mot · GD02Kr235 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr235 av och (båda fp) I arkivutredningens betänkande Öppenhet och minne (SOU 1988:11) nämns som tänkbar ort för ett nytt landsarkiv. Utredaren anger en rad faktorer, som skall vara avgörande vid val av ny etableringsort. Vi motionerade i detta ärende under /89. avslog motionen med motivering att pågående beredning av arkivutredningens förslag skulle inväntas (Betänkande KrU 89/90:18). För att vår uppfattning om lokalisering av landsarkivet skall vara aktuell när ärendet behandlas efter den av KrU nämnda beredningen, väckes denna motion. Enligt vår uppfattning uppfyller alla de i utredningen nämnda förutsättningarna. Därtill kommer ytterligare fakta som talar för och som inte framgår av utredningen. är redan nu en etablerad arkivstad, med ett stort antal både offentliga och enskilda arkivbildare. Där finns t.ex.: , arkiv (det bäst bevarade hovrättsarkivet i landet), arkiv från statliga verk och regionala myndigheter, kommunarkiv (handlingar från samtliga kommuner och städer, som ingår i nuvarande ) samt arkiv (bl.a. sjukjournaler ). Totala beståndet av handlingar från dessa arkiv beräknas till . Arkiv hos vissa myndigheter i har undantagits från gallring för att bevaras som typarkiv. När arkivutredningen föreslår som intensivdataområde motiveras detta med att en rad typarkiv finns på orten. Det vore naturligt att förslaget om som intensivdataområde kopplas samman med frågan om lokalisering av ett landsarkiv till kommunen. Enligt utredningen skall statligt arkivmaterial även förvaras hos statlig myndighet. Det vore till stor nackdel för forskningen om statligt och kommunalt intensivdatamaterial splittras -1.ex. miljö- och hälsoskyddsnämndernas grunddata om miljön och länsstyrelsernas naturvårdsdata. En förutsättning för att typarkiv och intensivdatamaterial från statliga sektorn skall kunna samordnas lokalt är att det finns ett landsarkiv på orten. Tre av de fyra län, som utredningen föreslår som intensivdataområden har landsarkiv. I arbetar på initiativ en arbetsgrupp för arkivfrågor. I gruppen ingår representanter för , , kommunförbundets länsavdelning, , , folkröreslearkivet, samt . Arbetsgruppen har föreslagit att ett arkivcentrum inrättas i . I en rapport har den dragit upp riktlinjer för verksamheten. Förutsättningarna är goda och intresset stort för att få en samordning av arkiv i länet med gemensamma lokaler i . Det skulle bland annat underlätta marknadsföring av länets rikhaltiga men spridda arkiv till forskare, skolor på olika nivåer, hembygdsforskare, släktforskare osv. Utbildningsväsendet är väl utbyggt i med statlig och landstingskommunal högskola och flera gymnasier med rikt differentierad inriktning. Akademisk forskning på arkivmaterial från länet är omfattande. I länet finns också ett dokumenterat intresse för släkt-, hembygds-, emigrant- och arnatör-forskning. Enligt tillhör de fyra mest aktiva länen i landet när det gäller lån av mikrofilmade kyrkoarkivalier. Länet är också unikt p.g.a. sina många företag - både stora och små. Många företag har arkiv, som är av stort värde för ekonomisk, historisk, sociologisk, teknisk, arbetsmiljömedicinsk och lokalhistorisk forskning. i har, på anmodan av , undersökt var ett landsarkiv lämpligen kan lokaliseras i kommunen. Flera alternativ, som uppfyller uppställda krav på utrymme för arkiv, forskning och administration, har presenterats. Förslagen omfattar både nybyggnad och ombyggnad. Skälen är goda för att ett nytt landsarkiv placeras i . Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett nytt landsarkiv bör placeras i . () () 1989/90 Kr235