mot · GD02Ub44 · 1990-03-09 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub44 av m.fl. (m, fp, c, vpk, mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Professur i teckenspråk vid utvecklade integrationsutredningen i sitt betänkande Huvudmannaskapet för specialskolan (SOU 1979:50) sin syn på dövas tvåspråkighet. Utredningen slog fast att döva för att kunna fungera sinsemellan och ute i samhället måste vara tvåspråkiga, dvs. de måste behärska dels sitt eget språk, teckenspråket, dels det omgivande samhällets språk, svenskan. Utredningens ställningstagande innebar ett erkännande av teckenspråket som dövas modersmål. Till denna syn på teckenspråket anslöt sig såväl föredragande statsrådet (prop. 1980/81:100 bilaga 12, s. 297 ff), som (UbU 1980/81:25, s. 5 f; riksdagsskrivelse 1980/81:332). Teckenspråket fick härigenom status som ett officiellt erkänt inhemskt modersmål i . Genom detta erkännande av teckenspråket intog . Respekten för dövas språk anses vara större här än någon annanstans i världen. Statsmakternas ställningstagande ledde till flera beslut med syfte att förbättra villkoren för döva. Främst märks detta i läroplanen för specialskolan för döva och hörselskadade där teckenspråk dels föreskrivs som undervisningsspråk, dels erkänns som eget ämne. Teckenspråk är också accepterat som C-språk i gymnasieskolan, och det ingår som ett av språken i den nya ämneslärarlinjen. Kunskaper i teckenspråk motsvarande 20 högskolepoäng krävs för tillträde till den reformerade utbildningen av speciallärare för döva och hörselskadade. Vidare finns en särskild tjänstetyp som lärare för undervisning i teckenspråk och i svenska för döva i specialskolan inskriven i förordningen för denna skolform. Lärare studerar alltså teckenspråk i sin grundläggande utbildning. har också beslutat anslå medel för fortbildning i teckenspråk av nu verksamma dövlärare. Det finns flera orsaker till den starka ställning som teckenspråket har i det svenska samhället. Självfallet har ett kraftfullt agerande från dövas egen intresseorganisation, (), haft mycket stor betydelse. Men SDR har i sin tur i argumentationen för teckenspråket som ett fullvärdigt språk kunnat stödja sig på den forskning om teckenspråk och om dövas språkutveckling som bedrivits vid inom . gats av SDR självt. Det har också betygats av UHÄ:s ämnesexpert i dennes beskrivning av lingvistikämnena inför arbetet med UHÄ:s nationella fakultetsprogram . Han skrev då bl.a. följande: Teckenspråksforskningen i höjde snart teckenspråkets status och ledde till att de dövas egna kommunikationsspråk respekterades mera. Myten om att de döva bara kunde uttrycka vissa konkreta betydelser genom sitt språk avlivades. Betecknande för forskningens betydelse för erkännandet av teckenspråket som ett i alla avseenden fullvärdigt språk är att integrationsutredningen i ett avsnitt om dövas tvåspråkighet i det ovan nämnda betänkandet på flera ställen underbyggde resonemanget med hänvisningar till rapporter från teckenspråksforskare vid . Teckenspråksforskningen i har en unik ställning. Ingen annanstans i världen har teckenspråket erkänts till den grad att det inrättats som akademiskt ämne med egen forskarutbildning. Forskningen har också ett högt anseende internationellt. Den har stor betydelse även i ett vidare vetenskapligt perspektiv. Som UHÄ:s ovan citerade ämnesexpert påpekade, har forskningen lett till att skillnaderna mellan akustiska och visuella språk kommit i rampljuset och lett till en utvidgning av teorierna för beskrivning av mänskliga kommunikationsformer. Forskningen i teckenspråk har fört med sig framväxten av ett stort antal kurser vid i för såväl döva som hörande. Här kan nämnas fristående kurser i teckenspråk upp till 60 poäng, vilka ges på teckenspråk för döva studerande, den lokala tolklinjen i teckenspråk samt fristående kurser upp till 40 poäng i teckenspråk för hörande studerande. Reguljär forskarutbildning i teckenspråk inrättades , men () disputerade en av forskarna vid institutionen på en avhandling om teckenspråk inom ämnet allmän språkvetenskap. fortsätter utbyggnaden genom att planera ytterligare kurser i teckenspråk för hörande samt fortbildning av dövlärare i teckenspråk. Den första fortbildningskursen kommer med stöd av medel från SÖ att ges . Forskningen i teckenspråk har medfört att döva studerande söker sig till för högskolestudier. Förekomsten av forskning i teckenspråk och tolkutbildning i teckenspråk betyder mycket också för den enhet för teckenspråkstolkning vid universitet, som anvisade medel till. Med vad vi ovan anför som bakgrund är det logiskt och nödvändigt för utvecklingen och kvaliteten i utbildningen att en professur i ämnet teckenspråk inrättas samt att medel för denna ställs till förfogande. 1989/90 Ub44 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur i teckenspråk vid . () () (vpk) () () () 1989/90 Ub44