ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf46 · 1990-03-09 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf46 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:86 om åtgärder 1989/90 mot etnisk diskriminering m.m. Sf46-52 I propositionen redogör regeringen för olika åtgärder för att på olika sätt motverka etnisk diskriminering. I stort är det fråga om redovisning av planerade utredningsuppdrag och olika former av projekt. Dock föreslås att diskrimineringsombudsmannen (DO) får utökade resurser. Dessutom föreslås att statens invandrarverk () får utökade resurser för olika former av etniska projekt. I huvuddrag delar vi regeringens allmänna bedömning av åtgärder mot etnisk diskriminering. Vi menar också att det inte är rätt väg att gå att förbjuda olika former av organisationer, eftersom detta i stället skulle skapa den av organisationerna önskade uppmärksamheten kring dem, deras verksamhet och deras syften. De regler som finns till skydd för etniska minoriteter, bl.a. i författningen, anser vi ger det skydd dessa grupper har rätt att kräva av statsmakterna. Mot denna bakgrund kan vi därför inte se någon poäng i att överväga lagreglering mot etnisk diskriminering i t.ex. arbetslivet, vilket regeringen anser bör utredas. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) infördes . Det fanns på många håll tveksamhet till huruvida en ny myndighet skulle ha någon reell effekt på arbetet mot etnisk diskriminering. Det har dock visat sig att DO har en central roll i opinionsarbetet i etniska frågor. Detta kan i och för sig bero på den person som för tillfället innehar ämbetet, men det gör inte myndighetens betydelse mindre. Vi delar regeringens synpunkter att DO bör behållas. Däremot menar vi att det inte finns någon anledning att utöka myndighetens resurser på det sätt regeringen föreslår. Vi menar att myndigheten bör få sina löpande utgifter täckta. I övrigt bör dock denna, liksom alla andra statliga myndigheter, begränsa sin volymtillväxt. 1 1989/90. Nr S/46-52 1989/90 Sf46 Men hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler mot etnisk diskriminering på arbetsplatser, 2. att till E 7. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. för /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag om , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av diskriminering. Utredningen kring menar att det finns många skäl som talar för att diskriminering, ett organ knutet till , kan avskaffas. Detta konstateras också av regeringen i propositionen. Dock förordas att nämnden, trots detta, får fortsätta verka. Vi menar att detta inte kan anses nödvändigt utan föreslår att nämnden avskaffas möjligt, dock . () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () () ()
mot · GD02Sf50 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf50 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:86 om åtgärder mot etnisk diskriminering m.m. I regeringens proposition 1989/90:86 föreslås inte att bildande av eller deltagande i organisationer, vilkas verksamhet främjar eller uppmanar tili förföljelse på etnisk grund, skall kriminaliseras. Det är inte tillfredsställande med hänsyn till att det finns ett starkt behov av en kriminalisering. Enligt om avskaffande av alla former av rasdiskriminering förbinder sig konventionsstaterna att förbjuda organisationer som främjar och uppmuntrar till rasdiskriminering och att förklara deltagande i sådana organisationer som en brottslig handling. har anslutit sig till denna konvention. är, enligt vår mening, skyldigt att införa en lagstiftning enligt konventionsåtagandet. under ledning av förre chefen för invandrarverket har föreslagit att en kriminalisering skall införas i svensk lagstiftning genom att ett tillägg görs till 16 kap. 8 § . De flesta remissinstanserna var positiva till diskrimineringsutredningens förslag. Vi hänvisar till det Öbergska utredningsförslaget som innebär en kriminalisering av bildande av och deltagande i organisationer, vars verksamhet främjar eller uppmanar till förföljelse eller diskriminering på etnisk grund. Detta tillägg till 16 kap. 8 § kan genomföras utan ytterligare utredning, vilket föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ett tillägg till 16 kap. 8 § som innebär en kriminalisering av bildande av eller deltagande i organisationer vars verksamhet främjar eller uppmanar till diskriminering eller förföljelse på etnisk grund. () ()
mot · GD02Sk44 · 1990-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:74 om ny taxeringslag m.m. Enligt gällande rätt får utlänning icke vara ledamot av taxeringsnämnd. Denna hävdvunna ordning frångås emellertid i propositionen med avseende å skattenämnden som utgör taxeringsnämndens efterföljare i den nya skatteorganisationen. Ledamotskap i skattenämnd - som skall bestå av ordförande och fem lekmän - skall icke kräva svenskt medborgarskap (s. 270). beslut kan vara av ingripande betydelse för den enskilde. Till grund för besluten kan ligga överväganden om innehållet i rättsnormer av olika slag. Dessa rättsnormer kan i sin tur vara uttryck för värden och värderingar som ytterst är sprungna ur vår historia, tradition och vårt kulturarv: 1 den (=lagboken) sen sekler ren det stadgat stått (Landshövdingen, sägner). Rättsnormerna utgör med andra ord - för att citera professor i uppsatsen och domarreglerna intagen i till , 1984 - endast en del av samhällsnormerna: gränsen mellan rätt och moral är flytande. (Se vidare artikel av mig i tidningen 1989 nr 3.) Motsvarande argument åberopas för övrigt av departementschefen såsom grund för skattenämndens medverkan i taxeringsförfarandet (s. 279): Ett taxeringsbeslut som innefattar skälighetseller bedömningsfrågor bör avgöras med nämnden om de har en väsentlig ekonomisk betydelse för den skattskyldige. Det är följaktligen icke möjligt att rätt tillämpa vår rättsordning utan att känna och tänka svenskt. Härtill kommer att ledamot av skattenämnd kan erhålla insyn i en enskilds personliga förhållanden av den mest ömtåliga och integritetskänsliga natur. Med hänsyn härtill borde det från rättssäkerhetssynpunkt vara främmande att utrusta utlänning, som vuxit upp i annat kulturmönster och som kanske ej ens behärskar vårt modersmål, med makt och myndighet - t.o.m. med ett slags domsmakt - över oss svenskar. I själva verket rör dock frågan något ännu mycket mera, nämligen vår nationella identitet. Offentlig makt i vårt land bör utövas av svenskar. Ledamot av skattenämnd bör därför vara svensk medborgare på samma sätt som för övrigt gäller för nämndeman. Nuvarande ordning bör sålunda - såsom uttryck för den i 11 kap. 9 § regeringsformen knäsatta ståndpunkten om medborgarskapets betydelse - fortbestå. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge 7 kap. 6 § första stycket taxeringslagen följande lydelse: Valbar till ledamot i skattenämnd är svensk medborgare vilken är kyrkobokförd i en kommun som ingår i skattemyndighetens verksamhetsområde och vilken ej är underårig eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § .
mot · GD02So20 · 1990-03-13 00:00:00 — Motion till 1989/90:So20 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar Propositionen överensstämmer med de krav som vi har framfört bl.a. i motion 1989/90:So260 Ökad valfrihet och trygghet för handikappade av m.fl. (m). Vi har därför inget annat yrkande vad gäller förslagets principiella inriktning. Däremot menar vi att det är väsentligt att intagningsnämnden får en så bred sammansättning som möjligt. Regeringen har inte tagit hänsyn till detta i propositionen, eftersom de handikappade ungdomarna, som ju berörs av förslaget, inte finns representerade. Detta anser vi är en brist. Vi föreslår således att representant för de handikappade skall ingå i intagningsnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en representant för de handikappade skall ingå i intagningsnämnden. () () () () () () () () () 1989/90 So20 Per Stenmarck (m)
mot · GD02So21 · 1990-03-14 00:00:00 — Motion till 1989/90:So21 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar Vpk har länge krävt att staten skall ta det ekonomiska ansvaret för gymnasieutbildningen för svårt rörelsehindrade ungdomar både när det gäller att anpassa gymnasieutbildningen i kommunerna och, om detta inte går, bereda dessa ungdomar tillgång till en gymnasieutbildning med ett boende och en omvårdnad som ger dem goda studiemöjligheter. Vi tillstyrker därför propositionen utom på en punkt. Vpk anser att i skall de svårt rörelsehindrade vara representerade. Vi avvisar därför den nu föreslagna expertnämnden. Den föreslagna nämnden är till en del en ny konstruktion och vi anser att ett brukarinflytande är viktigt dels för att tillföra expertis vid ofta svårbedömda placeringar, dels är det av principiell betydelse att brukarna finns representerade i så många beslutsinstanser som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att det enligt de närmare föreskrifter som kommer att meddelas, i den särskilda nämndens sammansättning skall ingå en representant för de svårt rörelsehindrade eller för deras organisationer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02So28 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:So28 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:99 om en ny myndighet för kontrollen och tillsynen på läkemedelsområdet m.m. Vid översynen och den följande omorganisationen av lämnades beslut i serveringsärenden för alkohol och tillståndsgivningen för inköp av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat till ett senare avgörande. I rubricerad proposition föreslås nu att det kommande läkemedelsverket, tidigare en del av , skall ha ansvaret för tillståndsgivningen beträffande teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat. Vpk avvisar detta förslag av följande skäl: Det finns ett relativt stort missbruk av teknisk sprit, som framför allt förekommer bland alla grupper av alkoholmissbrukare. Dessa använder denna ofta i perioder när de inte har ekonomi för annan alkohol. Det finns en påtaglig risk för att ett mer omfattande bruk kan sprida sig. Detta beror på att teknisk sprit, exempelvis T-röd, är relativt lätt att rena och tillsatsmedlen ger inte mer, och tillåts inte ge, mer skador än de tillsatser som finns i Systembolagets varor. Det är etanolen som i båda fallen ger skador. Visserligen förekommer det då och då i tidningar uppgifter om att personer skulle ha avlidit eller skadats efter att ha druckit T-röd. Men skadeorsaken är då akut alkoholförgiftning eller att det varit metanol som vederbörande druckit. Det som håller konsumtionen nere är snarare psykologiska och smakmässiga faktorer. Med andra ord - det är skamligt att dricka och man kan lukta illa. Den totala försäljningen av alla alkholhaltiga preparat är . Den myndighet som skall ha tillståndsgivningen av denna stora mängd måste ha kontrollen och tillsynskyldigheten och därav kunna göra alkoholpolitiska överväganden. Detta samband kommer att fungera dåligt när skall ha kvar tillsynen samt fortsättningsvis även ha ansvar för de alkoholpolitiska besluten medan en annan myndighet skall svara för förekomsten av preparaten. Det geografiska avståndet kommer också att lägga hinder i vägen för att utveckla ett samarbete. Det finns också en stor marknad för den odenaturerade tekniska spriten, s.k. apotekssprit. Tillsynen av denna har inte gjorts enbart av produktionstekniska skäl utan den kontrollen har även haft ett alkoholpolitiskt syfte. Den inriktningen befarar vi försvinner när överlåter ansvaret för tillstånden på läkemedelsverket. Slutligen etanol, metanol, glykol etc. är inga läkemedel. rimligare att tillståndsgivningen lades på kemikalieinspektionen än på låke- Mot. Men trots detta rekommendera vi inte en sådan lösning. Vi anser att det nya läkemedelsverket renodlat skall syssla med läkemedel och tekniska medicinska hjälpmedel samt att har kvar hanteringen av tillstånd för teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat på grund av de alkoholpolitiska aspekterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag i proposition 1989/90:99 om att tillståndsgivningen för teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat flyttas till läkemedelsverket. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02So30 · 1990-03-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:So30 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ub39 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett WHO-universitet i medicinsk teknologi, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av ny medicinsk teknologi. () Per Stenmarck (m) 1 1989/90.
mot · GD02So32 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:So32 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning En god hälsa och vård på lika villkor är målet för hälsopolitiken. Förebyggande vård har lett till minskad dödlighet i bl.a. livmoderhalscancer och olycksfall. Ökad överlevnad vid högt blodtryck och vid vissa cancertyper har också blivit resultatet av dessa insatser. Den största faran för folkhälsan utgör dock fortfarande drog- och missbruksproblem. I allt för många sjukdomsdiagnoser finns alkoholen med som en del i sjukdomspanoramat. Läkemedelsmissbruk och -beroende utgör också en tung del av sjukvården som saknar kunskap och vårdmöjligheter för denna stora grupp. Spelberoende är en missbruksform som fortfarande i stort sett saknar vårdmöjligheter. Kunskaperna är också små när det gäller denna missbruksform. En spelare som råkat in i ett missbruk förstör inte bara sitt eget liv, han hinner ofta ekonomiskt rasera också de närmast anhörigas situation innan hans belägenhet upptäcks. Kunskaperna om denna missbruksform är ytterligt små. För att komma till rätta med detta måste mera forskning kunna leda fram till vilka orsaker som ligger bakom detta sjukliga spelande. Det bör av den anledningen ingå i den forskning som måste intensifieras rörande olika missbruksformer. Tyvärr tar inte propositionen upp detta stora område som ett prioriterat forskningsområde. Med kännedom om vilka lidanden som en missbrukare och dennes anhöriga får utstå, finns det stora vinster att hämta för folkhälsan genom förebyggande insatser på detta område. För detta ändamål bör därför det socialvetenskapliga forskningsrådet även ges ett stort ansvar för denna typ av forskningsinsatser. För det ändamålet bör avsättas resurser som ger möjlighet till mera långsiktiga och djupgående forskningsinsatser för att hejda missbruk. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om missbruksforskningens ställning i det nya socialveten- Mot. 1989/90 skapliga rådets verksamhet.
mot · GD02So35 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:So35 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I proposition 1989/90:90 om forskning betonar regeringen det ansvar som bl.a. byggforskningsrådet har för forskning och utvecklingsarbete när det gäller inomhusmiljön och att forskningsinsatserna inom detta område bör öka . , som publicerade sina resultat , har konstaterat att allergi- och andra överkänslighetsbesvär är omfattande och i ökande. uppgav av vuxna svenskar i en SCB-undersökning att de besvärades av allergi. De årliga medicinska undersökningarna av alla värnpliktiga visar att antalet fall av hösnuva fördubblats . Forskarna vet att astma och allergi ökar i industriländerna. Studier visar också att människor som flyttat från landsbygden till större städer fått allergiska besvär i ökad omfattning. Vad denna ökning beror på vet man inte med säkerhet, men forskare som studerar sambanden mellan miljö och allergier misstänker starkt att luftföroreningar ligger bakom uppgången. Kunskapen om hur allergier uppstår är alltfort förvånansvärt dålig. har man också satsat alltför små resurser på forskning i detta ämne trots att var fjärde svensk är berörd av dessa problem. Det är därför nödvändigt att hitta bättre metoder för att göra livet drägligt för allergikerna och i förlängningen helst kunna bota sjukdomen. Forskningsmedlen delas relativt lika mellan astma och allergi . En mycket liten andel har gått till forskning om milion, som dock kan antas vara huvudorsak till sjukdomsökningen. Det behövs alltså en kraftig förstärkning av forskningsresurserna på astma-allergi-området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forskningsresurserna på astma-allergi-området måste ges en kraftig förstärkning.
mot · GD02So36 · 1990-03-20 00:00:00 — 1989/90: So36 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs 1. att avslår regeringens förslag om inrättande av ett socialvetenskapligt forskningsråd och som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befintliga forskningsråds ansvar för att stödja socialvetenskaplig forskning, 2. att , för det fall yrkande 31 inte vinner bifall, beslutar att det socialvetenskapliga rådet skall organiseras på samma sätt som andra forskningsråd i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02So37 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:So37 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl46 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning och rehabilitering avseende ryggskador.
mot · GD02So38 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: So38 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ubl47 hemställs att hos regeringen begär en utredning av hur ett forskningscentrum om barnfrågor kan organiseras i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02So39 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: So39 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl39 hemställs 1. att avslår regeringens förslag om ett socialvetenskapligt forskningsråd, 2. att överför de föreslagna medlen från det föreslagna socialvetenskapliga forskningsrådet till det humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. (vpk) Margö (vpk) (vpk)
mot · GD02So40 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: So40 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90: Ubl41 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förstärkning av den statliga oberoende forskningen inom läkemedelsområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förståelse av kulturer som ett viktigt forskningsobjekt, 3. att beslutar att handikappforskningen även i fortsättningen skall ha tre forskartjänster, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående målsättningen för handikappforskningen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående hälsovetenskaplig forskning samt angående forskning om äldre, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående tvärvetenskapliga forskningsprojekt om psykisk ohälsa i samhället. () () () 1989/90 So40 Hans Leghammar (mp)
mot · GD02So41 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:So41 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ubl43 hemställs att beslutar att ett socialvetenskapligt forskningsråd tillhörande inrättas. () () () () () () () ()
mot · GD02T23 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:T23 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Tre av de statliga verken inom område är lokaliserade till . Tillsammans har , trafiksäkerhetsverket och ett betydande behov av FoU. Vissa frågeställningar är speciella för de skilda verken, andra är gemensamma och möjliga att bearbeta i en samordnad forskning. Alla tre verken samarbetar i sin FoU såväl med statens väg- och trafikinstitut i som med de tekniska högskolorna och universiteten. De har emellertid också behov av att säkerställa sin kompetensförsörjning genom samarbete med högskolan i /(HFB). I detta syfte planeras nu ett antal utbildningslinjer med inriktning mot verkens ansvarsområde. Såväl verken som dessa utbildningar har behov av en anknytning till forskning som bedrivs i regionen. I syfte att bygga upp resurser för detta har ett planeringsarbete inletts tillsammans med högskolan /. Som grund för detta finns såväl verkens FoU-program som högskolans långtidsplan Flögskolan i /- en vision. För de renodlade forskningsorganen inom område föreslår regeringen endast begränsade ökningar av forskningsanslagen. Det gör det angeläget att de samlade resurserna utnyttjas effektivt. För att uppnå detta bör en del av den nya FoU som enligt regeringens förslag bör byggas upp lokaliseras till . Inte minst gäller det järnvägsforskningen, som är ett för vårt land nästan nytt område. En stor del av den nationella kompetensen med inriktning på den fasta infrastrukturen kommer att finnas i i och med att flyttas dit. Betydande effektivitetsvinster bör därför stå att vinna på detta område. Även och trafiksäkerhetsverket har emellertid behov av ytterligare FoU som delvis med fördel kan organiseras i . Det bör därför vara ändamålsenligt att VTI bygger upp en filial i som rymmer såväl järnvägsforskning som annan trafikforskning som lämpligen kan förläggas dit. Därmed uppnås en god kontakt med VTI i som de möjligheter tas till vara som närkontakten med de tre verken erbjuder. Parallellt kan ett nätverk av samarbete med högskolan /och den forskning som börjar byggas upp inom högskolan utvecklas till ömsesidig nytta. Hur en sådan filial bör utformas, vilka laboratorie- och andra resurser som bör installeras osv. bör utredas i vanlig ordning. I den mån genomförandet kräver beslut av förutsätter vi att förslag läggs fram för nästa riks- Mot. I annat fall bör VTI och de tre verken i , tillsammans med T23 HFB och andra berörda, kunna bygga upp lämpliga organ och tillföra resurser för att få en effektiv Foll till stånd. Vi förutsätter då att även en del av de regionalpolitiska medel som regeringen föreslår anvisade till teknisk forskning vid bl.a. högskolan i /skall kunna användas under uppbyggnadsskedet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att förstärka transportforskningen i . () ()
mot · GD02T24 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:T24 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs att hos regeringen begär en redovisning av möjligheterna att avveckla transportforskningsberedningen. () () () () () () () ()
mot · GD02T26 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:T26 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl41 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att transportforskningsberedningen och väg- och trafikinstitutet bör få ändrade direktiv att verka för utveckling av 2000-talets ekologiskt godtagbara transportsystem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ekologiskt godtagbara transportsystem bör utvecklas till prototyp och fullskaleförsök , 3. att beslutar att ett nytt anslag. Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem, inrättas och att totalt 500 milj. kr. anslås under detta anslag för budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93, 4. att beslutar att 100 milj. kr. anslås under anslaget Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem för /91 och att anslaget fördelas med 75 milj. kr. till transportforskningsberedningen, 10 milj. kr. till väg- och trafikinstitutet, 10 milj. kr. till teknikvetenskapliga forskningsrådet samt 5 milj. kr. till en professur i järnvägsteknik m.m. och att dessa medel används i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och utveckling i syfte att miljöanpassa trafiksystemen, 6. att beslutar att transportforskningsberedningen får utökat anslag för /91 med 2,4 milj. kr., vilket innebär att anslaget i fråga blir . () () () 1989/90 T26 Hans Leghammar (mp) gotmb 96279, 1990