mot · GD02Ub26 · 1990-03-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub26 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Högskolan för lärarutbildning i , HLS, är landets enda specialhögskola för lärarutbildning. /91 startar denna nya specialpedagogiska påbyggnadsutbildning. HLS blir därvid den enda högskolan i landet som har alla fyra specialiseringarna, nämligen komplicerad inlärningssituation, döv- och hörselhandikapp, synhandikapp och utvecklingsstörning. HLS blir ensam om att på högskolenivå utbilda funktionärer inom döv-, hörsel- och synområdet. Utbildningens inriktning omfattar förutom barnomsorg och samtliga skolformer även rehabilitering och äldreomsorg. I regeringens prop. 1988/89:4 om skolans utveckling och styrning betonades vikten av att förbättra lärarnas kompetens inom hela det specialpedagogiska fältet. Många av de svårigheter som handikappade elever möter i skolans värld beror på bristande kunskaper hos lärarna om vad eleverna klarar av och behöver. Det är viktigt att utgå från individens egna förutsättningar och möjligheter i stället för att betona handikappets begränsningar. Därför försöker man numera arbeta med en helhetssyn på eleverna. Inom t.ex. vuxenutbildningen behövs ökade kunskaper om hur handikapp påverkar individers självuppfattning och identitet. Behovet av rehabilitering för vuxna ökar också alltmer. Lärarna måste ha god kunskap om utveckling av olika hjälpmedel, inte minst på dataområdet. Allt detta ställer omfattande och delvis nya kompetenskrav på lärarutbildningen. Men det ställer också ytterligare krav på den specialpedagogiska forskningen för att den skall kunna bidra med kompetenshöjande kunskaper. Föredragande statsråd underströk också detta i ovan nämnda proposition: Jag skall här också understryka att det är viktigt att den nuvarande forskningsanknytningen av den specialpedagogiska utbildningen kan förstärkas. Styrelsen för HLS inrättade en extra professur i specialpedagogik fr.o.m. . har professuren finansierats av högskolans egna medel. HLS har i sin anslagsframställning med hög prioritet föreslagit att tjänsten skall bli ordinarie och finansieras via forskningsanslaget. Den nya professuren har haft stor betydelse för verksamheten, inte minst därför att den stimulerat presumtiva forskare till forskningsaktivitet. En starkt engagerad forskningsgrupp finns nu med forskare som har såväl teoretisk som praktisk bakgrund. HLS får enligt regeringens proposition 1989/90 varken del i de 30 milj. kr. som föreslås i en ökning av de forskningsstödjande åtgärderna vid mindre och medelstora högskolor eller i nämndvärd utsträckning del i de resurser som tillförs de större högskolorna för nya professurer m.m. HLS har också under innevarande budgetår fått minskade resurser för grundutbildningen motsvarande ca 10 milj. kr. Det finns stor risk för att högskolan inte med egna medel kommer att kunna finansiera en extra professur. De fasta tjänsterna som professor har, som det också framhålls i prop. 1989/90:90, stor betydelse för verksamheten inom högskolan. Reguljära forskartjänster i specialpedagogik bidrar till den forskning för ökad välfärd som är ett av nyckelområdena i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ordinarie professur i specialpedagogik vid HLS. () () 1989/90 Ub26