ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo404 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo404 av och (båda fp) Laxfond Med syfte att främja näringsliv, sysselsättning och rekreationsmöjligheter i Vänerlänen pågår ett omfattande arbete för att bevara och utveckla bestånden av unika stammar av lax och öring. Förutsättningar för en betydande utveckling av sportfisket och förbättrade villkor för yrkesfisket skall därigenom skapas. På initiativ av länsstyrelserna i , och har efter grundliga förberedelser en försöksverksamhet genomförts i samarbete mellan länsstyrelserna, kommunerna och landstingen samt , turistråd och de regionala turistråden. har stiftelsen bildats av kommunerna vid och länsstyrelserna i de tre Vänerlänen för att fullfölja projektet. I stiftelsens styrelse ingår utöver stiftarna även representanter för sportfisket och yrkesfisket samt näringslivet i . Stiftelsens verksamhet baseras på ekonomiska bidrag från stiftarna och av landstingen i och . För att åstadkomma en finansiering av verksamheten på behöver stiftelsens fond tillföras ytterligare ca 90 milj. kr. Driften bedöms då kunna finansieras med avkastningsmedel. Övervägande bör ske om statlig medverkan i finansieringen. Bland lämpliga medfinansiärer är berörda kommuner och landsting samt näringsliv och organisationer. Det bör också övervägas huruvida det är lämpligt att underlätta stiftelsens fonduppbyggnad genom att bevilja stiftelsen skattebefrielse. Det är även av stort intresse att få till stånd försöksverksamhet med laxfiskeavgift i . För att utveckla sportfisket i har även föreslagits att den ansökan om särskilda projektmedel för en turistsatsning på sportfisket i som turistråd lämnat till regeringen behandlas skyndsamt. Regeringen bör därför nu föreslå lämpliga åtgärder för att stödja Laxfond . I syfte att på lämpligt sätt förbereda sådana åtgärder bör enligt vår uppfattning regeringen ställa en särskild förhandlare till förfogande, på sätt som skett i liknande fall. Denne kan ha till uppgift att genomföra förhandlingar med näringsliv samt kommuner och landsting i i syfte att samordna arbetet med de olika förslagen och parterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till Laxfond . 1989/90 Jo404
mot · GD02Jo407 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo407 av och (båda s) Längs våra kuster pågår ett nätfiske som utförs av icke yrkesfiskare och som har tagit yrkesmässiga proportioner. Detta fiske utarmar beståndet av vandringsfisk och yrkesfiskarna får svårigheter med avsättning av sina fångster. Genom att begränsa fiskredskap till en längd av högst per icke momspliktig yrkesfiskare skulle detta okontrollerade fritidsfiske hållas på den nivå som var tänkt från början, alltså ett husbehovsfiske. Dessutom bör en fiskevårdsavgift lösas av fiskare med rörligt fiskredskap. För att fisketillsynsmyndigheterna lätt skall kunna kontrollera att fiskelagstiftningen efterlevs inom fritidsfisket med rörligt redskap, bör ett enkelt kontrollsystem införas. I vårt grannland fungerar ett system som skulle kunna användas här i ; när fiskevårdsavgiften inbetalas till länsfiskenämnden sänder fiskenämnden fritidsfiskaren två brickor med ett registreringsnummer. Brickorna skall ha olika färg . Brickorna skall fästas väl synligt på vakaren som utmärker fiskeredskapets början och slut. Genom registreringsnumret skall via en förteckning få fram fiskarens namn. För att inte systemet skall kunna missbrukas genom att man löser fiskevårdsavgifter i olika fiskande personers namn, bör i föreskrifter sägas att utestående redskap endast får vittjas av den person som är registrerad på brickan. Vidare bör fastställas att nät ej får utsättas parallellt med land utan skall placeras vinkelrätt mot land. Detta skall gälla ett avstånd inom från land. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nätfiske. () () 1 1989/90.
mot · GD02Jo408 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo408 (båda m) Under har vi motionerat om en successiv avveckling av trålfisket i . Skälen för detta blir starkare . hoppas vi på att jordbruksutskottet skriver ett tillkännagivande som blir beslut. Det kan inte vara rimligt att överlåta ställningstagandet till - även om tillstånd till trålfiske hör till dess kompetensområde - när det visat sig att handläggare inte vill ta hänsyn till omständigheterna. Trålfisket innebär en paradox. som Stiftelsen sätter ut några hundratusen smolt , bedrivs trålfisket efter siklöja som är laxens näringsbas. I fjolårets motion (1988/89:415) beskrev vi motionärer de faktorer som bestämt talar för en avveckling. Vi konstaterar naturligtvis också att en handfull yrkesfiskare i södra bedriver trålfisket de tider då tillstånden medger, och att dessa yrkesfiskare har vissa inkomster från trålfisket. Vi motionärer tar hänsyn till detta när vi föreslår en successiv avveckling. Laxfond är ett stort projekt som kommer att få starkt positiv betydelse även för yrkesfiskare vid . Trålfisket efter siklöja kommer att kunna ersättas av bl.a. ett mera givande laxfiske och den omfattande turismnäring som förutsätts ge goda utkomstmöjligheter åt företagsamma personer, exempelvis dagens yrkesfiskare. I riksdagsmotioner om Laxfond poängteras att även yrkesfiskare ska ha glädje av projektet. Trålfiske kan omöjligt ses som en naturlig fiskemetod i en insjö. När tillstånd gavs skedde det på dispens och som en försöksverksamhet. Bakgrunden var svartlistningen av bl a gädda i , och yrkesfiskare skulle då ges nya möjligheter . Det är länge, länge sedan svartlistningen upphörde. Men försöksverksamheten med trålning fortgår. Vi motionärer har i varje fall inte kunnat få besked om att någon permanentning av verksamheten beslutats. Vi hoppas naturligtvis att så inte sker. Det är högt att trålningsverksamheten avslutas - gärna med en redovisning av försöksverksamheten. Stiftelsen skriver i en PM daterad att hade väntat sig en mer restriktiv hållning till trålningstillstånd än vad visat. För Laxfonden är trålningsverksamheten psykologiskt tungt belastande då finansiärer kan tveka inför smoltutsättningar i vatten där trålning tillåts. Då trålning är helt inriktad mot siklöja medför verksamheten även ökad konkurrens om laxens näringsbas. Avvecklingen kan göras successivt genom att inskränkningar görs i tillstånden. Vi finner det nödvändigt att ingriper i ärendet och ger sin viljeyttring till regeringen som då har att ge direktiv till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de negativa följderna av trålfiske i och angelägenheten av att verksamheten avvecklas. () () 1989/90 Jo408
mot · GD02Jo409 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo409 En av basnäringarna i utgöres av fiske och fiskberedning. Det är givetvis fiskeresurserna i som bidragit till detta förhållande. Den fortlöpande miljöförstöringen i är emellertid oroande för framtiden. En gynnsam utveckling av näringen kräver att den resurstillgång som Österjön utgör för svenskt och blekingskt fiske kan bibehållas och utvecklas. En stor andel av västkustfiskarena utnyttjar i allt högre grad detta vatten också för sin försörjning. har man från till och med bidragit med stöd till ett antal fiskare i för att dessa på grund av miljöproblemen i västerhavet ska kunna flytta sin fiskeverksamhet till . har i sina anslagsäskanden begärt medel för inrättande av ett Östersjölaboratorium. Med beaktande av Östersjöfiskets stora betydelse är det viktigt att denna form av forsknings- och utvecklingsresurser ställs till förfogande. En kontinuerlig uppföljning av fiskbeståndet i är också en betydelsefull åtgärd. Ett Östersjölaboratorium bör etableras i anslutning till problemområdet. Med hänsyn till dominerande ställning vad beträffar östersjöfisket bör därför ett sådant laboratorium företrädesvis byggas upp i detta län. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av ett Östersjölaboratorium i .
mot · GD02Jo410 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo410 av () Gullspångslaxen Det moderna industrisamhället har en klar tendens att vilja reducera den genetiska mångfalden. Vi ser ett tydligt tecken på detta i situationen för de svenska laxbestånden. i världen för inte helt länge sedan kunde vi tala om en lång rad olika laxar beroende på var de lekte. Skaran är decimerad. Detta är en utarmning av det levande och det gäller att ta vara på de tillfällen som återstår för att rädda de specifika laxsorter som finns kvar. I har vi den specialitet som internationellt kallas The big Swede eller Gullspångslaxen. Den är hotad men det har drivits ett räddningsprojekt mellan och för att bygga en fiskvårdsanläggning för att klara Gullspångslaxen för framtiden. Anläggningar av detta slag är inte billiga. Totalt är den kostnadsberäknad till 40 milj. kr. och därtill kommer driftskostnader på 1,5 till 2 milj. kr. Detta är inte bara en regional angelägenhet utan i hög grad en nationell sådan. Därför finns det all anledning att bringa frågan till kännedom. Det vore lovvärt om skulle kunna se till att kunna täcka driftskostnaderna för denna viktiga anläggning. Frågan faller inom jordbruksutskottet, som har möjligheter att inhämta den fulla kunskapen genom att kontakta i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om driftkostnaders täckande för fiskvårdsanläggningen för att rädda Gullspångslaxen.
mot · GD02Jo411 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Jo411 av () Svartlistning av vätterrödingen Tack vare mätningar av har allmänheten uppmärksammats på att den läckra vätterrödingen tyvärr innehåller mycket höga halter av dioxiner. Man har mätt upp till 80 pg (pikogram) dioxiner () per gram fisk. Detta är extremt höga halter och innebär att rödingen är otjänlig som människoföda om man vill följa de rekommendationer som () har utfärdat. Det innebär att det högsta dagliga intaget av dioxiner är 1-5 pg per kilo kroppsvikt. När man gör bedömningar av vad man kan äta måste man också beakta att inte är den enda dioxinkällan i vårt samhälle. Dioxinarbetsgrupp har konstaterat att vi alla bara genom olika former av mjölkfett får i oss upp till 20 pg per dag i genomsnitt. Det är också så att dioxinerna är fettlösliga och att de har långa biologiska halveringstider och det innebär att de lagras i fettvävnader och kan frigöras från depåerna. Detta är klart tydligt vid amning när det visar sig att de späda barnen från början får i sig mycket stora mängder dioxiner. Vi förgiftar med andra ord våra barn. För att vätterröding skall kunna vara garanterat ätlig för alla utan begränsningar måste dioxinhalterna i rödingen ner under 5 pg per gram fisk. Så länge det inte är så måste vätterrödingen vara svartlistad och de som har sin bärgning från fiske av i måste hållas ekonomiskt skadeslösa av den part som förorenar. Den stora nu kända dioxinkällan i är Aspa Bruk med sin klorblekning av pappersmassa och det är då naturligt att det är ägarna av Aspa Bruk som ekonomiskt måste kompensera rödingfiskarna. Det ideella skadestånd som konsumenterna borde ha rätt att utkräva för förlorade njutningar och oro kan inte värdesättas och därför inte ges ett underlag för utbetalande av skadestånd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vätterröding svartlistas till dess de genomsnittliga värdena för dioxiner i rödingen håller sig under 5 pg dioxin () per gram fisk, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fiskarna av runt skall hållas ekonomiskt skadeslösa av förorenaren och att underlaget för beräkningen skall vara de normala fångsterna som har rapporterats . 1989/90 Jo411
mot · GD02Jo413 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo413 av m.fl. (s) Lokalisering av ett Östersjölaboratorium I samband med behandlingen av betänkande JoU 1987/88:4 beslutade att frågan om inrättande av ett Östersjölaboratorium skulle utredas med inriktning i första hand på forskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Både utskott och riksdag var eniga om att utbyggnad av Östersjölaboratoriet inte skulle innebära någon resursminskning vid övriga laboratorier, utan det skulle vara en utökning. beslut innehöll inget ställningstagande till var Östersjölaboratoriet skulle vara placerat. Vid behandling av jordbruksutskottets betänkande JoU 2 1989/90 beslutade följande: Utskottet upprepar sitt tidigare ställningstagande, att regeringen särskilt bör prioritera de krav som ställs på ökad forskning och undersökningsverksamhet för att bättre klarlägga förutsättningarna för ett fortsatt aktivt fiske i . Vad utskottet anfört med anledning av motionen i berörd del bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Eftersom det är vår förhoppning att förslag i denna fråga snart framlägges vill vi motionärer aktualisera som lokaliseringsort. Det är inte bara den naturliga placeringsorten utan har också de bästa förutsättningar för ett laboratorium. har ett omfattande samarbete med inom olika områden av fiskenäringen. Där finns också en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen tillgodo. För att forsknings- och utvecklingsarbete skall kunna bedrivas så effektivt som möjligt är, enligt vår bestämda uppfattning, ett så nära samband som möjligt mellan detta arbete och befintligt näringsliv nödvändigt, bl.a. för ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och resultat. Genom samarbete mellan olika forskningskompetenser för tvärvetenskapliga studier ökarf förutsättningarna för resultat som verkar positivt för näringslivet. finns en bred kompetens som kan komma fiskerinäringen tillgodo. Av i sammanhanget aktuella institu- tioner kan nämnas: - Avdelning för marin botanik - Kemicentrum med institutionerna för livsmedelskemi, livsmedelsteknik, livsmedelsteknologi, teknisk mikrobiologi m.fl. - YTH - Livsmedel Inom området vattenbruk pågår i och i den till knutna forskningsbyn en rad forskningsobjekt. bedöms ha goda förutsättningar för ett ökat vattenbruk och härvidlag spelar kopplingen vattenbruk - forskning och befintlig fiskeindustri en betydande roll. , som är största, är beläget från . Regeringen bör noga överväga fördelarna med som lokaliseringsort för ett havsfiskelaboratorium. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalisera ett havsfiskelaboratorium till . () () 1989/90 Jo413
mot · GD02Jo415 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo415 av m.fl. (s) Fritt mete har tidigare beslutat om fritt fiske med handredskap på östkusten och i några av de . Detta har varit en mycket uppskattad reform som väl anknyter till gammal sedvänja i landet. I den tidigare fiskelagen sägs i 5 §: 1 enskilt vatten må, såvitt ej nedan annat stadgas, fiske bedrivas endast av jordbrukare eller den som genom avtal, urminnes hävd, dom eller skattläggning eller på annan särskild grund äger rätt därtill. Gentemot gällande lagstiftning torde det vara omöjligt att åberopa urminnes hävd. Detta är en beklaglig inskränkning i gemene mans fri- och rättigheter. I utbyte mot hävden som naturligtvis också hade sina inskränkningar, borde det vara möjligt att i betydligt högre grad tillämpa fritt fiske med vanligt enkelt metspö. I de flesta fall skulle en sådan ordning inte ekonomiskt skada fiskerättsinnehavaren. I många vatten är problemet att det fiskas för lite, med tusenbröder som följd. I vatten med ambitiös fiskevård och/eller ädelfiskbestånd bör fritt fiske inte tillämpas. Detta problem kan lösas genom att ges rätt att på fiskerättsinnehavarens framställan meddela undantag från det fria fisket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fritt fiske med vanligt enkelt metspö. () () () () gotab 99997, 1990
mot · GD02Jo417 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo417 av m.fl. (s) Laxfond Med syfte att främja näringsliv, sysselsättning och rekreationsmöjligheter i vänerlänen pågår ett omfattande arbete för att bevara och utveckla bestånden av unika stammar av lax och öring. Förutsättningar för en betydande utveckling av sportfisket och förbättrade villkor för yrkesfisket kan därigenom skapas. På initiativ av länsstyrelserna i , och har grundliga förberedelser i form av utredningar och försöksverksamhet genomförts i samarbete mellan länsstyrelserna, kommunerna och landstingen samt , Turistråd och de regionala turistråden. har stiftelsen bildats av kommunerna vid och länsstyrelserna i de tre vänerlänen för att fullfölja projektet. I stiftelsens styrelse ingår utöver stiftarna även representanter för sport- och yrkesfisket samt näringslivet i . Stiftelsens verksamhet baseras på ekonomiska bidrag från stiftarna och av landstingen i och . För att åstadkomma en finansiering av verksamheten på behöver stiftelsen dock tillföras ytterligare medel. Laxfondens verksamhet bör tryggas genom att ett grundkapital på betydande belopp gemensamt kan säkerställas. Driften för en fullt utbyggd verksamhet bedöms då kunna finansieras med de medel som laxfondens kapital avkastar. En fond av denna storleksordning torde dock endast vara möjlig att bygga upp om statsmakterna uttalar sitt stöd för och bidrar till finansieringen av projektet. Övriga medfinansiärer är berörda kommuner och landsting samt näringsliv och organisationer. Ett beslut om statlig medverkan i finansieringen bör enligt vår uppfattning kombineras med att regeringen ställer en särskild förhandlare till förfogande på sätt som skett i liknande fall. Denne skall ha till uppgift att genomföra förhandlingar med näringsliv samt kommuner och landsting i om en fonduppbyggnad enligt vad som föreslagits. Vidare är det av stort intresse att få till stånd försöksverksamhet med laxfiskeavgift i på förslagsvis . För att utveckla sportfisket i föreslår vi också avslutningsvis att den ansökan om särskilda projektmedel för en turistisk satsning på sportfisket i som Turistråd lämnat in till regeringen behandlas på ett positivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligt stöd till Laxfond . () () 1989/90 Jo417 1* 1989/90.
mot · GD02Jo418 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo418 Skydd för havsbotten i har det i vissa områden - bland annat utanför Hirtshals på - bedrivits trålfiske med s.k. bomtrål. Det är trålare från som använt detta redskap. Denna typ av fiske har börjat sprida sig och en av dessa holländska trålare har genom att överföra hälften av äganderätten till erhållit yrkesfiskarlicens efter ansökan hos . Enligt uppgift ligger ytterligare två ansökningar inne. Det är inte klart om det blir något svenskt bomtrålsfiske då de svenska kvoterna av plattfisk, som utgör den huvudsakliga fångsten, inte räcker ens för en båt. Denna typ av redskap som kräver stor maskinstyrka - mellan 4 000 och 6 000 hästkrafter - ställer till mycket stor skada på havsbottnarna. I de områden där bomtrålning förekommit är bottnarna förstörda både för reproduktion och fiske - kanske för alltid framöver. Det kan nämnas att i är bomtrålsfiske förbjudet. Då genom ett avtal fram förvaltas gemensamt av , och måste en överenskommelse om ett sådant förbud nås mellan de tre länderna för att få verkan. Det är därför angeläget att frågan tas upp från svensk sida vid de årliga förhandlingar som förs mellan de tre parterna om TAC (totala uttag) kvoter och fiskeregler och att man från svensk sida föreslår ett förbud mot bomtrålning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd av havsbottnarna i .
mot · GD02Jo419 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo419 av m.fl. (c) Ersättningen för intrång i fiskevatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk407 hemställs att hos regeringen begär förslag till en särskild fond för att ersätta personer som bedriver yrkesmässigt fiske för skador och förluster som uppkommit i samband med införandet av fritt handredskapsfiske på ostkusten och i vissa sjöar. () () () ()
mot · GD02Jo422 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo422 av m.fl. (c) Laxfond Länsstyrelserna i , och bedriver gemensamt med tretton kommuner utvecklingsinsatser för att utveckla turismen i och stärka yrkesfisket i sjön . Grunden för denna utveckling är åtgärder som syftar till att bevara och utveckla bestånden av unika stammar av lax och öring. De fiskevårdande åtgärderna består främst i inköp och utsättningar av laxyngel s.k. smolt samt av tillsyn av fisket. Inom ramen för det gemensamma projektet har grundliga förberedelser i form av utredningar och försöksverksamhet genomförts. Projektet har stor uppslutning i regionen runt och stiftelsen har under innevarande år bildats av kommunerna vid samt länsstyrelserna i vänerlänen. Under hittillsvarande uppbyggnadsarbeten har länsstyrelserna haft möjlighet att stödja projektet genom sina medel för regionala utvecklingsinsatser. Projektet är nu inne i ett avgörande skede som ställer så höga krav på länsstyrelsernas ekonomiska medverkan att denna inte helt kan inom ramen för de resurser ur länsanslagen som vart och ett av länsstyrelserna tilldelas. Eftersom Laxfond är ett gemensamt regionalt utvecklingsprojekt för de tre länen borde särskilda medel utöver länsanslaget till vart och ett av länen ställas till förfogande av statliga budgetmedel. För den långsiktiga finansieringen av Laxfonden är tanken att stat, kommuner och landsting samt näringsliv, organisationer och enskilda skall tillsammans bygga upp en fond i storleksordningen 90 miljoner där avkastningen skulle finansiera nödvändiga årliga insatser för utsättning av smolt och öring samt fiskevård. Statens andel i denna fond skulle vara vilket skulle kunna finansieras med en årlig insats av med start /92. /91 behövs ett statligt bidrag på för att tillsammans med landsting och kommuner säkerställa den utsättning av smolt och öring som anses nödvändig för att öka fiskets avkastning och därmed bidra till en säker och långsiktig finansiering. Vi föreslår därför att ett anslag på beviljas till Laxfond för /91 och att uttalar sig för ett fortsatt stöd för uppbyggnad av en kapitalfond . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anslå 6 milj. kr. till Laxfond för /91, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppbyggnad av en kapitalfond. () () () () 1989/90 Jo422