ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub648 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub648 av och (båda fp) Fler utbildningsplatser på psykologlinjerna En om högskolans framtida dimensionering konstaterar bl.a. att samhället sannolikt behöver åtminstone lika många psykologer som . Detta försiktiga ställningstagande kräver en ökning av antalet utbildningsplatser. En ökning som bör inledas stegvis för att inte skapa svårigheter med lärarförsörjningen och lärarkontinuiteten. UHÄ konfirmerar i sin budgetframställning behovet av fler platser men föreslår ingen uppräkning av antalet nybörjarplatser. avvecklas de s.k. (påbyggnadslinje efter tidigare grundutbildning). Dessa utbildningar har krävt medverkan av olika externa specialister. Det är angeläget att dessa även i fortsättningen kan användas inom linjens ram.Om uppräkningen av antalet platser får vänta till nästa budgetperiod (199396) medför det konsekvenser för utbildningens kvalitet eftersom man kan räkna med att det kommer att bli dålig kontinuitet på lärare. I övergången mellan nuvarande antagningskapacitet på linjerna och en högre uppstår problem: först kommer det att vara för många lärare och senare uppstår en brist. Psykologlinjen ger legitimation. Detta innebär att utbildningsplanen i detalj föreskriver vilka mål och vilka kunskaper och färdigheter som skall uppnås. Inom nuvarande ramar är detta inte möjligt i alla avseenden, vilket också UHÄ angivit. /88 redovisades psykologlinjens behov av resursförstärkning. I anslagsframställningen 1989/90 redovisas den till . Vi menar att regeringen bör ta dessa framställningar på allvar och återkomma med förslag till resursförstärkningar för psykologutbildningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en ökning av antalet nybörjarplatser på psykologlinjen bör påbörjas stegvis fr.o.m. /92.
mot · GD02Ub649 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub649 Utbildning om hälsorisker i inomhusmiljön har intresset för byggnadshygieniska frågor ökat efter de mycket uppmärksammade problemen med s.k. sjuka hus. Orsaker till hälsorisker i inomhusmiljön är bl.a. den snabba utvecklingen på byggnadsmaterialsidan och därmed sammanhängande problem som olämpliga bindemedel i fiberplattor, felaktig hantering och mögeltillväxt pga. fukt och dålig ventilation. Från vissa håll vill man införa en obligatorisk kontroll av byggvaror. Nackdelen med obligatorisk byggvarokontroll är att den kräver omfattande arbetsinsatser och trots detta inte ger tillräckliga garantier mot hälsorisker i inomhusmiljön. Med de kunskaper som vi har kan vi ändå begränsa många materialanknutna hälsorisker genom att ägna problemen mer uppmärksamhet under byggprocessen. Arkitekten är något av en nyckelperson i arbetet. Redan på ritbordet måste tekniska problem och materialfrågor hanteras så att slutprodukten blir ett sunt hus. Dessa intentioner måste sedan följas och arbetet kontrolleras under hela byggskedet. Målsättningen måste vara att en garanti om ett sunt hus skall kunna lämnas när bygget avslutas. För att komma åt problem i det befintliga byggnadsbeståndet finns andra vägar att gå. Här har kommunernas hälsovårdsinspektörer viktiga uppgifter både att identifiera orsakerna till hälsoproblem i sjuka hus och att sköta den fortsatta handläggningen av ärendena. Följaktligen är det av stor vikt att en högkvalitativ byggforskning för ut sina resultat och att branschen i övrigt förmedlar sina kunskaper till aktörerna på byggmarknaden. Nyckelpersonal måste få relevant utbildning och fortbildning. Arkitekterna bör utbildas för att kunna följa hela byggprocessen och att bättre förstå sambandet mellan material, byggmetoder och problem med inomhusmiljön. Hälsovårdsinspektörer bör likaledes erbjudas utbildning och fortbildning för att ges högre kompetens i sjuka-husproblematiken och därmed bättre möjligheter att upptäcka och hantera problem i inomhusmiljön. Jag föreslår att regeringen ger UHÄ i uppdrag att göra en översyn av kursplaner i arkitekt- och hälsovårdsinspektörsutbildningarna, med syfte att höja dessa yrkeskategoriers kompetens i frågor relaterade till hälsorisker i inomhusmiljön. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att göra en översyn av utbildningsplaner för arkitekter och hälsovårdsinspektörer. 1989/90 Ub649
mot · GD02Ub652 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub652 av m.fl. (s) Grundskollärarutbildningen i . Planeringsramen för grundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 4-9 omfattar 972 nybörjarplatser /90. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslår att antalet nybörjarplatser avsevärt skall öka /91-1992/93, /91 med 730 platser. Dessa utbildningsplatser föreslås, enligt prop. 1989/90:100 bil. 10, lokaliseras till de högskoleenheter som har inriktningen mot årskurserna 4-9. Regeringen bemyndigas, enligt samma proposition att öka dimensionering av grundskollärarutbildningen. Vidare bör det ankomma på regeringen att avgöra till vilka högskoleenheter utbildningsplatserna lokaliseras. I den av regeringen antagna Bergslagspropositionen, 1987/88:64, har avsikten bl.a. varit att på regionalpolitiska grunder förstärka högskolan i . Undervisningssektorns utvecklingsarbete har varit fokuserade på grundskollärarlinjen. Det ökade behovet av lärare i , avsikten att skapa lärare med gemensam bas inom , det faktum att naturvetenskaplig kompetens inom högskolans tekniska sektor är i uppbyggnad, hemställan hos regeringen om nybyggnationer vid både Falu- och Borlängeenheterna av högskolan (vilket ger utökade antagningsmöjligheter), talar för en lokalisering av grundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna 4-9 vid högskolan. Mot denna bakgrund anser vi att man vid högskolan i /bör inrätta grundskollärarlinjens inriktning mot senare årskurser i första hand inom två specialiseringar: 1. Naturorienterande ämnen, 60 nybörjarplatser; 2. Praktiskt-estetiska ämnen i kombination med annat ämne, 30 nybörjarplatser i matematik i kombination med idrott och musik i samarbete med högskolan i , senast /92. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om grundskollärarutbildningens inriktning mot årskur- Mot. 1989/90 serna 4-9 vid högskolan i . Bengt-O la () () ()
mot · GD02Ub653 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub653 av m.fl. (s) En systemvetenskaplig linje till ADB-utbildning bedrivs vid på lokal utbildningslinje om 80 poäng. Den snabba utvecklingen av näringslivet i landet och även inom regionen ökar ständigt behovet av personal med längre datologisk utbildning än vad högskolan kan erbjuda. En utredning där representanter för högskolan, kommun och näringslivet ingått har ingående studerat behovet av arbetskraft inom ADBområdet. Man konstaterade då, att företagen i regionen har behov av personer med längre systemvetenskaplig utbildning och att denna arbetskraft är svår att rekrytera från storstadsområden. konstaterades att de studenter som utexamineras från den systemvetenskaplig linjen på 80 poäng har lätt att få plats utanför närområdet som de har för smal utbildning för regionens näringsliv, som genom strukturomvandlingarna fått en stark utveckling på dataområdet. Inrättandet av en systemvetenskaplig linje om 120 poäng bör alltså inrättas vid högskolan /. Kostnaderna för den föreslagna linjen kan bestridas av de medel som avsatts i Bergslagspropositionen och där drygt tre milj. kr. finns att tillgå och som beräknas väl täcka resursbehovet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en systemvetenskaplig linje vid högskolan i . () ()
mot · GD02Ub654 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub654 av och (båda s) Bergslagshögskolan Norr Bergslagen och norra inlandet är regioner som står inför en genomgripande strukturomvandling. I ett regionalt nätverk av högskolor ingår där högskolan i /, i och högskolan i /. I den nya bild av regional utveckling som håller på att växa fram intar denna Bergslagshögskola Norr en framskjuten plats. Dess läge i gränszonen mellan norra och södra är strategisk ur regionalpolitisk synvinkel. Lägger vi samman befolkningen i med de norra länsdelarna och länscentra i och närmar vi oss storleksordningen 800 000 invånare. Detta utgör ett betydande rekryteringsunderlag, med genomsnittligt låg andel högskoleutbildade, inom ett relativt begränsat geografiskt område. Därmed finns också förutsättningar för att denna högskola skall kunna ge betydelsefulla bidrag till lösandet av högskolans rekryteringsproblem och bortom . En förstärkning av högskolorna i detta nätverk med långa utbildningslinjer, forskning och forskarutbildning är en strategisk satsning som kommer att få avgörande betydelse för utvecklingen av regionen. Långa utbildningslinjer och forskarorganisationen är nära sammankopplade. Forskningsanknytning är nödvändig för alla utbildningar inom högskolan. För längre linjer (120 p eller mera) är direkta kopplingar till pågående forskning ett villkor. stimuleras också av nära kontakter med utbildning som har anknytning till dess verksamhetsområden. Utbildning och forskning är alltså ömsesidigt beroende av varandra även om kanske utbildningen har ett större behov av forskningen än tvärt om. Det viktiga är att skapa möjligheter till samverkan inom forskningsområden och utbildningslinjer genom att avväga inriktningen hos de nya verksamheter som tillförs så att samspel och synergieffekter kan uppstå i många olika riktningar. som helhet har goda förutsättningar att bygga upp en stark högskoleregion. Inom en geografisk ram som ger relativ närhet och lätthet till personkontakter finns betydande forskningsresurser på universitetsnivå. De befintliga universitets- och forskningsenheterna, bl.a. enhet i , är stora som sådana men i viss mening relativt små och isolerade. En uppbyggnad av resurser för forskning vid den regionala högskolan kan därför ge ett dubbelt resultat. Dels fogas de redan existerande universitets- och forskningsenheterna in i en regional miljö som förstärker deras möjligheter att fungera väl. Dels kan utbyggnaden av de regionala högskolorna ske med måttliga resurser och ändå ge upphov till en totalmiljö för forskning och utbildning som har förutsättning att kunna verka på internationell nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning och forskning vid högskolorna i Bergslagshögskolan Norr. () () 1989/90 Ub654
mot · GD02Ub655 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub655 av m.fl. (m, fp, c, mp) Kemiteknisk ingenjörsutbildning till Gymnasieskolans fjärde år (T4) skall nu ersättas av en utbyggnad på den kortare ingenjörsutbildningen. Behovet av kemitekniskt skolad personal anses inte vara större än att det kan tillgodoses genom ett begränsat antal utbildningsorter. På gymnasieskolan i finns en kemiteknisk linje. Antalet elever i årskurs tre /89 var arton, men ökade snabbt till fyrtiofem innevarande läsår. Försöksverksamheten med kortare ingenjörsutbildning vid högskolan har då medfört en minskning av elevantalet i fjärde årskursen. Högskolan och länets forskningsstiftelse har gjort en gemensam utredning av det framtida behovet av kemitekniskt utbildad personal vid företag och samhällsinstitutioner. Resultatet visade entydigt på ett ökande behov, där den yttre miljökontrollen och processindustrin i kommer att vara de största avnämarna. Man har också ansett det nödvändigt att den kemitekniska utbildningen höjs till högskolenivå, med inriktning på analytisk kemi. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en kemiteknisk ingenjörsutbildning vid högskolan i . () () Hans Leghammar (mp) () () ()
mot · GD02Ub657 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub657 av m.fl. (s) Utbildningsministern drar i årets budgetproposition upp riktlinjerna för utbyggnad av den kortare ingenjörsutbildning som skall ersätta fjärde året (T4) på gymnasieskolan. Den kemitekniska utbildningen behandlas på annat sätt än övrig utbildning genom att det i riktlinjerna fastställs på vilka orter den nämnda utbildningen skall få ges. Skälet till detta är att efterfrågan på kemiteknisk utbildning inte anses vara så stor att den kan ges på mer än ett givet antal orter. I finns f.n. kemiteknisk utbildning på gymnasieskolan. Antalet studerande har ökat ganska dramatiskt och antalet i årskurs 3 är /90 45. Antalet var /89 18. I takt med utbyggnaden av försöksverksamheten inom högskolan med kortare ingenjörsutbildning har fullt naturligt däremot antalet studerande i årskurs 4 minskat. Högskolan har tillsammans med länets forskningsstiftelse genomfört en utredning av hur företag och berörda samhällsinstitutioner ser på behovet av kemitekniskt utbildad personal . Det finns en mycket entydig bedömning att behovet kommer att öka . De områden som framförallt pekas ut är miljö- och processtillverkning. Utredaren gör bedömningen att det är av vikt att kemiteknisk utbildning byggs upp på högskolenivå i . Den inriktning som föreslås är analytisk kemi som ger kompetens för provtagning inom miljö- och processkemi. Det är mycket väl dokumenterat att det i finns stora miljöproblem och att kraven på att miljön kontrolleras bättre bara växer. Det finns också i en relativt stor processindustri. Det är mot bakgrund av vad som ovan redovisats av mycket stor vikt att kemiteknisk utbildning förläggs till högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning av 80 poängs kemiteknisk ingenjörsutbildning till högskolan i . () () 1989/90 Ub657
mot · GD02Ub658 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub658 av förste vice talman och (båda m) Bristen på förskollärare är mycket stor. Regeringen föreslår därför bl a en ökning av antalet nybörjarplatser inom 100-poängsutbildningen med 102 (utöver de 48 som redan förlagts till i och högskolan i /) samt att antalet nybörjarplatser i 50-poängsutbildningen ökas med 120. 48 platser av de senare, som avser sökande med barnskötarutbildning och yrkesverksamhet inom förskoleverksamheten, föreslås fördelas av UHÄ. Det har visat sig att det på flera håll, framför allt i , inte kommer att vara möjligt att fylla alla platser med kvalificerade sökande när vårens utbildning börjar. I startade förskollärarlinjen på nytt med 60 platser. Antalet sökande var mycket högt, 660 stycken, och de antagna har haft fyra som medelbetyg. Mot bakgrund av det stora behovet av utbildade förskollärare borde det vara av stort intresse att fylla samtliga utbildningplatser med behöriga sökande. Det är enligt vår mening ett stort slöseri att av t.ex. snävt regionalpolitisk! tänkande behålla utbildningsplatser på orter där behöriga sökande saknas. Med hänvisning till den goda tillgången på kvalificerade sökande till utbildningen i föreslås en omfördelning av platser för 100-poängsutbildning till från orter med svårigheter att finna kvalificerade sökande samt att också 50-poängsutbildning förläggs till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en omfördelning av utbildningsplatserna inom förskollärarutbildningen till i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Ub661 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Ub661 av och tredje vice talman (m, c) Tillbyggnad för genetiska institutionen i Vi delar regeringens inställning till betydelsen av bioteknik. Enligt vår mening fordras dock kraftfullare satsningar än de regeringen föreslår. Speciellt viktigt anser vi det vara att ställer sig positiv till genomförande av planerna på ytterligare uppbyggnad av cell- och molekylärbiologisk forskning och utbildning vid i . Den biotekniska forskningen i måste få möjlighet att utvecklas på villkor som inte står dem i , , eller efter. Vid i pågår en samordnad uppbyggnad av forskningsoch utbildningsverksamhet inom cell- och molekylärbiologi som griper över tre fakulteter, den matematisk-naturvetenskapliga, den medicinska och den tekniska med tonvikten lagd vid de två första fakulteterna. Genom bredden i den forskning och utbildning som bedrivs i finns det mycket god anknytning till såväl mera tillämpad bioteknisk och livsmedelsteknisk verksamhet som tillämpad medicinsk forskning, liksom också till annan grundforskning inom kemi och biologi. Den synkrotronljuskälla som finns vid MAXlaboratoriet i är ett för unikt instrument, som också är av intresse för molekylär- och cellbiologi. Intresset från bioteknikindustrier i regionen för dessa satsningar är stort och dokumenterat. Detta gäller såväl företagen inom livsmedels- och växtförädlingsbranschen (Alfa , Provendor) som kemisk industri () och läkemedelsindustrin (t.ex. ). Vi bedömer därför verksamheten i vara av väsentlig regional betydelse för hela . De matematisk-naturvetenskapliga och medicinska fakulteterna har genom omprioriteringar nyinriktat flera professorstjänster mot olika grenar av cell- och molekylärbiologi. Flera framstående forskare har nyrekryterats - bl.a. från utlandet - och fler har anmält intresse av att få komma till om blott deras krav på resurser kan tillgodoses. Också lokalfrågan för den molekylär- och cellbiologiska verksamheten i måste få en tillfredsställande lösning. Modern cell- och molekylärbiologisk forskning ställer stora krav på specialanpassade lokaler. har visat sin uppskattning och sitt förtroende för forskningen i genom att bevilja 30 milj. kr. för utvidgning av nuvarande Wallenberg-laboratorium. Igångsättning av det projektet har redan skett. I planering är detta projekt intimt förknippat med, och ett komplement till en om- och tillbyggnad av genetiska institutio nen för moiekylärgenetisk forskning. Båda projekten är centrala och oundgängliga för att tillfredsställa kraven på avancerade lokaler. Genom en samplanering av de båda projekten ges möjlighet att med maximal effekt utnyttja insatta medel. Ytterligare fördröjning av den utlovade om- och tillbyggnaden av genetiska institutionen innebär därför såväl ökade kostnader som problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillbyggnad av genetiska institutionen vid . () () 1989/90 Ub661
mot · GD02Ub662 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub662 av m.fl. (m, c) Högskoleutbildningen inom det systemvetenskapliga området Den snabba utveckling som kännetecknar ADB-området ställer stora krav på näringslivet och inom förvaltningen på förmåga att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar. Livslängden hos nya tekniker och hos specialkunskaper tenderar att bli allt kortare. Att följa med i denna utveckling är ett överlevnadsvillkor för många företag. Detta kräver tillgång till personal med gedigna grundkunskaper. Därför måste ställas stora krav på undervisningsväsendets förmåga att förse arbetsmarknaden med utbildning av hög kvalitet och aktualitet. Undervisningsväsendet måste också fungera på ett sådant sätt att anpassning till nya förutsättningar är möjlig. Det innebär i praktiken att ADB-utbildningen fortlöpande måste ses över och utvecklas. Det är mycket angeläget att möjliggöra utbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar av högskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfråga personer med kombinerade kunskaper i t.ex. ekonomi, administration, statistik och databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att förse högskolorna med riklig tillgång till datorkapacitet. Systemvetenskapliga linjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbete inom dataområdet. Det är från systemvetenskaplig linje som en allt större del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. För den framtida utvecklingen är dessa yrkeskategorier av en avgörande betydelse. Särskilt viktigt är det att utbilda om systemteknik och om relationerna teknik, människa och samhälle. Här ställs stora krav på kvaliteten i utbildningen likväl som inom vissa specialområden som systemutformning, systemförvaltning och datakommunikation. Vi förordar därför dels en kvalitetshöjning genom ökad per capita-tilldelning, dels att tillgången på teknisk utrustnig skall vara tillräcklig, dels att den systemvetenskapliga linjen förlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förslagen bör finansieras genom omfördelning av medel inom berörda anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. Nr Ub662 -668 nen anförts om den systemvetenskapliga linjen, utbildningsfrågor och dess finansiering. () Gölhe () 1989/90 Ub662
mot · GD02Ub663 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub663 av och (c, fp) Stiftelsen i 1984 bildade i och län och kommun Stiftelsen . Ändamålet var att inom Citadellet i under ledning av en av stiftelsen anställd intendent möjliggöra skolning av hantverkare och vidareutbildning av byggnadshantverkare i äldre tekniker avseende iordningsställande av äldre byggnader och föremål i . Hit kan föreningar, kyrkor, kommuner och privatpersoner vända sig om man behöver hjälp med byggnadsrestaureringar, konservering av konstföremål, ombindning och nybindning av böcker, lagning och nytillverkning av metallföremål, renovering av textilier, möbler, papper, o.s.v. Intresset för stiftelsens verksamhet är mycket stort. Behovet av renovering av gamla kulturskatter är så omfattande att det inte låter sig överblickas. kommun står för lokalkostnaderna och i och län för kostnaderna för anställd personal. Målsättningen är att bidra till att äldre föremål och byggnader omhändertas på ett kunnigt sätt och till hantverkets fortbestånd genom praktiskt inriktad utbildning. Från vår sida har vi i tagit upp frågan om utbildning av lärlingar vid Stiftelsen på Citadellet i . De inom stiftelsens ram verksamma hantverkarna och konservatorerna är egna företagare, vilka enligt skrivna kontrakt skall arbeta i överensstämmelse med de riktlinjer och stadgar som fastslagits av stiftelsen. Alla förfrågningar som kommer till Stiftelsen angående lärlingsutbildning är från personer som redan genomgått gymnasieutbildning. Många av dessa vill inte genomgå gymnasiet en gång till och det upplevs av många som ett problem. Utbildning med den inriktning som här avses borde enligt stiftelsen ligga på en eftergymnasial nivå, inte minst för att höja yrkenas status. Det är udda hantverksyrken det gäller och situationen är ofta den att högstadieelever helt enkelt inte är mogna och beredda att välja dessa udda yrken. En försöksverksamhet borde enligt vår uppfattning genomföras med en satsning på en eftergymnasial utbildning med hantverksinriktning. Citadellet i är en lämplig plats för en sådan försöksverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med hantverksutbildning inom Stiftelsen vid Citadellet i . () () 1989/90 Ub663