lokalkontorän skattemyndigheterna.Vi beklagar att riksdagsmajoriteten inte biföllvår motion utan valde en annan linje. Vi hardärefter betraktat frågan som avgjord och -- bl.a.med tanke på det omfattande organisationsarbetesom pågått -- inte funnit det meningsfullt attupprepa vårt förslag.Propositionens förslagFörslag i fel ordningNär fattade beslut om medel förfolkbokföringen under innevarande budgetårmotsatte vi oss att skulle fatta beslutinnan remissbehandlingen avorganisationskommitténs förslag var avslutad. Nuvill regeringen att skall ta ställning till enlagstiftning om folkbokföringsregister. Demateriella reglerna omfolkbokföringsverksamheten har ännu intebehandlats av riksdagen.Det finns som också Datainspektionen (DI)framhållit svårigheter förknippade med att taställning till lagregleringen av registerfrågorna förstoch den materiella regleringen avfolkbokföringsverksamheten senare.Föreskrifterna i en registerlag måste naturligtvisstyras av de materiella bestämmelserna omverksamheten och dess organisation.Vi hemställer därför i första hand att riksdagenavslår den föreliggande propositionen och attfrågan om registerlag prövas i samband med demateriella reglerna för den framtidafolkbokföringen.För det fall vårt yrkande avslås vill vi i andrahand anföra följande med anledning avlagförslaget.Registeransvaret för det centrala registretLagförslaget innebär att det centralareferensregistret skall föras för länsmyndigheternasverksamhet och innehålla uppgifter från de lokalafolkbokföringsregistren. Register skall användas iskattemyndigheternas folkbokföringsverksamhet,t.ex. för att lokalisera personer som ärfolkbokförda utanför skattemyndighetensverksamhetsområde.Respektive länsmyndigheter blir till följd avdatalagens regler registeransvariga för de uppgifteri det centrala registret som avser uppgifter ompersoner som är folkbokförda inom myndighetensverksamhetsområde. Men regeringen föreslår attäven () skall vararegisteransvarig för det centrala registret. Registretkommer alltså att ha två ansvariga myndigheter.Regeringen föreslår att RSV skall ha ansvar fördriften av registret. RSV skall också kunnaanvända det centrala registet för planering ochtillsyn av folkbokföringsverksamheten. Vi är dockav den uppfattningen att dessa uppgifter för RSVinte bör få medföra att innehållet i registretpåverkas. Vi anser att förslaget att ge RSVregisteransvaret inte överensstämmer medbestämmelserna i datalagen. Förslaget att ge RSVregisteransvaret för det centrala registret börsåledes avslås och 5§ första stycket i lagförslaget börutgå.Sökbegrepp i de lokala registrenFöredragande statsråd föreslår attsökbegreppen i de olika registren skall lagfästas.Det är bra. I sak är det dock svårt att ta ställning tillrelevansen för de olika sökbegreppen eftersom viinte har att ta ställning till de materiella regler somskall styra folkbokföringsverksamheten.Vi vill ändå anföra vissa synpunkter på deföreslagna sökbegreppen i det lokala registret.Vi menar att uppgift om medborgarskap intebör utgöra ett särskilt sökbegrepp. Statsrådet anföratt det finns ett berättigat behov av att kunna sökapå medborgarskap i folkbokföringsregistren. Debehov som skall kunna tillgodoses anges vara att enkommun kan behöva dessa uppgifter för att nåolika invandrargrupper som finns företrädda ikommunen. Vidare anges att RSV och politiskapartier kan behöva den informationen när de vill nåinvandrargrupper med valinformation.Statsrådet redovisar att uppgifter ommedborgarskap kan vara integritetskänsliga. Menslutsatsen är att risken för otillbörligaintegritetsintrång är liten med hänsyn till desärskilda sekretessregler som gäller.Vi delar inte statsrådets slutsats. Dengrundläggande folkbokföringssekretessen är svag.Presumtionen är att alla uppgifter är offentliga. Detåligger den enskilde tjänstemannen, som skall taställning till en begäran från någon att ta del avuppgifter i folkbokföringsregistren, att görasekretessprövningen. Vi tror att detta kan varasvårt i många fall. Vår erfarenhet är att vissaorganisationer har mycket förfinade metoder föratt komma över den information de vill ha. Mångagånger kan det verkliga syftet med uppgifter döljasav den som efterfrågar dem.Sammanfattningsvis menar vi att det i och för sigberättigade intresset för kommuner m.fl. att kunnasöka på medborgarskap måste få vika till förmånför skyddet för de utländska medborgarnasintegritet. Medborgarskap bör inte vara ettsökbegrepp i lagen om folkbokföringsregister. Ilagens 12§ skall således framgå att sjätte punkten i6§ inte är ett sökbegrepp.Centralt aviseringsregisterOrganisationskommittén har föreslagit att ettcentralt aviseringsregister skall inrättas vilket skallfå användas för aktualisering, komplettering ochkontroll av andra personregister och annatuppgiftslämnande. I anledning av detta förslag harDI anfört att aviseringsregistret ochaviseringsverksamheten bör regleras separat frånfolkbokföringsverksamhet. Vidare anser DI attförhållandet till statens person- och adressregister(SPAR) bör belysas närmare.Föredragande statsrådet anför attställningstagandet till ett centralt aviseringsregisterbör utredas närmare. I samband med detta, menarstatsrådet, bör även frågor som hänger sammanmed kopplingen till SPAR kunna utredas. Vi villmed anledning av detta anföra följande.SPAR-registret bygger på uppgifter sominsamlats för helt andra ändamål än försäljning.Med sin mängd av olika uppgifter som kananvändas i olika -- förutsedda och oförutsedda --sammanställningar är ett av de merintegritetskänsliga registren i innehåller en lång rad uppgifterom i princip alla som bor i . Köpare av dessauppgifter är bl.a. flera direktreklamföretag. Vi seringa skäl för staten att bedriva denna typ avkommersiell verksamhet.Data- och offentlighetskommittén (DOK) har iett tidigare framlagt delbetänkande (SOU 1986:46)föreslagit en lagreglering av myndigheternasförsäljning av personuppgifter. Den föreslagnalagen inleds med ett uttryckligt förbud förmyndigheterna att sälja personupppgifter utanriksdagens bemyndigande. Till den föreslagnalagen har utredningens majoritet dock fogat en listamed register från vilka försäljning kan tillåtas.Förslaget innebär att kommer attkunna fortsätta att sälja uppgifter om exempelvisinkomst, personnummer, civilstånd, barn,förmögenhet och adress.Riksdagen bör omgående kunna fatta beslut omatt lägga ned . Vi ser inga skäl förstaten att syssla med den här typen av kommersiellverksamhet. Enligt datalagen är det inte möjligt förprivata företag att bygga upp motsvarande register.Som vi ser det kan det emellertid vara lämpligt attbehålla den del av somtillhandahåller uppdatering av adresser tillmyndigheter. I övrigt bör statens person- ochadressnämnd, som är huvudman för , upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå proposition1990/91:53,2. att vid avslag på yrkande 1 avslårregeringens förslag att ge riksskatteverketregisteransvar för det centralafolkbokföringsregistret,3. att vid avslag på yrkande 1 beslutaratt 12§ första stycket i lag om folkbokföringsregisterfår följande lydelse:I ett lokalt folkbokföringsregister får somsökbegrepp användas uppgifter som avses i 6§ första stycket 1--4 och 7--8 med undantag föruppgift om adoption.,4. att beslutar lägga ned denkommersiella delen av statens person- ochadressregister (SPAR) samt statens person- ochadressregisternämnd.