ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub554 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub554 av och (båda s) Utbildningen till laboratorieassistenter Laboratorieassistentutbildningen innefattar 90 poäng. UHÄ har ett flertal gånger begärt att utbildningen förlängs med poäng. Behovet av att förlänga utbildningen har inte minskat. Den tekniska utvecklingen har gått snabbt från till mycket avancerad automatiserad analysteknik som även omfattar datorisering. Yrkesrollen kräver både humanistiska och naturvetenskapliga kunskaper. Den snabba tekniska utvecklingen samt de nya landvinningarna inom bioteknik och genteknik motiverar behovet av utökade kunskaper. sker intagning från linjer med olika kunskapsnivå vad gäller de naturvetenskapliga och tekniska ämnena. Detta ställer krav på kompletteringsutbildning. För att de redovisade kunskapskraven skall kunna uppnås fordras att utbildningen utökas med 10 poäng. En utökning till 100 poäng innebär också att laboatorieassistentutbildingen jämställs med likvärdiga vårdutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att laboratorieassistentutbildningen bör utökas till 100 poäng.
mot · GD02Ub555 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub555 av m.fl. (c) Utökad sjukgymnastutbildning Utbildning för sjukgymnaster i landet räcker inte till för att täcka behovet inom olika delar av vården. Många utannonserade tjänster förblir obesatta . Det gäller inom olika områden, såväl inom primärvård som långvård, ortoped- och kirurgavdelningar, medicin och rehabilitering för många trafikoffer. Särskilt besvärligt är det att få utbildade sjukgymnaster att söka tjänst inom omsorgsverksamheten. Därmed är det också omöjligt att leva upp till de tvingande skyldigheter som omsorgslagen kräver för bl.a. handikappade. Det har blivit en absurd situation och en stor tragedi för många handikappade, utvecklingsstörda och deras familjer. För att råda bot på den ständiga bristen av sjukgymnaster borde utbildningsplatsernas antal ökas. Eftersom det är brist på sjukgymnaster i borde utbildningskapaciteten utökas i , där det finns kvalificerade lärare och handledare. Praktikundervisning för sjukgymnaster kan lämpligen förläggas vid olika sjukhus i såväl som län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad sjukgymnastutbildning i . () ()
mot · GD02Ub557 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub557 av och (båda s) Turismlinjen beslutade att inrätta en tvåårig, allmän linje för turismutbildning vid högskolorna i , /och . Därmed tillgodosågs i flera väsentliga delar de starka krav som rests av såväl offentliga organ som näringslivets organisationer. På en mycket viktig punkt uppfylldes emellertid inte kraven, nämligen i fråga om att linjen skulle omfatta studier, 120 poäng. Den erfarenhet som vunnits bekräftar dem som tidigare samlades under närmare med tvååriga, lokala utbildningar. Det visar sig således att - 80 poäng - inte ger tillräckligt utrymme för både den ämnesbredd och den ämnesfördjupning som är nödvändig för en teoretiskt och praktiskt betonad utbildning. Därför har högskolorna på samtliga tre orter tvingats att tillgripa en konstruktion med ett tredje år som fristående kurs, vilket är en organisatoriskt och på flera andra sätt otillfredsställande lösning. Hänsynen till såväl de studerande som till arbetsmarknaden kräver en treårig, allmän linje för turism och reseliv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utöka turismlinjen till att omfatta 120 poäng.
mot · GD02Ub558 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub558 Den miljötekniska utbildningen vid högskolan i har en klart markerad profilering mot miljötekniskt inriktad civilingenjörsutbildning och forskning. Sålunda har man landets enda utbildning på civilingenjörslinjerna samhällsbyggnadsteknik och industriell arbetsmiljö. Även inom andra linjer som väg- och vattenbyggnadslinjen läggs stor vikt vid miljöfrågor. I anslutning till utbildningen har en aktningsvärd forskningsorganisation med bl a professurer i restproduktteknik, geoteknik, gatuteknik och fysikalisk miljöteknik. Till de områden som högskolan ägnar stor uppmärksamhet hör dieselavgaser och VA-teknik. antas 30 teknologer till vardera linjen för samhällsbyggnadsteknik och väg- och vattenbyggnad. Mycket starka skäl talar för en utökning av planeringsramen för civilingenjörsutbildningen vid för att möjliggöra en ökning av antalet platser på dessa två linjer. Ett viktigt sådant skäl är arbetsmarknadens efterfrågan som stadigt ökar för denna kategori av civilingenjörer. Ett annat skäl är att de gjorda investeringarna, genom den nuvarande låga dimensioneringen, inte utnyttjas till fullo. Ett tredje är den starka efterfrågan från gymnasisternas sida. Båda dessa linjer i tillhör de allra mest eftersökta civilingenjörsutbildningarna i landet med över tre förstahandssökande per plats. Studenterna kommer från hela landet och de färdigutbildade civilingenjörerna återfinns över hela landet. De två linjerna kommer i sin framtida utformning att än mer än nu omfatta miljöanläggningar som projektering, konstruktion och drift av system för avfallshantering, vattenförsörjning och avlopp. Andra viktiga områden är miljövård hos kommuner och företag, restprodukter och deras återanvändning samt sunda och energisnåla anläggningar och byggnader. I sin anslagsframställning föreslog Högskolan en utökning av antalet nybörjarplatser på väg- och vatten samt linjerna för samhällsbyggnadsteknik med sammanlagt 30 platser /91. UHÄ förde, i sin anslagsframställning, förslaget vidare till regeringen som enda förslag till ökning av civilingenjörsutbildning i landet. UHÄ beräknar kostnaden för /91 till , för /92 till . samt för /93 till . Det är mycket angeläget att utökningen av platserna på de ovan angivna linjerna kan komma till stånd. En utökning av antalet platser på väg- och vatten samt linjerna för samhällsbyggnadsteknik har en stor betydelse för näringslivsutveckling och förnyelse. Det råder stor samstämmighet i samhället om behovet av ökad satsning inom miljö- och resurshushållning. Det är därför nödvändigt med en större tillgång till högre utbildad personal. Utöver vad regeringen föreslagit bör planeringsramen och anslaget D 5 Utbildning för tekniska yrken höjas i enlighet med det ovan redovisade förslag som UHÄ framfört i sin anslagsframställning /91-1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en utökning av planeringsramen för utbildning för tekniska yrken i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att till Utbildning för tekniska yrken för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således 1 . Per-O la () 1989/90 Ub558
mot · GD02Ub560 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub560 av och (båda s) Ökad utbildning inom miljö- och hälsoskyddsområdet Intresset för miljöfrågor har växt snabbt . Statliga och kommunala myndigheter har utökat sin verksamhet inom miljöområdet. Privata företag inser att miljöfrågorna blir allt viktigare. Intresset och kraven från allmänheten ökar. Allt detta är givetvis mycket positivt och ställer höga krav på agerande från och regeringens sida. Det ökade miljöintresset skapar dock en del problem. Ett av dessa är svårigheten att rekrytera kvalificerad personal. Inom miljö- och hälsoskyddssektorn är ett stort antal tjänster obesatta eller besatta med personer utan formell kompetens. kan behovet av utbildad personal bedömas vara mellan 400-600 stycken. De befintliga utbildningsplatserna står inte i proportion till efterfrågan. Vid utbildas 62 personer . Vid högskolan i finns dessutom en utbildning för handläggare inom livsmedelstillsynen. För miljö- och hälsoskyddsinspektörer finns dock bara utbildningen i . Problemen att rekrytera personal är särskilt märkbara i storstadsregionerna, där en allmänt överhettad arbetsmarknad kompliceras av svårigheterna att få tag i en bostad. Dessutom konkurrerar kommunala myndigheter med statliga myndigheter, företag och organisationer om den utbildade personalen. Regeringen har tidigare uppmärksammat problemet med bristen på utbildad personal inom miljösektorn. Man har bl.a. låtit en särskild utredningsman se över hur man på kort sikt ska kunna komplettera utbildningen och hur man () skall ordna utbildningen. UHÄ har med anledning utredningsmannens förslag föreslagit regeringen att utbildningen på kort sikt ska förstärkas med kompletteringsutbildningar om 40 poäng med sammanlagt 90 platser. En av dessa föreslogs förläggas till med inriktning på miljöskyddsfrågor. De övriga skulle dels förläggas till och inriktas på miljöskydd, dels förläggas till . Utbildningen i har inom ramen för UHÄ:s befintliga resurser startats. För att klara det ambitiösa arbete för miljön som beslutats av riksdag och som fullföljs av landets kommuner och landsting, företag, organisationer och enskilda är det på kort sikt av utomordentlig vikt att utbild ningen inom miljö- och hälsoskyddssektorn utökas och sker på fler platser i landet. På krävs dock mera kraftfulla insatser i form av exempelvis en helt ny utbildningslinje. Behoven av insatser inom miljöområdet kommer snarare att öka än minska . Det internationella miljösamarbetet blir allt viktigare och kommer att kräva insatser av väl utbildade personer. I vårt biståndssamarbete har värnet av miljön gjorts till ett eget mål. Detta ställer också stora krav på speciella utbildningsinsatser inom miljöområdet. Det är därför nödvändigt att en strategi redan nu utarbetas för hur miljöutbildningen skall utvecklas . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av snabb utökning av utbildningen inom miljö- och hälsoskyddssektorn, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en strategi för miljö- och hälsoskyddsutbildningen på . () () 1989/90 Ub560
mot · GD02Ub561 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub561 av och (båda m) Den högre konstnärliga utbildningen I årets budgetproposition anges att den översyn av den konstnärliga utbildningens villkor och betydelse som inleds bör följas upp med en mera djupgående översyn av den konstnärliga utbildningen inom högskolan. Därvid anförs bl.a. att det är angeläget att göra en jämförelse mellan likartade utbildningar vid olika högskoleenheter. Man skall då få en bättre uppfattning om på vilket sätt utbildningen bedrivs och hur resurserna utnyttjas vid de olika enheterna. Det är värdefullt att en sådan utredning kommer till stånd. Också inom det konstnärliga området är en väl fungerande utbildning ofta en förutsättning för framtida yrkesverksamhet som just de konstnärliga utbildningslinjerna måste ge möjlighet till variation och profilering av utbildningens inriktning och utformning. Konstnärlig utbildning ges emellertid inte bara vid högskolan. I finns ingen konsthögskola. Av tradition har många sydsvenska konstnärer fått sin utbildning vid i eller vid Forumskolorna i . Genom restriktioner i antagningen av utländska studerande i har Forumskolornas betydelse för en högre konstutbildning i ökat. Utbildningen där, vilken som vid konsthögskolorna är femårig, torde vara helt jämställd med högskoleutbildning. drivs av stat, landsting och . Målet är att ge en grundlig yrkesutbildning inom grafik, målning och skulptur. Eleverna på Forumskolorna har som regel en 13-årig förutbildning som förutsättning för antagning. De sökande är ca 250300. Till målaroch skulpturskolan antas 59 elever och grafikskolan tar in 2-5 elever . Sammanlagt har skolorna 60 elever. Statsbidraget till Forumskolorna går över folkhögskoleanslaget. En översyn av den högre konstnärliga utbildningen måste enligt vår uppfattning också omfatta utbildningen vid Forumskolorna. Skolorna är de enda i som ger en med konsthögskolorna fullt jämförlig utbildning och det vore orimligt att genomföra en utredning av det slag som föreslås i budgetpropositionen utan att Forumskolorna tas med i det utredningsuppdrag som aviseras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Forumskolorna i bör medtas i aviserad utredning om den högre konstnärliga utbildningen. () () 1989/90 Ub561
mot · GD02Ub562 · 1990-01-23 00:00:00 — 1989/90: Ub562 av och (båda c) Receptarie- och apotekareutbildning Vid i utbildas 80 receptarier och 80 apotekare. Genom kompletteringsutbildning utbildas också ca 220 receptarier (s.k. 40-poängsutbildning) som arbetat som apotekstekniker. Det sammanlagda årliga nytillskottet av farmaceutisk kompetens till den svenska arbetsmarknaden är nu helt otillräckligt. Svensk läkemedelsindustri, den farmaceutiska forskningen samt är huvudsakliga avnämare av utbildade farmaceuter såsom apotekare och receptarier. Behovet av apotekare fördelar sig så att läkemedelsindustri och forskning tar drygt hälften. Utvecklingen är sådan att det med säkerhet kan konstateras att alla avnämare kommer att öka sin nyrekrytering. Den svenska läkemedelsindustrin är framgångsrik också i ett internationellt perspektiv. För att kunna försvara denna position erfordras att behovet av farmaceutisk kompetens kan säkerställas över tiden. När det gäller receptarierna är den helt dominerande arbetsgivaren. av de examinerade receptarierna går till Apoteksbolaget. påtalades ett behov av utbildningen av receptarier om 40 utbildningsplatser . Apoteksbolagets planerade rekryteringsbehov redan tidigt är så omfattande att situationen kan befaras bli ohållbar om inte antalet utbildningsplatser utökas. Bakgrunden till det stora rekryteringsbehovet står att finna främst i de uppgifter som följer av statens avtal med Apoteksbolaget. Samhällets strävan till en ökad egenvård, ett förändrat konsumtionsmönster av läkemedel till följd av befolkningstalens förskjutning mot högre åldrar samt apotekspersonalens ökade engagemang i rådgivning och information kring läkemedelshanteringen är tre viktiga utgångspunkter. Till detta kommer ytterligare väsentliga faktorer, såsom att pensionsavgångarna inom apoteksväsendet kommer att tredubblas och att den lagenliga rätten till föräldraledighet, som fortfarande till övervägande del nyttjas av kvinnlig personal, endast med stora planeringssvårigheter kan tillgodoses. Till skillnad från vad som gällde inför 1980talet föreligger nu ingen arbetslöshet bland farmaceuter. Utöver ovanstående kan konstateras att svensk lagstiftning kräver farmaceutisk examen för behörighet att fullfölja expedition av läkemedel. Någon alternativ rekryteringsväg för apoteksväsendet föreligger alltså inte. Kan inte rekryteringsbehovet tillgodoses hotas helt enkelt säkerheten i läkeme- 1 1 1989/90. Apoteksbolagets långsiktiga personalplan innebär ett behov av nyrekrytering av receptarier och apotekare som ger följande dimensioneringsbehov vid : Av de receptarier som utbildas utgör nytillskottet av personal för Apoteksbolaget 80 . Utvecklingen är emellertid sådant att det med säkerhet kan konstateras att alla avnämare beräknar att öka sin nyrekrytering och att nya avnämare tillkommer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utökad receptarie- och apotekareutbildning. 1989/90 Ub562
mot · GD02Ub563 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub563 av m.fl. (fp) i är en av de förnämsta i norra . Trots detta har den hamnat i strykklass i den statliga budgeten. Detta framgår tydligt av tabellen nedan som visar fördelningen i under I beloppen för ingår kapitaltjänstkostnader (1,95 milj. För de statliga trädgårdarna ingår inte dessa kostnader. En utredning av de har gjorts på initiativ av . Utredningen kan inte läggas till grund för förhandlingar eller beslut om verksamheten vid och finansieringen av i . Trots att utredaren kommer fram till att är ett föredöme för de övriga trädgårdarna, så slår man fast att den statliga finansieringen i princip ska vara oförändrad dvs. som fördelningen i tabellen ovan. Detta är oacceptabelt. Det finns ingenting som tyder på att nyttan av i skulle vara mindre än vad som gäller för de övriga trädgårdarna. En sådan analys saknas i utredningen. Därför kan man inte dra slutsatsen att i även i fortsättningen ska ha mindre statliga anslag än någon av de övriga universitetsträdgårdarna, trots att den är den mest kompletta i . Utredaren påstår felaktigt, att inte är beredd att ändra huvudmannaskapet. har 1985 och återigen 1989 föreslagit att staten ska ta ett större finansiellt ansvar för verksamheten och därmed är kommunen också villig att diskutera delat huvudmannaskap, bl.a. har stiftelseformen föreslagits. Det vore rimligt att staten med tanke på trädgårdens nationella och internationella betydelse åtminstone tog halva ansvaret för trädgården. I budget bör det klart framgå vilka pengar som är avsatta för . Regeringen bör komma med ett sådant förslag till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering och huvudmannaskap vad gäller . () () () 1989/90 Ub563
mot · GD02Ub564 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub564 av () Det s.k. LIF-anslaget fattade 1987 beslut om att inrätta en 4-årig internationell ekonomlinje. Denna skulle till största delen finansieras genom minskning av platser i den allmänna ekonomlinjen. Denna är dock bara lång. Extra kostnader skulle därför uppkomma för den nya linjens fjärde år vilket infaller 1990/91. fattade beslut om att öka antalet platser på den internationella ekonomlinjen i med 30 platser. På samma sätt kommer även här att uppstå extra kostnader fast i detta fall dvs. 1991/92. har det alltid ingått i planeringsförutsättningarna att tagit det ekonomiska ansvaret för de reformer man fattat beslut om. I årets budgetproposition har regeringen gått ifrån denna princip och föreslår att själv skall stå för kostnaderna för reformen. De skall täckas inom anslaget för lokala och individuella linjer och fristående kurser (LIFanslaget). Denna metod används också för att finansiera en annan reform nämligen påbyggnadslinjen i socialt arbete som fattade beslut om och som startade hösten . anslog medel för första årets utbildning men inte för . I budgetpropositionen saknas även här medel avsatta. Återigen ska LIF-anslaget användas och verksamheten minskas. LIF-anslaget är centralt för högskolans grundläggande utbildning. Alla utbildningsbehov utöver allmänna linjer skall kunna tillgodoses ur detta anslag. Det gäller lokala linjer, påbyggnadslinjer men framför allt fristående kurser. Dessa skall bl.a. tillgodose behov av kvalificerad fortbildning och vidareutbildning, vilka är av strategisk betydelse för utveckling av näringsliv och offentlig sektor. Den kompetens som har måste föras ut i samhället i övrigt. Det ökade kravet på internationellt samarbete understryker också behovet av ökade satsningar på fria kurser. Inom LIF-anslagets ram skall också möjligheter ges för studerande att fritt få kombinera kurser utanför linjesystemet efter egna önskemål till en examen. Det har stor betydelse för att universitetsutbildade skall svara mot den mångfald av kunskapskrav som ett föränderligt arbetsliv ställer. Det måste finnas utrymme för annorlunda och friare ämneskombinationer. Det är också här som dynamiken och flexibiliteten i grundutbildningen ligger. föreslår regeringen att vi skall minska verksamheten på detta område, vilket är olyckligt i sig. Det slår dessutom framför allt mot kvinnor, eftersom dessa i högre grad läser på enstaka kurser och LIF-anslaget främst avser hu Det är oacceptabelt att i efterhand finansiera reformer som fattat beslut om utifrån andra planeringsförutsättningar. Detta bör ges regeringen till känna. Finansiering av de ovanstående relaterade utbildningarna bör inte ske genom LIF-anslaget utan genom en omfördelning inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av vissa utbildningar på . 1989/90 Ub564
mot · GD02Ub566 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub566 av () Bibliotekarieutbildningen i Sedan höstterminen 1987 har pågått en försöksverksamhet med utlokaliserad bibliotekarieutbildning till . Huvudman är högskolan i . Redan vid intagningen 1987 av studerande - många kvinnor och vuxenstuderande - fanns drygt 200 sökande till 30 platser. Det finns enligt min mening starka skäl för att nu omvandla utbildningen till en permanent verksamhet. Försöksverksamheten bör upphöra. Redan för /90 föreslog UHÄ dels en förändring av utbildningen och dels en finansiering av en utlokalisering från till . Förslaget gällde 30 studerande inom bibliotekarielinjens 80-poängsvariant. I budgetpropositionen 1989/90 fördes ej förslaget fram och för /91 saknas överhuvudtaget en antydan om en permanent utbildning till . All erfarenhet av den utbildning som bedrivits i för blivande bibliotekarier visar positiva konsekvenser. Mindre bibliotek i inland har genom denna utbildning kunnat få adekvat utbildad personal med kunskaper som har stimulerat kultur och utveckling på berörda orter. Ett bra bibliotek med kunnig personal är en tillgång även för den norrländska bygden. Rekryteringsproblemen har varit stora. Andra fördelar med att förlägga utbildningen permanent till är tillgången till med dess universitetsbibliotek, som en resurs i utbildningen. Det finns även ett varierat utbud av linjer och enstaka kurser inom samtliga utbildningssektorer för den som vill fördjupa sina kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bibliotekarieutbildningen varaktigt etableras i .
mot · GD02Ub567 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub567 av () Logopedutbildning till Behovet av utbildade logopeder har vuxit starkt det senaste årtiondet. Problemet ställdes på sin spets i och med att regeringsrätten fastslog att psykiskt utvecklingsstörda enligt lagen om särskilda omsorger skall ha förtur vid behandlingen av logoped. Detta väckte upprörda känslor hos andra handikappgrupper. Det är ju många som i sin habilitering och rehabilitering har stort behov av hjälp från logoped. Detta aktualiserade på nytt behovet av utökning av logopedutbildning i . har 48 studerande antagits till logopedlinjen i högskolan . Linjen är förlagd till , och . saknar helt denna utbildning. Universitets- och högskoleämbetet har dessutom föreslagit att logopedutbildningen skall förlängas till och att detta skall ske genom oförändrad ram. Resultatet skulle bli att ca sex färre studerande kan antas och examineras . Landstingen i norra regionen ser med oro på denna utveckling, som ytterligare skulle försvåra möjligheterna att rekrytera logopeder till norr. Det är särskilt svårt att rekrytera logopeder i de norra länen - ett förhållande som i och för sig gäller på många specialistyrken. Inom landstingen i , och står åtta tjänster vakanta och de har behov av ytterligare 10 logopedtjänster. Även inom övriga län föreligger svårigheter med rekrytering - speciellt inom sociala ansvarsområden, t.ex. inom omsorgen för de psykiskt utvecklingsstörda, de som enligt regeringsrätten nu skall åtnjuta förtur till logopedhjälp. Som exempel kan nämnas att i fanns 1988 en logoped per 75 000 invånare medan genomsnittet i var en per 20 000 invånare. Behovet är störst i norra sjukvårdsregionen och ett väl beprövat recept för att tillgodose efterfrågan är att förlägga utbildningen till bristområdet. Därför bör en ny utbildning nu förläggas till , ett krav som även framförts av landstingsförbundet. Kompetensen vad gäller medicinska ämnen, psykologi och fonetik finns redan vid i . Möjligheterna att starta utbildningen synes därför goda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att förlägga logopedutbildning till . 1989/90 Ub567