ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf336 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf336 av och (båda fp) Handikappersättningen till blinda Rätt till handikappersättning tillkommer försäkrad, som fyllt och som innan han fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han - i sin dagliga livsföring behöver mer tidskrävande hjälp av annan, - för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan eller - eljest behöver vidkännas betydande merutgifter. Handikappersättning utgår alltid till försäkrad som är blind, döv eller gravt hörselskadad om blindheten, dövheten eller hörselskadan inträtt innan den försäkrade uppnått . Alltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek utgör handikappersättningen 65, 50 eller av basbeloppet för år räknat. För blinda utgår handikappersättning alltid och därefter om ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. För döv eller gravt hörselskadad utgår om stödbehovet ej ger anledning till högre ersättning. Handikappersättningen skall omprövas i samband med beslut om förtidspension och då den försäkrade erhåller ålderspension. Varför ersättningen skall sänkas för blinda kan man fråga sig. Hjälpbehovet torde inte blir särskilt mycket mindre . Vi anser att denna regel bör utredas. säger i sitt betänkande 1988/89:SfU13 att nuvarande regler ger utrymme för en generös tolkning. De uppgifter vi fått ger tyvärr en annan bild av verkligheten. Vidare säger utskottet att frågan kan även komma att beröras av utredningen om samhällets stöd till människor med funktionshinder. Vi anser att bör ge utredningen detta uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av handikappersättning till blinda. () () 1989/90 Sf336
mot · GD02Sf337 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf337 av och (båda fp) Tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar Enligt nuvarande regler för föräldrapenningsförmåner har en förälder till barn som fyllt fyra men inte rätt till tillfällig föräldrapenning för besök i barnets skola eller förskola eller fritidshemsverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar, s.k. kontaktdagar. Reglerna föreskriver att rätten omfattar , dvs. Enligt vår uppfattning bör uttaget av kontaktdagarna inte vara bestämt till ett visst år utan i stället formuleras så att det finns en rätt , som kan tas ut från det barnet är till dess det slutar . Genom detta skapas större valfrihet för barnfamiljerna och möjlighet att ta en längre tids ledighet.Dessutom bör kontaktdagarna kunna tas ut oavsett vem som tillhandahåller barnomsorgen. Det går t.ex. inte att klara av inskolningen på ett daghem . Det kan inte heller anses rimligt att begränsa föräldrarnas deltagande vid barnets skolstart till endast . Det är också viktigt att föräldrar har rätt till ledighet när barnen går på högstadiet, det skolstadium om vilket föräldrar ofta har minst kunskap och där problemen oftast är störst. Vi anser, att familjerna är fullt kapabla att hålla reda på hur många dagar som tagits ut och att administrationen kan utan nämnvärt merarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att de kan tas ut som föräldrarna själva bestämmer, 2. att beslutar att kontaktdagarna skall kunna tas ut oavsett vem som tillhandahåller barnomsorgen.
mot · GD02Sf338 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf338 av () Ersättningen för vård av närstående Fr.o.m. får en närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet genom en ny lag rätt till ersättning från sjukförsäkringen och ledighet från anställning under . Antalet dagar räknas för den person som vårdas. Ersättningen skall utgå med belopp motsvarande vårdarens sjukpenning och ersättningen och ledigheten skall kunna tas ut med hel, halv eller fjärdedels ersättning och ledighet beroende på hur av dagen vården ges. Ersättningen är skattepliktig och pensionsgrundande samt även semestergrundande. Rätten till ersättning och ledighet har man, när man vårdar en svårt sjuk närstående i hemmet eller i annan enskild bostad eller när vårdaren följer med den sjuke vid de resor som äger rum i samband med att vården i hemmet börjar eller slutar. Närståendevården är en bra reform som var tänkt att ge berörda personer möjligheter att vara tillsammans i svåra situationer. Reformen hälsades därför med tillfredsställelse när den genomfördes. Men det finns problem. Med uttrycket svårt sjuk person menas att hälsotillståndet är så nedsatt att det finns risk att den sjuke skall dö. Det behöver inte vara nära förestående och den som vårdas kan anses vara svårt sjuk i lagens mening, även om det finns hopp om förbättring. så fungerar det på följande vis: Det är nästan enbart när den person som vårdas är i livets slutskede, som man erhåller rätten till närståendepenning. I många fall där jag anser att det vore bifogat att erhålla ersättning avslås ansökan p.g.a. tolkningen av lagen. Lagtexten är så hårt skriven att det i praktiken är ett ytterst litet antal människor som har möjlighet att utnyttja reformen. Jag anser att en översyn av närståendepenningen skall ske, så att fler människor har möjlighet att använda sig av denna, i svåra situationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närståendepenningen. 1989/90 Sf338
mot · GD02Sf339 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf339 av och (båda c) Det behövs ett frikort till trygghetssystemet. Många grupper i vårt samhälle har behov av stora insatser av vård och behandling. Det kan gälla flerhandikappade, många äldre med sammansatta och komplicerade sjukdomar samt familjer där barnen ofta är sjuka och i behov av vård. finns det s.k. 15-kortet. kan en persons utgifter för läkarkostnader och medicinkostnader begränsas till ca om man använder sitt 15-kort. Man kan få frikort när man har 15 hela stämplar. Vid läkarbesök får man en hel stämpel och vid behandling hos sjukgymnast halv stämpel. Sjukresor ingår inte i högkostnadsskyddet (15 hela stämplar). har i ett flertal motioner tidigare framfört krav att även sjukresor ska ingå i det s k högkostnadsskyddet. Förfarandet med 15-kortet är omständligt. Det innebär att man ska samla stämplar vid läkarbesök, andra behandlingar samt medicinköp för att få underlag för ett frikort. Varken personal vid apoteken eller personal inom sjukvårdens receptioner påminner om 15-kortet - det får ligga i den enskildes eget intresse att bevaka att kortet stämplas. Detta drabbar många äldre och vissa grupper handikappade onödigt hårt. Ett frikort till sjukvård och behandlingar skulle vara betydligt lättare att handskas med för dessa grupper. Ett frikort för de mest utsatta vårdkonsumenterna skulle förbättra deras ekonomiska situation, betyda mindre byråkrati och tryggare livssituation. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen skall återkomma till med förslag om frikort för utsatta vårdkonsumenter. () () gotab 99985, 1990
mot · GD02Sf340 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf340 av och (båda c) Bidrag till närstående för vård av handikappade barn Föräldrar med ett sjukt eller handikappat barn som behöver särskild tillsyn och vård i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionen jämte pensionstillskott för en förtidspensionär. Vårdbidraget utges med helt, halvt eller fjärdedels bidrag (196,98 resp. av basbeloppet) fr.o.m. . Omkring 16 300 vårdbidrag beräknas utges . En del av vårdbidraget kan bestämmas som merkostnad på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Denna del är skattefri. I vårt samhälle, där familjebilden ofta är splittrad på grund av separationer och andra orsaker, uppkommer diskussioner om vad som är det mest lämpliga för barnet när det gäller vården och vårdnaden. Enligt gällande regler i AFL (lagen om allmän försäkring) ska vårdbidiag för handikappade barn utgå till föräldrar. Det finns situationer då båda föräldrarna saknas eller är ur stånd att ta hand om sitt handikappade barn. Alternativet blir i dessa fall institutionsvård. Familjebegreppet måste utvidgas till att gälla anhörig/närstående. Huvudinriktningen måste vara att se till det handikappade barnets bästa. Ekonomiska regler får inte motverka det mest lämpliga för barnet. Vi anser att det måste i de fall som här avses, nämligen då båda föräldrarna saknas eller är ur stånd att ta hand om sitt handikappade barn, ske en lämplighetsbedömning om vårdnaden. Finns i barnets omgivning någon som är villig att ikläda sig vårdnaden och denne/a är utifrån aspekter som släktskap, känsla och identitet lämplig bör vårdbidrag utgå till densamme/a. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen skall återkomma till med förslag till de förändringar i AFL vad beträffar vårdbidrag som motionen behandlar. () () 1 1989/90.
mot · GD02Sf341 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf341 av och (båda fp) Sjukpenninggrundande inkomst Fr.o.m. gäller enligt 3 kap 5§ lagen om allmän försäkring att den sjukpenninggrundande inkomsten inte får sänkas den försäkrade är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn som inte fyllt . har härefter i Allmänna råd 1988:11 Föräldrapenningförmåner beträffande SGI fr.o.m. barnets ettårsdag angivit följande. När en förälder i oavbruten följd är ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenningförmån rekommenderar att SGI-n inte sänks. rekommenderar att SGI-n inte heller sänks för den som i oavbruten följd har förkortad arbetstid och uppbär föräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidens nedsättning. En förälder, som t.ex. efter det barnet fyllt endast tar ut halv föräldrapenning men är helt ledig från arbetet för att vårda barnet, får därför sin SGI sänkt och kan inte få någon sjukpenning om han/hon blir sjuk. Om föräldern återgår i arbete fastställs en ny SGI baserad på den inkomst föräldern kan antas få i fortsättningen i detta arbete. Försäkringskassorna tillämpar då de vanliga reglerna enligt vilka föräldern skall avse att ha denna arbetsinkomst . Om föräldern då är gravid med beräknad nedkomst , får hon ingen SGI fastställd, och således ingen sjukpenning eller tillfällig föräldrapenning för att vårda sjukt barn. Tillämpningen av dessa rekommendationer varierar mellan olika kassor. Dessutom kan en kvinna underlåta att tala om, att hon är gravid och på så sätt få en ny SGI. har enligt uppgift många omprövningsfall när det gäller denna ärendetyp, vilket tyder på att åtgärder behöver vidtas. Med hänsyn till att tillämpningen är oklar kan ifrågasättas om detta inte bör regleras i lag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda om ändring av 3 kap. 5 § lagen om allmän försäk- Mot. 1989/90 ring är erforderlig. () () 1* 1989/90.
mot · GD02Sf342 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf342 Pensionsutbetalningar till personer bosatta utomlands fanns i allmänna försäkringslagen (AFL) 16:4 stadgat att pension inte skulle utbetalas om beloppet var . Omräknat till dagens penningvärde (enligt konsumentprisindex) innebär detta ca . Problemet är inte så omfattande, men väl besvärligt när det gäller att hantera de enskilda ärendena. I varje ärende måste en fullständig utredning ske. Det innebär bl.a. kontakter med fögderierna för att få fram taxeringar . I ärenden rörande förtidspension/sjukbidrag skall också medicinskt utlåtande begäras in, med de kostnader i form av handläggningstid och pengar som detta innebär. Förslag till beslut skall anges av tjänstemän, ärendet skall kommuniceras och socialförsäkringsnämnd har slutligen att fatta beslut i ärendet. Beslutet matas in i () dator som sedan sköter utbetalningarna maskinellt. Till detta skall vidare läggas dagens kostnader för posthanteringen samt att det i flera länder kostar att ta ut pensionspengarna för mottagaren. Av AFL 16:4 framgår att utbetalning skall ske . Pensionstagaren kan dock begära att utbetalning sker årsvis. Kassan informerar dock inte om denna möjlighet då det innebär att personalen får sköta denna hantering manuellt. RFV:s datasystem är nämligen inte programmerat att klara en sådan årsvis utbetalning. En sådan programmering har begärts av kassan . Åtgärden har dock fått stå tillbaka för mer angelägna åtgärder enligt RFV:s bedömning. Behovet föreligger främst vid Stockholmskassans utlandsavdelning. Omfattningen framgår av nedanstående uppställning som avser beslutade ärenden för personer bosatta utomlands : Förändringar skulle kunna ske genom att lagen ändras så att antingen möjlighet ges att avslå ansökningar med låga belopp eller att en uppdatering till dagens penningvärde sker automatiskt genom att beloppet exempelvis knytes till basbeloppet. Ett annat förslag kan vara att RFV:s dator programmeras om för att vid behov kunna betala pensionerna årsvis. Engångsutbetalning av ett belopp motsvarande kapitaliserad livränta är ännu en möjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av pensionsutbetalningarna till personer bosatta utomlands. 1989/90 Sf342
mot · GD02Sf343 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf343 av och (båda m) Överföring av medel från försäkringskassorna till handikapporganisationer Inom gruppen handikappade finns ett antal små och "udda handikapp, som inte alltid passar in i de befintliga stora handikapporganisationernas ansvarsområde. Exempel på dessa är grupperna med medicinska handikapp, de med genetiskt betingade ärftliga handikapp och de neurosedynskadade. För att kunna föra fram sina egna speciella problem och vidarebefordra sina kunskaper om det egna handikappet, har de då valt att bilda egna organisationer. Svårigheter uppstår dock att få tillgång till rimlig del av organisationsanslagen från stat och kommuner. De fasta kostnaderna för en liten organisation blir ofta proportionellt högre än för motsvarande större organisation. Vi anser att det är angeläget att dessa nya handikapporganisationer ges möjlighet att arbeta i handikapprörelsens ordinarie verksamhet. De måste då också få tillgång till så stora ekonomiska resurser att de kan bedriva sin verksamhet på en rimlig nivå. Handikapporganisationerna gör genom sina breda grundläggande kunskaper om handikapp och de handikappades livsförhållanden en viktig insats i samhällsorganens arbete för de handikappade. Att ge bidrag till handikapporganisationerna istället för till myndigheter kan ofta vara en bra resursfördelning som sparar pengar. Att avstå från att stödja organisationerna innebär att man missar nyttan av de kunskaper, som finns samlade inom dessa. Att överföra resurser från till handikapporganisationerna skulle enligt vår uppfattning ge positiva effekter och innebära ett effektivt utnyttjande av befintliga resurser. Vi föreslår därför att ytterligare anslås till handikapporganisationerna för att kunna integrera nya handikappgrupper i den ordinarie verksamheten, och att försäkringskassornas organisationsanslag minskas med motsvarande belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar tillföra handikapporganisationerna ytterligare 7 milj. kr. för de små handikappgrupperna och därmed till Bidrag till handikapporganisationer för /91 anvisar ett reservationsanslag på . och till Allmänna försäkringskassor för /91 anvisar ett förslagsanslag på . () () 1989/90 Sf343 1** 1989/90. Nr S/340-349
mot · GD02Sf348 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf348 av m.fl. (m) Beräkningen av kommunalt bostadstillägg Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sk402 hemställs 1. att beslutar att kommunla bostadstillägg inte skall trappas av mot inkomst av rörelse eller inkomst av jordbruksfastighet fr.o.m. , 2. att hos regeringen begär förslag om kommunalt bostadstillägg i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () Karl-Gös ta () () ()
mot · GD02Sf349 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf349 av m.fl. (m) Förmögenhetsprövning för kommunala bostadstillägg Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk403 hemställs att beslutar slopa förmögenhetsprövningen vid avtrappning av kommunala bostadstillägg. () () () () () () () ()
mot · GD02Sf350 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf350 Sociala avgifter för idrottsutövare 1989/90 Sf350363 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sk404 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att gränsen för avgiftsskyldighet för ATP gäller med ett halvt basbelopp. Nr S/350363
mot · GD02Sf351 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf351 av m.fl. (s) Kommunalt bostadstillägg för förtidspensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk408 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika behandling av ålders- och förtidspensionärer vad gäller KBT.
mot · GD02Sf352 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf352 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A275 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande omfördelning av resurser från socialförsäkringssystemet till arbetsmarknadsåtgärder. 1* 1989/90.
mot · GD02Sf353 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf353 av m.fl. (m) Föräldraförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So633 hemställs 1. att avslår regeringens förslag om utbyggd föräldraförsäkring, 2. att beslutar att garantinivån inom föräldraförsäkringen från skall uppgå till en trehundrasextiofemtedel av basbeloppet . Per Stenmarck (m) () () () () () ()
mot · GD02Sf354 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf354 av m.fl. (s) Utvidgad möjlighet till ersättning för vård av närstående Inom ramen för sjukförsäkringen finns en närståendepenning som kan användas vid ledighet från arbetet för att vårda någon anhörig/närstående som är svårt sjuk. Ersättning kan betalas för varje person som vårdas. Behovet av vården ska intygas av läkare. En situation som för många äldre, sjuka personer kan vara påfrestande är läkarbesök när ingen anhörig har möjlighet att följa med. Det kan handla om lättare förvirringstillstånd som i en ny miljö kan förvärras. Om en väl känd anhörig har möjlighet att följa den sjuke underlättas situationen avsevärt. Det skulle därför vara angeläget att ändra reglerna för närståendepenning så att enstaka dagar som används i samband med anhörigs läkarbesök kunde ersättas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om närståendepenning vid läkarbesök.
mot · GD02Sf355 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf355 Insatser för aktiv rehabilitering I propositionen 1989/90:62 har föreslagits att socialförsäkringsnämnderna bör kopplas in i samband med beredning av sådana rehabiliteringsärenden där köp av rehabiliteringstjänster övervägs. Det föreslås också att försäkringskassornas styrelser skall besluta om de riktlinjer som skall gälla i fråga om köp av rehabiliteringstjänster i enskilda rehabiliteringsärenden. Med styrelsens riktlinjer som grund för åtgärder i rehabiliteringsärenden finns inga skäl att även koppla in socialförsäkringsnämnderna redan på beredningsstadiet av enskilda ärenden. Rehabiliteringsarbetet måste främst bygga på samarbete, med den enskilde och mellan olika myndigheter, och på flexibilitet i handläggningen. Man måste snabbt kunna bestämma vilka åtgärder som skall vidtas. Att koppla in socialförsäkringsnämnderna redan på beredningsstadiet skulle innebära en ökad byråkratisering av handläggningen och medföra längre väntetider för den enskilde. Det skulle motverka en effektivisering av rehabiliteringsarbetet. Socialförsäkringsnämnderna får genom sina beslut om sjukbidrag och arbetsskador en god överblick över olika rehabiliteringsåtgärder och de resultat som kan uppnås. Vi anser att man bör behålla nämndernas renodlade funktion som beslutsorgan och de bör därför inte kopplas in på beredningsstadiet av enskilda ärenden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om socialförsäkringsnämndernas medverkan i rehabiliteringsärenden.
mot · GD02Sf357 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf357 av och (båda mp) Rätt till handikappersättning tillkommer den person som till följd av en funktionsnedsättning har merutgifter i sin dagliga livsföring p g a handikappet. Handikappersättningen är inte tänkt som en inkomstförstärkning utan som en skattefri kostnadsersättning. Handikappersättningen utgår tidigast vederbörande fyllt och längst tills vederbörande fyllt . Om en funktionsnedsättning uppkommer efter 65-årsdagen, har man ingen rätt till handikappersättning. Likaså upphör utbetalningen av handikappersättning, för den som varit berättigad till denna, den dag vederbörande fyller . En person som får en funktionsnedsättning efter sin 65-årsdag eller tidigare uppburit ersättning för sådan har självklart lika stora merkostnader till följd av sitt handikapp före som efter 65-årsdagen. Frågan om hur personer, fyllda , med omfattande funktionsnedsättningar skall kunna få sina merutgifter för handikappet täckta, bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av handikappersättningen enligt vad i motionen anförts. () ()
mot · GD02Sf358 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf358 av m.fl. (s) Sjukförsäkring och sjukvård i samverkan I finansplanen kan man läsa att pågår ett intensivt arbete för utveckling och förnyelse av den offentliga verksamheten. Möjligheterna att tillföra den offentliga sektorn ökade resurser är emellertid starkt begränsade. Det är därför en väsentlig uppgift och en utmaning att öka utbytet av insatta resurser. I vissa fall kan styrning och organisation av den offentliga verksamheten förändras. Vi motionärer instämmer i detta. Svensk hälso- och sjukvårdslag, liksom lagen om allmän försäkring, syftar till att ge befolkningen en god hälsa och bra levnadsbetingelser. I riktlinjer slår staten vakt om verksamheternas kvalitet och utveckling. Ambitionerna är höga men med givna resursramar kan inte ambitionerna alla gånger fullföljas. En obalans mellan ambitioner och resurser yttrar sig bl.a. i köer till och överbeläggningar på våra sjukhus. Det är därför en väsentlig uppgift och en utmaning att öka utbytet av insatta resurser. Vår idé är att det nu är tid och finns all anledning att pröva Bohusmodellen. Den innebär i korthet att får möjlighet att köpa operationstjänster inom exempelvis ortopedi. Vi vet att det på åtskilliga av våra sjukhus finns många som köar för att få en utbytt höftled eller en kranskärlsoperation utförd. Sjukhusens resurser räcker inte till. Alltför många människor är sjukskrivna, en del med svåra plågor, i väntan på operation. Vi vet också av erfarenhet att med en operation blir vederbörande frisk och rörlig igen. Den som har ett förvärvsarbete kan återvända till det. Ambitionerna finns där, men resurserna räcker inte till. Därför måste styrning och organisation av denna verksamhet ändras i enlighet med vårt förslag. De farhågor man kan ha om att människor i produktionen skulle få förtur till operationer bör man vara uppmärksam på. För oss är det självklart att det är den medicinska bedömningen som ska vara avgörande för turordningen. Konflikter kan naturligtvis förekomma men med ett försöksprojekt, i exempelvis - som också är s.k. frilandsting -, kan dessa stu deras och utvärderas. I är man mycket intresserad av, och skulle varmt välkomna, ett intensivt arbete för utveckling och förnyelse av den offentliga verksamheten. Vi föreslår att som ingår i frikommunförsöket ges möjlighet att, , genomföra ett försöksprojekt med Bohusmodellen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försäkringskassorna i en försöksverksamhet medges rätt att köpa vård från sjukvårdshuvudmännen. () () 1989/90 Sf358