mot · GD02Ub825 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub825 av m.fl. (m) I vår partimotion Skolan och lärarna av m.fl. (m) redovisas den inriktning vi vill ge ett reformprogram för skolan och lärarutbildningen. De förändringar vi föreslår syftar till att skapa en utbildning där kunskaper, färdighetsträning och respekt för den enskilde är självklara utgångspunkter. Svensk skola förfogar över internationellt sett stora resurser. kan konstateras att de resultat som skolan presterar inte är på den höga nivå som resurserna motiverar. Skolans kris beror således inte på bristande resurser. Den beror på att pengarna i alltför liten utsträckning satsas på det som är skolans huvuduppgift - att förmedla kunskaper och färdigheter. För att lyckas med detta krävs välutbildade lärare, ändamålsenliga lokaler, god tillgång på bra läromedel och att resurserna i första hand satsas på undervisningen. Den socialdemokratiska skolpolitiken har inte utformats så att hänsyn tas till elevers olika behov. Krav på förment jämlikhet och centralisering har lett till en omfattande och resursslukande byråkrati. Resurser har slussats från undervisning till andra uppgifter. Bidragen har konstruerats så att kommunerna stimulerats att anslå ytterligare medel för dessa ändamål. Statsbidragen till skolan bör läggas om. Principen bör vara att skolan får ett anslag för varje elev. Denna ordning öppnar för en ny frihet för föräldrar och elever att själva välja skola och skolform. Bidragssystemet skall ge skolan och lärarna stor frihet att själva disponera resurserna. För att inte hämma den lokala friheten bör de regler som styr skolans verksamhet minskas radikalt. Vi har i vår partimotion angående utbildningspolitiken föreslagit att bidragen skall utformas så att de följer eleverna till den skola som elever och föräldrar valt. Vi anser att de riktlinjer som bör gälla för skolans styr- och anslagssystem skall utformas utifrån följande principer: * Bidragssystemet skall vara administrativt enkelt och lätt att överblicka. * Gränserna mellan vad som skall vara statens respektive kommunernas ansvar skall vara tydliga. * Administration och byråkrati skall minimeras så att resurserna i första hand används för den direkta utbildningen. Våra besparingar har inom utbildningssektorn utformats så att de i första hand innebär minskningar på anslagsposter som avser administrativa delar av verksamheten. Vidare föreslås överföringar i syfte att förstärka den direkta undervisningen. Enligt vår grundsyn är det möjligt att göra utbildningen bättre med mindre resurser. Vi har i vår partimotion ang. utbildningspolitiken redovisat den inriktning vi vill ge arbetet i skolan. Förslagen innebär i huvudsak följande: * mål som sätter kunskaper och färdigheter i centrum. Målen skall formuleras så att skolans uppgift blir tydlig och möjlig att genomföra. * Betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relation till läroplanens krav. Betyg ger information och stimulans. Antalet betygssteg bör vara fler än fem. Betyg skall första gången ges vid utgången av lågstadiet. Betyg skall kunna kompletteras. Betyg kan användas som urval men andra urvalskriterier skall kunna förekomma vid vissa utbildningar. * Ett statsbidrag som följer elevens val av skola. De resurser den svenska skolan förfogar över står inte i proportion till utbildningsresultaten. Dessa rikliga resurser borde, använda i ett annat mönster, kunna ge ett betydligt bättre resultat. * Mindre krångel och färre regler. För att skolan skall kunna organisera utbildningen på det sätt som bäst leder till att alla elever får goda kunskaper skall antalet regler minskas. Man måste få möjlighet att lokalt bestämma hur man vill arbeta. * En tidigare skolstart. Barn är nyfikna, vetgiriga och villiga att lära. Detta bör vara vägledande för innehållet i den verksamhet vi erbjuder dem. Rätt avpassad stimulans i skolan skall syfta till att varje barns möjligheter utvecklas. * Ökade möjligheter att välja inriktning och studiekurs efter intresse. Elevernas förutsättningar att lyckas i sina studier ökar om de kan välja kurs efter eget intresse. Valmöjligheter skall inte begränsas till vissa ämnen utan fördjupning skall kunna förekomma även i ämnen i den ordinarie timplanen. Genom att välja inslag av självstudier ökas möjligheterna till individuella studieprogram. Skolan skall tillsammans med eleven och föräldrarna fortlöpande upprätta studieplaner för varje elev. * En lärarutbildning inriktad på kunskap. Lärarutbildningen skall liksom fortbildningen av lärare inriktas på att ge goda ämneskunskaper. Genom goda kunskaper får läraren den säkerhet som leder till att eleverna får en bra undervisning. Goda kunskaper krävs om läraren skall kunna undervisa med engagemang och inte vara hänvisad endast till läroböckernas framställning. * En fristående organisation för utvärdering av skolresultaten. En fristående organisation för utvärdering bör skapas. Det är inte lämpligt att den organisation som ger verksamheten dess förutsättningar också svarar för utvärdering av resultaten. I det följande redovisar vi de budgetmässiga förändringar vi förordar i förhållande till regeringens förslag: Från anslaget utgår medel till löntagarorganisationerna dels för deras verksamhet med skolinformatörer, dels för information om utbildning och rekrytering av handledare för elever på arbetsplatserna. Vi anser att löntagarorganisationerna kan bedriva verksamheten i önskad omfattning utan bidrag. Vi föreslår att anslagsposten slopas, vilket innebär en minskning med . Regeringen föreslår att medel anvisas för att ta fram ett informationsmaterial om läroplanen. Vi har i vår partimotion rörande utbildningspolitiken föreslagit att målen för skolan bör förtydligas. I avvaktan på att denna omarbetning sker bör inga medel anvisas. Besparingen uppgår till . Vi räknar med en fortsatt rationalisering av de administrativa uppgifterna och beräknar därför en besparing på anslaget med . Stöd för utveckling av skolväsendet I anslaget ingår medel för länsskolnämndernas verksamhet för främjande av lokalt utvecklingsarbete, bidrag till kommunernas lokala skolutveckling, till länsskolnämndernas medverkan i skolledarutbildningen samt till centralt utvecklingsarbete. I enlighet med vad vi ovan redovisat om att satsa på skolans huvuduppgift och om decentralisering till kommuner och skolor föreslår vi att länsskolnämndernas roll bör tonas ned. Vi föreslår därför att anslagen Länsskolnämndernas verksamhet för lokalt utvecklingsarbete samt Lokal skolutveckling avvecklas och att överförs till anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. Vi föreslår nedan att försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad gymnasieutbildning inte utvidgas. för centralt utvecklingsarbete kan därför reduceras med . Verksamheten vid kan begränsas till insatser som avser stöd för utveckling av läromedel för handikappade och för vissa mindre grupper där marknaden inte kan tillgodose efterfrågan. Vi föreslår att anslaget till SIL reduceras med 15 milj.kr. Stödet till forskning bör i största möjliga utsträckning vara fritt från statlig styrning. Universiteten skall utan påverkan kunna fullgöra sin kritiska funktion. Vi föreslår mot denna bakgrund att de medel som fördelas via sektorsorgan, dvs. departement och myndigheter, förs direkt till fakultetsanslagen. Till förevarande anslag föreslår regeringen . Vi anser att forskning om förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbild ning gynnas av att resurserna för den på inomvetenskapliga grunder bedrivna samhällsvetenskapliga forskningen ökas. Vi föreslår därför att överförs till Litt. Forskning och forskarutbildning. Det finns ett väl dokumenterat samband mellan å ena sidan goda ämneskunskaper hos lärare och å andra sidan trygghet och framgång i lärarrollen. Eller med vanligt språkbruk; kunniga lärare trivs i arbetet och håller bra lektioner. Detta erkännande av kunskapernas betydelse för att få en bra undervisning hade kanske kunnat anas även utan forskning. Tyvärr tycks inte dessa rätt självklara rön väcka något intresse hos dem som har ansvar för lärarutbildning eller fortbildning. Regeringen föreslår att 35 milj.kr. bör anvisas för att trygga behovet av behöriga lärare. Bland möjliga åtgärder föreslås oex-utbildning, kompletteringsutbildning samt reaktiveringskurser. Vi anser att föreslagna åtgärder kan vara rimliga endast under förutsättning att de syftar till att ge de blivande lärarna full ämneskompetens och pedagogisk kompetens. Vi anser att bör uttala att all fortbildning av lärare skall inriktas på ämnesfördjupning och kvalitet. För att understryka detta krav föreslår vi att ytterligare 100 milj.kr. anvisas för ämnesinriktad fortbildning. Medel för lärares fortbildning redovisas under en rad skilda anslag i budgetpropositionen. Detta skapar oklarhet om vilka resurser som faktiskt står till buds och bidrar till oklara ansvarsförhållanden. Vi föreslår att dessa resurser samlas under anslaget B8. samt att även den fortbildning som bekostas med dessa medel skall ha en klar ämnesinriktning och syfta till fördjupade kunskaper. Till förevarande anslag Fortbildning m.m. överförs: - för fortbildning med internationell inriktning från anslaget B2. - från den del som avser Kompletteringsutbildning under anslaget Bil., - från den del av beloppet för Lokal skolutveckling som avser fortbildning under anslaget Bil., Anslaget B8., som i regeringens förslag uppgår till , kommer med våra förslag att öka med till sammanlagt 525.182.000 kronor. Särskilda insatser inom skolområdet I detta anslag har sammanförts medel avseende åtgärder för elever med handikapp, särskild undervisning samt medel för särskilda åtgärder i och gymnasieskolan. Kommuner och skolor bör själva kunna besluta i frågor om fördelning av resurser för elever som behöver särskilt stöd. Vi anser att en mindre del av resurserna för stöd av handikappade elever bör fördelas av länsskolnämnden efter kommunernas skiftande behov. I övrigt bör kommunerna själva disponera resurserna för de insatser man lokalt finner mest angelägna. Vi föreslår således att överförs till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen under anslagsposten Bidrag till driften av grundskolor m.m. Vi föreslår vidare att anslaget B10. benämns Regionala åtgärder för elever med handikapp. Det skall användas till berörda länsskolnämnders insatser för barn och ungdomar med olika former av handikapp inom det allmänna skolväsendet. Vi beräknar 29.180.000 kronor för detta ändamål. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Vi har tidigare redovisat att vi anser att skolans resurser skall koncentreras på att ge alla elever goda kunskaper och färdigheter. Vi föreslår därför att den del av den s.k. förstärkningsresursen som avser undervisning ökas med 822,5 milj.kr. och att ökningen finansieras enligt våra förslag. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att vissa anslag för olika ändamål sammanförs till ett anslag benämnt Särskilda utvecklingsinsatser. För ändamålet anvisar regeringen som skall fördelas av länsskolnämnderna. De anslag som förts samman är bidragen för utvecklingsarbete rörande den icke timplanebundna delen av skoldagen, för kulturverksamhet i skolan och det särskilda bidraget för lokalt utvecklingsarbete pä mellanstadiet och högstadiet. Vidare föreslås att medel i fortsättningen även skall kunna användas för samverkan mellan skola och skolbarnsomsorg. Vi anser att dessa riktade bidrag är ett uttryck för en felaktig skolpolitik. Behovet av särskilda insatser kommer att öka så länge den socialdemokratiska skolpolitiken får fortsätta. Vår utgångspunkt är en annan. Genom att skolans resurser satsas på undervisningen kommer behovet av särskilda insatser att minska. Vi avvisar därför regeringens förslag om att anvisa för särskilda utvecklingsinsatser och överför beloppet till den del av förstärkningsresursen som avser undervisning. Av den s.k. förstärkningsresursen skall enligt nuvarande regler användas för undervisning medan resterande används till andra insatser under skoldagen. Vi föreslår att den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen minskas med 500 milj.kr. och att beloppet överförs till andra uppgifter. För kompletteringsutbildning av lärare vill regeringen anvisa . I de förutsättningar som redovisats för utbildningen har angivits att kommunerna förutsätts bidra genom att för detta ändamål ianspråkta resurser för lokalt utvecklingsarbete. Vi anser inte att den planerade fortbildningen har rätt inriktning. De anslag som regeringen vill anvisa för utbildningen bör användas för att stärka och fördjupa lärarnas ämneskompetens. Under förutsättning att utbildningen får av oss angiven inriktning bör föreslaget belopp överföras anslaget Fortbildning m.m. Av bidraget till lokal skolutveckling avser fortbildning. Vi föreslår att det aktuella beloppet, 255 milj.kr., överförs till anslaget Fortbildning För undervisning i hemspråk och för stödundervisning i svenska anvisar regeringen . Vi föreslår att undervisningen effektiviseras genom att eleverna så långt möjligt sammanförs i större grupper. Vidare bör undervisningen organiseras så att elevernas möjligheter att följa den ordinarie klassens undervisning störs så litet som möjligt. För barn som kommer till i tidig ålder eller är födda här förordar vi att hemspråksundervisningen koncentreras till förskole-, låg- och mellanstadietiden. För invandrarbarn som kommer hit senare får hemspråksundervisningen anpassas efter de individuella behoven. gällande bestämmelser för undervisning i hemspråk och stödundervisning i svenska har gällt . Det bör nu vara dags att undersöka om nu gällande regler har lett till de resultat man avsåg nå när reformen beslutades. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts med uppgift att utvärdera den s.k. hemspråksreformen samt att lägga fram förslag till förändringar som kan leda till att de invandrade elevernas möjligheter att fungera i det svenska samhället underlättas. En översyn av reglerna för hemspråksundervisning och en förändrad organisation bör på kort sikt kunna ge en besparing på . Av budgettekniska skäl uppnås den fulla besparingseffekten först nästföljande budgetår. Det av regeringen föreslagna anslaget för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska bör för det kommande budgetåret minskas med . Bidrag till driften av gymnasieskolor m.m. Regeringen föreslår en utvidgning av försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning med 1 200 platser. Om förslaget går igenom kommer något av de elever som börjar yrkesinriktad utbildning att ingå i försöksverksamheten. Det är då knappast längre korrekt att beskriva utbildningen som försöksverksamhet. Det är snarare fråga om den första fasen i en omläggning och förlängning av den yrkesinriktade utbildningen. Denna omläggning sker utan att beretts möjlighet att ta ställning till en över hela linjen treårig gymnasieutbildning. Regeringen har heller inte redovisat kostnaderna för en fullt genomförd reform. Vi har hävdat, och vidhåller, att all utbildning inte behöver ha samma längd. Vi har också avvisat att alla elever skall ha en gemensam kärna av allmänna ämnen. Vi ställer oss tveksamma till att samtliga som lämnar gymnasiet skall ha allmän behörighet till högskoleutbildning. Vi anser att utbildningens längd skall anpassas efter de krav yrket ställer. Vi anser att de allmänna ämnena skall väljas så att de utgör ett stöd för den valda yrkesinriktningen. Vi anser slutligen att måste få ta ställning till kostnaderna innan beslut om en ny utbildning kan tas. Den nu pågående försöksverksamheten har startats under former som gör att värdet av den utvärdering som pågår kan ifrågasättas. Vad vi med bestämdhet vet är att en omläggning kommer att kosta miljardbelopp. Vi beräknade för vår del vid starten dessa kostnader till . ter att ha tagit del av de uppgifter som flyter in kan vi lugnt räkna med att siffran kommer att ligga - troligen nära 15! Vi kan under dessa förutsättningar inte acceptera en utvidgad försöksverksamhet. Vi avslår utökningen med 1.200 platser vilket leder till ett minskat medelsbehov av . Regeringen föreslår att anvisas för information omförändringen av gymnasieskolan. Vi anser att beslut om en förändring av gymnasieskolan skall föregå de särskilda informationsinsatserna och avvisar förslaget. Regeringen föreslår att den gymnasiala lärlingsutbildningen får ett lägre belopp vilket skulle vara en anpassning till efterfrågan. Med den bristande information som gällt för denna form av utbildning är det inte förvånande att utbildningen inte fått så många sökande. Det är emellertid enligt vår mening fel att minska omfattningen av lärlingsutbildning. Utvecklingen borde vara den motsatta. Utbildning för en lång rad yrken kan med fördel bedrivas i form av lärlingsutbildning. Sådan utbildning håller hög kvalitet och lärlingarna är mycket motiverade för utbildningen. Vi ser lärlingsutbildning som ett reellt alternativ till den traditionellt skolförlagda utbildningen. Vi anser att lärlingsutbildningen bör öka i omfattning och att den skall vara den normala formen för yrkesutbildning när förutsättningarna för detta finns. Vi föreslår att informationen om gymnasial lärlingsutbildning intensifieras och att anslaget för denna form av utbildning ökas med . Regeringen föreslår att för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska anvisas 32,6 respektive . Vi anser att undervisningen på gymnasienivå i första hand bör inriktas på att behärska svenska språket. Om så ej sker riskerar ungdomar med invandrarbakgrund att få svårigheter att inpassa sig i det svenska samhället. Vi föreslår att anvisas för stödundervisning i svenska och gör en besparing på anslaget med . Bidrag till kommunernas uppföljningsansvar Under anslaget lämnas bidrag för åtgärder som syftar till att stöja ungdomar som ej deltar i utbildning eller riskerar att gå arbetslösa. Mot bakgrund av rådande konjunktur och låga arbetslöshet finns enligt vår mening inte behov av insatser i den omfattning regeringen föreslår. Försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad gymnasieutbildning bidrar också till att fler ungdomar blir kvar i skolan . Anslaget bör därför minskas med 30 milj.kr. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m. Vi anser att det är kommunernas uppgift att förse gymnasieskolan med den utrusning som krävs för att bedriva en modern undervisning av hög kvalitet. Vi vill i detta hänseende jämställa gymnasieskolan med och föreslår att anslaget avvecklas. Vårt förslag innebär en besparing för staten med . Bidrag till utbildning för vuxna Undervisningen i ungdomsskolan bör så långt sorn möjligt undgå besparingar. En omdisponering av resurser även för vuxenutbildningen blir därmed av statsfinansiella skäl oundviklig. Vår strävan är emellertid att i största möjliga utsträckning prioritera den kompetensgivande utbildningen. Det är emellertid enligt vår mening möjligt för den kommunala vuxenutbildningen att åstadkomma besparingar genom en samordning och effektivisering av insatserna. Vi anser det självklart att grundutbildning för vuxna (grundvux) och möjligheten för alla att skaffa sig grundskolekompetens bör prioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen. Förändringar inom arbetslivet innebär ökade krav på utbildning. Komvux måste organiseras så flexibelt att organisationen kan möta nya krav. Regeringen aviserar att den avser att presentera ett nytt program för vuxenutbildningen. I avvaktan på detta förslag och med hänvisning till vad vi ovan anfört anser vi att en mindre besparing kan ske på detta anslag och föreslår att för vuxenutbildning anvisas 1.546.586 kronor. Vi förutsätter därvid att minskningen i första hand läggs så att den ej drabbar grundvux eller särvux. Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. Vi nödgas därför göra omprioriteringar även på detta område. vill vi erinra om att de besparingar vi föreslår på statens budget skall användas till skattesänkningar. Med mer pengar kvar efter skatt kan den enskilde själv bestämma vad han eller hon vill lägga sina pengar på. Våra förslag till besparingar görs på ett sådant sätt att statens styrning av studieförbundens verksamhet minskar och studieförbunden får jämförbara arbetsvillkor. styr studieförbundens inriktning genom att tilläggsbidrag utgår förutom till studiecirklar i glesbygd samt cirklar med handikappade deltagare även för studier i samhällsinriktade ämnen, svenska och matematik. Vi anser denna styrning av folkbildningsarbetet vara felaktig. Vi föreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dras in utom de som berör cirklar med handikappade deltagare eller de som bedrivs i glesbygd. För att besparingar inte skall drabba verksamhetens kvalitet föreslår vi en minskning av antalet bidragstimmar med det högre schablonbidraget. Studieförbunden har möjlighet att arrangera studiecirklar där varje sammankomst innehåller . Denna möjlighet är emellertid begränsad genom att inte alla sammankomster i en enskild studiecirkel får ha denna längd. En sådan begränsning fyller ingen funktion, i stället förhindras en ur pedagogisk synvinkel ändamålsenlig organisation av vissa verksamheter. Vi föreslår att studieförbunden får rätt att organisera studiecirkelsammankomster så länge verksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som beslutar. Statsbidraget till kursplanebundna universitetscirklar är avskaffat sedan Dessa studiecirklar fungerade på ett utmärkt sätt som spridare av akademisk bildning och utbildning. Ledare för dessa cirklar var oftast lärare anställda vid universitet och högskolor. Vi föreslår att kursplanebundna universitetscirklar återigen skall bli bidragsberättigade och att studieförbunden erhåller ett i förhållande till övrig cirkelverksamhet förhöjt bidrag för denna verksamhet. Vi föreslår att för anslaget Bidrag till studieförbunden m.m. anvisas . Regeringen föreslår att av vuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvis finansiera anslaget Bidrag till studieförbunden m.m. Vi yrkar att ytterligare lil av dessa medel används på samma sätt. Dessa medel bör tas dels från anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet, , dels från anslaget Vuxenstudiestöd m.m., 70 milj. kr. Bidrag till viss central kursverksamhet Från anslaget finansieras vissa organisationers, bl.a. löntagarorganisationernas, centrala kursverksamhet. Vi anser att organisationerna själva bör svara för sina kostnader. Anslaget bör därför avvecklas. Regeringen föreslår att 41.400.000 kronor anvisas till denna kursverksamhet. Medlen finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi föreslår att dessa medel överförs till anslaget Bidrag till studieförbunden m.m. Vi har i våra motioner rörande högskolefrågor redovisat vår syn på den högre utbildningens uppgifter och inriktning. Våra förslag syftar bl.a. till att låta inomvetenskapliga bedömningar råda över verksamheten. Högskolorna skall ha större möjligheter att själva disponera sina resurser. Vissa särskilda utgifter inom högskolan Under anslaget beräknas bl.a. medel för internationalisering. Regeringen föreslår en ökning av anslaget till universitets- och högskoleämbetets disposition. Ökningen skall bl.a. användas för utveckling av datorsystem för central antagning. Vi har i våra motioner om högskolepolitiken utvecklat vår syn på central antagning och föreslår att anslaget reduceras med . Vi har också i våra motioner redovisat den vikt vi lägger vid att svensk utbildning deltar i det växande internationella samarbetet. Vi föreslår i konsekvens härmed att anslaget för internationalisering ökas med utöver regeringens förslag. För att få en dynamik i fördelnigen anser vi att anslaget bör fördelas av UHÄ i samverkan med rektorskonventet. Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken Vi avvisar den föreslagna minskningen av utbildningsplatser på ekonomlinjen. För detta ändamål bör anvisa utöver regeringens förslag. Vi avvisar förslaget att inrätta en kompletterande juristutbildning vid .