mot · GD02Jo226 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo226 av och (båda c) Jordbruksnäringen i län Jord- och skogsbruk har en fundamental betydelse för län. Detta har dokumenterats i ett flertal utredningar. Enligt en utredning som (lantbrukets utredningsinstitut) gjorde sysselsätts ca 11000 personer eller 9,av de yrkesarbetande i dessa areella näringar. Lägger man till indirekt eller s.k. inducerande sysselsättning når man en samlad sysselsättningseffekt av . Skogs- och livsmedelsindustrins andel av hela industriproduktionen utgör i län mot för hela riket. Som jämförelse må nämnas att av de industrisysselsatta inom kommun består av anställda inom livsmedelsindustrin. Då utgör de anställda vid i härav. Jordbruket med vidareförädling är därför en basnäring i länet. Åtgärder som begränsar förutsättningarna för ett framtida jordbruk får direkt konsekvenser för övriga näringar. Lantbruket och landsbygdens intressen är oupplösligt förenade med varandra. Bonden och dennes familj är ryggraden i länets landsbygd, där lantbruket är kärnan i landsbygdens närings- och samhällsliv. Det öppna landskapet som jordbruket skapar genom odling och djurhållning är en förutsättning för annat näringsliv och bebyggelse på landsbygden. För att uppnå de landsbygdsmål som samhället vittnat om i bl.a. Hela ska leva-kampanjen måste sådana beslut fattas på jordbruks-, energioch miljöpolitikens område att dessa blir verklighet och inte bara tomma ord. I län fanns 1951 12 160 jordbruksföretag och 1988 4 519. Den senaste har utvecklingen gått särskilt snabbt. Antalet jordbruksföretag har halverats. Värst drabbad bland länets kommuner är i , där två tredjedelar av jordbruksföretagen försvunnit . Konsekvenser av en avreglering i län har låtit göra en konsekvensanalys med underlag av en rapport från SLU (). Denna visar på ett inkomstbortfall för lantbruket i länet upp emot 204 milj. kr. fördelat på de 4 500 jordbruksföretag som finns i län. Bryter man ner det per företag visar det på en genomsnittsförlust av för företagen i och . i kommun (. om sockerbruket och sockerbetsodlingen får vara kvar). Utöver vad denna inkomstminskning innebär för den enskilde jordbrukaren, skall läggas ökade kostnader för miljöanläggningar, kostnader för anpassning till den nya djurskyddslagen samt skatteomläggning genom ny lagstiftning. i län redovisar också konsekvenserna vid en avreglering för mjölkproduktionen vars betydelse för jordbruket i länet är oerhört stor. Bara minskade intäkter för mjölken innebär exempelvis i 8 milj. kr. och i 10 milj. kr. där inkomstbortfallet kan bli så stort som per ko och år. Sockerbetsodlingen är ett mycket viktigt inslag i jordbruket på och sydöstra delarna av fastlandet. I länet finns 490 odlare med en medelareal av ca 8 ha. Närmare en tredjedel av företagen på bedriver sockerbetsodling. I det perspektivet vore en nedläggning av sockerbruket, nedtrappning av gränsskyddet osv en mycket svår påfrestning för berörda lantbruk. Sockerbrukets betydelse för regionen och särskilt näringslivet på har dokumenterats i många utredningar, framför allt från regionalpolitiska enhet. beslut att ö-bruken skulle bevaras har medfört att odlarna gjort omfattande reinvesteringar i maskiner och anläggningar. Stora ansträngningar görs för att finna alternativa grödor. Sockerbetorna torde vara en unik tillgång härvidlag som dessutom har avsättning inom landet. Vi har för avsikt att återkomma till sockerbetsodlingen och verksamheten vid sockerbruket i i en gemensam fempartimotion från länets riksdagsmän. Fabrikspotatis utgör också ett viktigt inslag i länets odlade areal. Odlingen förekommer mest runt söder om men finns också på , där avkastningen är mycket hög. Nuvarande areal för fabrikspotatis är en nödvändig resurs för att öka matpotatisarealen vid avspärrning. Odlingar ger större variation i grödval och är positiv ur landskapsbildssynpunkt. Mjölkproduktionen är ryggraden i skogs- och mellanbygderna och på där den sker vid sidan av sockerbetsodlingen. Betodlingen ger biprodukter i form av betmassa och betblast. Detta är ett värdefullt tillskott till animalie produktionen.Mjölkproduktionen skulle drabbas särskilt hårt vid en avreglering. De prissänkningar som skulle bli följden härav skulle innebära förluster för jordbrukarna i en storleksordning motsvarande närmare 3 miljarder i skogs- och mellanbygder dit läns inlandskommuner hör. Beräkningarna är gjorda av SLU (). Mjölken kommer att behandlas av oss i en särskild motion. I det här sammanhanget måste fårens särställning som landskapsvårdare framhållas. Fåren har särskilt stor betydelse på . Fåren är överlägsna slyröjare och mycket värdefulla för det öppna landskapet. Lammköttet produceras till på vallfoder (grovfoder och bete). Näringen har således stor betydelse för naturvård och landsbygdsutveckling. Det svenska lammköttet håller hög kvalitet till skillnad från lammkött i vissa andra länder som vi importerar från. Det svenska lammköttet är garanterat fritt från antibiotika. Åtgärder för ett bevarat jordbruk och en levande landsbygd i län - Gränsskyddet måste bibehållas så att den inhemska livsmedelsproduktionen tryggas fullt ut. I län med stor areal sockerbetor, fabrikspotatis och grönsaker är detta av största vikt. - Omställningstiden måste vara så lång att jordbrukarna får tillräcklig tid att ställa om produktionen. - Samhället måste , särskilt om det dröjer att uppnå lönsamhet i bioenergiproduktionen, ta ett betydande ekonomiskt ansvar för att jordbruksareal överförs till produktion för andra ändamål. - Det är ett absolut krav att den framtida jordbruks- och energipolitiken samordnas. Skatter och miljöavgifter på fossila bränslen ska styra över till användning av förnyelsebar energi. Bioenergin är nyckeln till den framtida energianvändningen. Dess betydelse i den framtida energibalansen är synnerligen viktig. I län kommer framför allt en ökad användning av skogsråvara att stå i främsta rummet. Energiproduktion på måste vid sidan härav utvecklas. Bioenergins överlägsna miljöfördelar även gentemot naturgasen måste framhävas i planeringen hos kommuner och länsorgan. - En förenklad mjölkreglering är en förutsättning för en framtid för länets mjölkproducenter men också för Ölandsmejeriet och de mindre mejerierna i norra länet. Bara i finns tre mejerier. Utan styrmedel finns det helt enkelt inte möjlighet att behålla korna kvar i dessa områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruket i län.