mot · GD02U219 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U219 av och (båda m) Bidrag till som var ett av de mest utvecklade länderna i kastades in i anarki . Demokratins sammanbrott inleddes i och med presidentvalet . Orsakerna till denna utveckling beskrivs av i första delen av hans memoarer i Vita Huset. Inledningsvis konstaterar han att andel av rösterna 1970 utgjorde en nedgång . 1970 röstade av väljarna mot . Att han kom till makten berodde på splittringen på den borgerliga sidan eller som Kissinger uttrycker det: representerade en brytning med långa demokratiska historia och skulle bli president inte genom ett äkta uttryck av majoritetens vilja, utan en tillfällighet i politiska system. av folkets röster var knappast mandat för den oåterkalleliga förvandlingen av politiska och ekonomiska institutioner som föresatt sig att genomföra. Längre fram utvecklar Kissinger sina synpunkter ytterligare: martyrskap har skymt undan hans politik. Han må ha proklamerat sig som socialist, hans mål och hans åskådning hade ändå ingen likhet med den europeiska socialdemokratins. hade grundat socialistiska parti, som skilde sig från det kommunistiska genom att vara mera radikalt i sitt program och inte mera demokratiskt i sin åskådning. Han hade inget emot att komma till makten genom ett val innan han genomförde revolutionen; men den sociala och politiska förvandlingen han utlovade efteråt skilde sig inte nämnvärt från det kommunistiska programmet. Det var en central sats i partiets program att borgerliga demokratiska sedvänjor skulle bli ovidkommande; det låg i dess natur att hans val skulle bli det sista demokratiska valet. Med facit i handen vet vi hur utvecklingen blev. Ett tidigare samhällsklimat av hänsynstagande och tolerans under den populäre presidenten utbyttes mot polarisering och djupgående motsättningar. organiserade sin egen privata säkerhetsstyrka utanför den befintliga armé- och polisstrukturen. Han importerade också i hemlighet stora mängder kubanska vapen för att beväpna anhängare för gatustrider. vidtogs en rad åtgärder av regering som förklarades författnings vidriga och olagliga av () och av riksräkensskapsverkets chef () samt av deputerarkammaren (). Allvarliga motsättningar mellan presidenten och den militära strukturen växte fram. Polariseringen inom hela det chilenska samhället ledde fram till militärkupp och en auktoritär militärdiktatur. (Kissinger: i vita Huset.) Ekonomin hade under dessa år fullständigt raserats till följd av en galopperande inflation och en förödande socialistisk ekonomisk politik. Det chilenska folket har utsatts för stora olyckor och ett lidande som hade sitt ursprung i revolutionära krav. har landets ekonomi byggts upp på marknadshushållningens grund och ekonomin återhämtar sig snabbt. I denna situation har också den politiska demokratin kunnat återställas. Genom allmänna val - som respekterades av den auktoritära militärregimen har på fredlig väg ett demokratiskt och pluralistiskt samhällssystem återställts. Alla dessa framgångar har det chilenska folket själv åstadkommit i . Det känns därför något övermaga att ta del av regeringens förslag i budgetpropositionen 1990 bilaga 5 s. 106 om bistånd till med följande motivering: I och har en demokratiseringsprocess inletts vilket inger hopp . Särskilda biståndsinsatser för att stödja demokratin i planeras. Det gäller främst stöd till de mest utsatta grupperna i landet, stöd till kvinno- och kultursamarbete, visst stöd till utvecklingsarbete på arbetsmarknadsområdet samt forskningssamarbete. Det är viktigt att erfarenheter som byggts upp i samarbete mellan svenska och chilenska folkrörelser under diktaturåren ges en möjlighet att utvecklas. Ett land som rest sig själv ur en socialistisk misär, som dessvärre skapades genom ett ofullkomligt politiskt system, genom en tillfällighet i konstitutionen, finner bäst den egna vägen till lämpliga samhällsinstitutioner och en bra balans mellan olika intressen. I det här sammanhanget finns det anledning att framföra en del principiella ståndpunkter på biståndsfrågor och utveckling i det som något oegentligt kallas den tredje världen. har marknadsekonomins överlägsenhet över socialistiska system demonstrerats med sådant eftertryck som i utvecklingsländerna. framgångsrika ekonomier är det bästa exemplet härpå. Deras välstånd står i bjärt kontrast till stagnationen och hoppplösheten i . På den latinamerikanska kontinenten har utgjort ett positivt undantag. Detta är knappast något kontroversiellt påstående, förutsatt att man förstår vad det handlar om. Det sägs i bland att problem beror på en hämningslös kapitalism. Detta påstående är fel. Så gott som samtliga Latinamerikanska länder, oavsett om de betecknats som vänster eller höger, har fört en mycket interventionistisk ekonomisk politik. Det gäller också deras militärdikaturer. har utgjort ett undantag så tillvida att militären där har varit benägen att anamma vissa marknadsekonomiska principer. Detta gör inte det politiska förtrycket acceptabelt utan utgör endast en förklaring. Man behöver inte åberopa utvecklingen i för att inse att det sista som behövs i världen är mer socialism.Svenskt bistånd bör inte inriktas 1** 1989/90. på att främja socialism i svensk tappning. exempel på denna typ av insatser till tredje världen är avskräckande nog. En statsbudget illustrerar ett av den politiska marknadens stora dilemman, nämligen att göra ett näst intill oändligt antal prioriteringar utan marknadens effektiva informationssystem. Biståndsinsatser av mycket marginell och tveksam art - som i det här fallet - kommer aldrig att vägas mot behov som sannolikt ligger medborgarna i gemen betydligt mera nära. För att illustrera detta på ett pedagogiskt sätt: avsätts i budgetpropositionen 1990 till stöd till folkrörelser m.m. i . Ett obetydligt större belopp, som anslag till de mindre handikappförbunden i , bl.a. till de neurosedynskadades för att åstadkomma en reell höjning av anslagen, anses däremot inte kunna inrymmas i den svenska budgeten . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Andra biståndsprogrammet (C3) för /91 anvisar ett med 4 milj. kr. reducerat belopp om 2 . () ()