mot · GD02Jo26 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo26 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Kunskapen om miljöproblemens komplicerade orsakssamband är, trots betydande forskningsinsatser, ännu inte tillräcklig. För att åtgärda redan uppkomna miljöskador och undanröja nya miljöhot fordras en intensifierad forskning. Miljöproblemens globala karaktär ställer ökade krav på internationellt samarbete, inte minst inom forskningsområdet. I hela västvärlden pågår en snabb utveckling mot ökad miljöhänsyn. Det är av största vikt att aktivt tar del i detta arbete. Lagstiftningen måste förändras på ett sådant sätt att miljöskyddet förbättras. pågår en översyn av den svenska miljölagstiftningen. Mycket tyder på att de miljörättsliga frågornas betydelse kommer att öka. Vi anser därför att en professur i miljörätt skall inrättas. måste de gränsöverskridande luft- och vattenföroreningarna komma under en ökad folkrättslig reglering. Behovet av forskningsinsatser kring den internationella miljörätten kommer därmed att öka. Miljöaspekterna har uppmärksammats i allt större utsträckning. Detta gäller inte minst forskningsinsatserna inom de areella näringarnas sfär. Kunskapen om miljöförstöringens inverkan på olika biologiska system måste fördjupas. Forskningsverksamheten vid måste även fortsättningsvis genomsyras av olika miljöaspekter. Detsamma gäller forskningen inom fiskeriområdet. behöver, liksom alla andra länder, en fri forskning. Den fria forskningen skall utgå ifrån det vetenskapliga behovet. Såväl mångfald som kvalitet måste prägla forskningsverksamheten. Vissa av de prioriteringar som regeringen gör i propositionen har tydliga politiska förtecken. I förlängningen finns en risk för att forskningen begränsas och blir ensidig. Det finns också en uppenbar risk att den politiska styrningen resulterar i direkt felaktiga prioriteringar, som aldrig hade gjorts om verksamheten hade vilat på en stabil vetenskaplig grund. Den politiska styrningen av forskningen måste därför minimeras. För att stärka den fria forskningen föreslår vi att sektorsorganens roll to- Mot. 1989/90 nas ned till förmån för en förstärkning av fakulteter och forskningsråd. För Jo26 att förbättra förutsättningarna för forskningen måste rollfördelningen bli tydligare. Utöver forskningsråden erhåller som exempel både och FoU-medel. disponerar medel för viss livsmedelsforskning. Även och statens energiverk disponerar FoU-medel. Forskningsverksamheten blir på grund av denna rikhaltiga flora av olika organ svår att överblicka. Forskningsverksamheten blir lidande på grund av dessa brister i organisationen. Ytterst är det dock samhället som förlorar; en bättre organisation hade på ett mer effektivt sätt tillgodogjort sig de statliga medlen. I moderata samlingspartiets partimotion angående forskning redogörs för partiets övergripande inställning till den svenska forskningen. För att kunna driva en framgångsrik forskningsverksamhet fordras ändamålsenlig utrustning. har anskaffningen av utrustning till vårt lands universitet och högskolor blivit kraftigt eftersatt. För att råda bot på dessa problem föreslår vi i vår partimotion att 500 milj. kr. anvisas för ersättning och nyanskaffning av utrustning. I partimotionen föreslås dessutom att ytterligare 50 milj. kr. anvisas för nästa budgetår för inrättande av doktorandtjänster. Miljöproblemens globala karaktär nödvändiggör ett förbättrat internationellt forskningssamarbete. Ett utökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte på miljöområdet är därför av avgörande betydelse. Runt om i världen pågår ett intensivt arbete för att klarlägga miljöproblemens komplicerade orsakssamband. Betydande ansträngningar görs i de industrialiserade länderna för att finna miljöanpassad teknik och åtgärda redan uppkomna miljöskador. måste aktivt ta del i detta arbete. EG:s forskningsprojekt - främst EPOCH och STEP- har stor betydelse för miljöutvecklingen i hela . deltar i dessa projekt. Det är dock värt att notera att som icke-medlemsland inte får samma inflytande som medlemsländerna i dessa projekt. Inom EG finns långt framskridna planer på att bilda en europeisk miljövårdsorganisation - (). bör enligt vår mening skyndsamt söka medlemskap i . En rad länder har förändrat sin lagstiftning i riktning mot ökad miljöhänsyn. Det är angeläget att följer denna utveckling. För att förstärka den miljörättsliga forskningens position anser vi att en professur i miljörätt skall inrättas. Den miljöpolitiska utvecklingen visar entydigt att miljöfrågornas inriktning blir allt mer internationell. Förhållandet mellan en nations ansvar för skadliga emissioner och en annan nations rätt i fall av mottagande av miljöskadliga nedfall måste komma under ökad folkrättslig reglering. Därmed framkommer behovet av kompetens i i internationell mil- Mot. Regeringen bör förbereda inrättandet av en professur i internationell Jo26 miljörätt och återkomma till med förslag härom så snart behovet klarlagts och resurserna inventerats. Vi har i tidigare motioner betonat att aktivt måste följa miljöutvecklingen i omvärlden och dra lärdom av de framsteg som gjorts och görs. Enligt vår mening bör en fristående expertgrupp inrättas, vars syfte skall vara att noggrant följa den internationella utvecklingen på miljöområdet. Ett internationellt miljöstudier, INSTRA, har bildats i . INSTRA drivs i stiftelseform och kommer att samla in och analysera vetenskapliga uppgifter på miljöområdet. Tillskapandet av INSTRA är mycket positivt. Vi anser att regeringen skall återkomma till med förslag på hur INSTRA:s verksamhet kan stödjas. Betydelsefulla insatser på miljöforskningens område utförs av stiftelsen . Finansieringen sker till av näringslivet och med av staten. Nuvarande ramprogram gäller för tiden - . Det vore en fördel för att ramprogrammets tidsperiod sammanfaller med forskningspropositionens och att en kortfattad beskrivning av IVL:s insatser och planerade forskningsprogram ingår i forskningspropositionen. Enligt vår mening bör nästa ramprogram för IVL därför bli tvåårigt och sträcka sig till för att därefter återgå till att bli treårigt och sammanfalla med forskningspropositionen. Reaktorhaveriet i Tjernobyl åskådliggjorde inte bara den undermåliga kärnkraftstekniken och reaktorsäkerheten i , utan Tjernobyl visade framför allt att olika miljöskadliga föroreningar kan spridas mycket långa sträckor. Utsläppen från Tjernobyl var lätta att detektera och källan lokaliserad. Det är betydligt svårare att lokalisera källorna till de hundratusentals ton försurande ämnen och andra miljögifter som faller ned över . En stor del av dessa härrör från utlandet. Som exempel kan nämnas att det 1986 föll ned svavel i . Endast härrörde från inhemska källor. av svavelnedfallet i kommer från . Två tredjedelar av kväveutsläppen kommer från , och . Nedfallet av försurande ämnen och emissioner av andra miljöskadliga föroreningar påverkar givetvis miljön i stor utsträckning. Marken, sjöarna och skogen drabbas liksom alla andra biologiska system. har en omfattande markinventering i samarbete med riksskogstaxeringen verkställts av . har ställt medel till förfogande. 1983-1987 utfördes den senaste markinventeringen som omfattade drygt 23 000 provytor. Genom dessa markundersökningar disponerar ett unikt material som kan användas för att t.ex. undersöka radioaktivitet eller förekomst av olika miljögifter i jorden på olika ställen under olika tider. De kommande förhandlingarna om gränsöverskridande luftföroreningar inom i regi kommer att utgå från kritiska belastningsgränser i de skilda länderna. För att fastställa dessa gränser kommer det svenska markinventeringsmaterialet att vara ovärderligt för att internationellt bestämma belastningsgränser för kväve, svavel, tungmetaller etc. Nästa markinventeringsomgång är planerad att äga rum 1993-1997. Det är viktigt att redan nu planera medelstilldelning för detta viktiga projekt för att på vetenskapligt tillfredsställande sätt kunna följa de förändringar som sker i markmiljön. Uppföljningen av tidigare gjorda insatser måste ses som en viktig investering för framtida forskning på en rad områden. bör redan nu få i uppdrag att planera för nästa investering. Detta bör ges regeringen till känna. En betydelsefull insats på skogs-, jordbruks- och miljöforskningens område utförs av . Till största delen finansieras verksamheten av fonder och av ett mindre statsanslag om . för /91. Statsanslaget finansierar två och fonder tre forskartjänster. Det vore rimligt att finansiera samtliga dessa tre tjänster med statsmedel. Vi föreslår därför att anslaget räknas upp till 1,1 milj. kr. för nästa budgetår. Flera skäl talar för ökade insatser på skogsforskningsområdet, inte minst i . pågår uppbyggnaden av ett större sådant projekt i samarbete med SLU och skogsnäringen. Miljöskäl talar för en kraftfull utveckling av denna forskning . Det råder politisk enighet om att stora åkerarealer måste användas till annat än livsmedelsproduktion. Mycket talar för att delar av den areal som varaktigt skall föras ur livsmedelsproduktion kommer att beskogas med olika träslag. Det är angeläget att denna omställning görs på ett förnuftigt sätt och att olika miljöaspekter beaktas. Den nya livsmedelspolitiken kan därför komma att ställa krav på intensifierade forskningsinsatser, inte minst vad det gäller anläggande och skötsel av nybeskogade arealer. Den svenska havsforskningen berör stora områden då den svenska kusten och de svenska vattnen sträcker sig från norra till . Förutsättningarna varierar mellan olika områden. därför vara svåra att jämföra. med sitt bräckta vatten, vars salthalt Mot. avtar ju längre norrut man kommer, har särskilda förutsättningar för liv och Jo26 stora behov av vattenbyte för att de arter som finns skall överleva och reproduceras är klart fastlagt. De stora utsläppen av gifter och föroreningar har även haft en negativ verkan på djur och fiskbestånd och gör det därmed ännu angelägnare att har friskt, rent saltvatten för den förnyelse som krävs av vattnet i . Det krävs därför forskning över hela området. Verksamheten måste samordnas och det internationella samarbetet stärkas. Det finns centra för grundläggande forskning och miljöövervakning. De är knutna till universiteten i , och . Regeringen föreslår i propositionen ökade ekonomiska resurser och dessutom medel för nya byggnader vid och . Därutöver bedrivs havsforskning i regi vid havsfiskelaboratoriet i som fått en uppryckning genom tillkomsten av nya byggnader. En bättre samordning av denna forskningsverksamhet skulle innebära stora vinster såväl kostnadsmässigt som arbetsmässigt. Enligt vår mening bör frågan om gemensam huvudman för den forskning som rör processer i öppna havet, miljöförändringar, fiskbestånd och djurliv, utredas. Den forskningens båtbehov har diskuterats och utretts . Forskningsfartygen borde kunna utnyttjas betydligt bättre om samordningen fungerade bättre. Även om det finns lämpliga båtar som är havsgående och sådana för bruk inomskärs är detta inte tillräckligt. Propositionen tar upp frågan om samarbete med och utan tvekan kan denna göra insatser vad gäller provtagning och liknande som inte fordrar alltför stora arbetsinsatser. Man får emellertid inte i detta sammanhang förbise att främsta uppgifter är att övervaka svensk fiskezon och förhindra olaga utländskt fiske samt se till att lagar och fiskeförordningar följs. En outnyttjad resurs är i detta sammanhang den svenska fiskeflottan, vars erfarenhet och kunnighet borde vara värdefulla för svensk havsforskning. Det är ganska självklart att havsforskningen är knuten till universiteten. Avvägningen mellan olika forskningsprojekt och nödvändiga prioriteringar bör den som har det övergripande ansvaret göra. Klart är att delvis samma forskning kan bedrivas på flera ställen med olika geografiska betingelser. Den praktiska styrningen av forskningen kan dock ifrågasättas. Detta gäller bl.a. huvudmannaskap för havsfiskelaboratoriet i . Ett statligt verk som har ett visst ansvar för en näring kan lätt missbruka sin ställning och rikta forskningen utan att iaktta den objektivitet som krävs för att forskningsresultaten skall bli trovärdiga och användbara utanför verkets egna intressen. Enligt propositionen har inte kunnat finna möjligheter till en samordnad användning av forskningsfartygen, och man har därför inriktat sig på . Detta ställningstagande innebär att möjligheten för andra forskare än havsfiskelaboratoriets att utnyttja forskningsfartyget har minskat samt att Lysekilslaboratoriet ej har möjlighet att utnyttja de fartyg som finns på stationerna och och de övriga båtar universiteten för- Mot. Detta förhållande understryker än mer behovet av att samordna Jo26 forskningen under en huvudman. Den uppläggning som propositionen har överensstämmer inte med vårt tidigare förslag om hur renforskningen skall organiseras. Vi vänder oss trots det inte mot propositionens förslag . Vi förutsätter dock att renforskningen organiseras så att ett centrum för renforskning kan upprättas. Eftersom det inte är vare sig möjligt eller rimligt att dimensionera renforskningen på så sätt att denna ensam kan svara för all forsknings- och försöksverksamhet inom området är det naturligt att knyta an till de forskningsresurser som finns inom universitet och högskolor. En väsentlig uppgift för renforskningen blir att utöver egen verksamhet i kontakt med anknytande institutioner initiera och samordna forsknings- och försöksinsatser av värde för rennäringen. Vi anser att renforskningen skall lokaliseras till och Röbäcksdalen med en fältverksamhet som bygger på dessa ovan angivna förutsättningar. Det synes därför angeläget att i samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen ånyo hos regeringen begär att förslag framläggs beträffande renforskningens lokalisering och resurser för forskningen. Det som måste till är inte ytterligare utredningar utan utarbetande av ett konkret förslag för att kunna utnyttja den basorganisation och det kunnande på ett antal närliggande områden som i egenskap av universitetsstad kan erbjuda. Renforskningen behöver förutom kontorslokaler ett grovlaboratorium och frysutrymme i - i första hand Röbäcksdalen. Dessutom behövs för fältverksamheten investeringar i form av fast och mobil utrustning. Det är också nödvändigt med ekonomiska resurser för personal- och resekostnader. Personalkostnaderna påverkas i hög grad av renforskningens lokalisering genom att vissa personalkategorier kan resp. inte kan samutnyttjas. Det gäller laboratoriepersonal, administrativ personal resp. vaktmästeri- och städfunktioner. En lokalisering till medför genomgående lägre kostnader härvidlag. Vi föreslår därför att redan nu klart uttalar sig för etablerandet av ett centrum för renforskning förlagt till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till förbättrad organisation av forskningsverksamheten i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag om hur verksamheten vid det internationella () kan stödjas. [att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i miljörätt skall inrättas,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur i internationell miljörätt,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om löptiden för IVL:s ramprogram, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det framtida behovet av markinventering, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade insatser på skogsforskningsområdet, 6. att till Miljöforskning för /91 anvisar ett med . förhöjt reservationsanslag för finansiering av verksamhet vid i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en gemensam huvudman för svensk havsforskning samt att denna nya huvudman övertar roll som huvudman för den forskning som bedrivs vid havsfiskelaboratoriet i , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering och resurser för forskning inom rennäringen. () () () () () 1 1989/90:Ubl35 gotab 96310, 1990