mot · GD02Kr255 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr255 av m.fl. (c) Kulturpolitiken I denna partimotion om kulturen föreslår bland annat följande: * En utvärdering bör göras för att belysa hur kulturpolitiska mål har uppnåtts. * Kulturens roll som regional utvecklingsfaktor måste uppmärksammas. Kulturen är en viktig del av den samlade infrastrukturen. * De nationella kulturinstitutionerna måste få ett självständigt ansvar att verka över hela landet. De tre R:ens- , Riksutställningar och Rikskonserters - roll måste ses över. * Nationalscensbegreppet bör utvecklas. Förutom Operan och bör scener i , , och utvecklas till nationalscener. * Boklån skall vara kostnadsfria. En satsning på bokbussar och filialbibliotek måste ske. Kulturporto bör införas. * Skolans kulturella roll måste utvecklas. Kulturinslagen i ämnena svenska, musik och bild måste samordnas. Införande av ett kulturblock, som också inrymmer dans och drama, bör prövas. Inom slöjd och hemkunskap måste lokala traditioner belysas. * En kultur- och folkrörelsefond bör inrättas med av de medel som staten tillföres genom spel och lotterier. * bör lägga fast riktlinjer för sponsring av statliga och kommunala kulturinstitutioner. Avtalen skall vara öppna. Mellanhänder måste undvikas. * Kulturinstitutioner som drivs i bolagsform, exempelvis Operan, bör kunna förstärka sin ekonomi genom nyemission av aktier. * En samlad kulturproposition bör presenteras för . Där läggs ekonomiska treårsramar fast. främsta roll blir att förbereda dessa propositioner medan dess uppgifter vid den årliga anslagshanteringen begränsas. I en särskild partimotion behandlas vissa aktuella mediapolitiska frågor. flertal anslags- och organisationsfrågor på kultur- och mediaområdet behandlas i kommittémotioner. 1* 1989190. En kultursyn för framtiden Enligt vår mening är en av kulturens viktigaste uppgifter att skapa gemenskap och höja människors livskvalitet. En rik kultur skall också medverka till att underlätta den enskilda människans personliga utveckling. Människans välfärd beror inte bara på tekniska och ekonomiska faktorer. 1 det demokratiska förnyelse- och utvecklingsarbetet måste kulturverksamheten spela en central roll. Stimulans till debatt och kritisk granskning av företeelser i vårt samhälle är därför en central uppgift för kulturen. Det måste också konstateras att det är en legitim uppgift för kulturen att ge berikande underhållning och avkoppling för människorna i dagens komplicerade samhälle. En väsentlig del av vår kultursyn utgör konstaterandet att en mycket stor del av de många människornas kulturupplevelser kommer till stånd utan samhällets direkta medverkan. Böcker skrivs och läses, musik spelas av ensembler och framställes på grammofonskivor för stora lyssnarskaror, körsång utövas av mängder av människor, konstnärer framställer sina verk och teatergrupper agerar utan att detta är resultat av vare sig statliga eller kommunala beslut. Till detta kommer all den verksamhet som sker i folkrörelsernas regi. I ett pluralistiskt demokratiskt samhälle är det viktigt att det är så. Samhällets uppgift på kulturområdet blir med denna utgångspunkt inte att styra utan att verka stödjande och förutsättningsskapande. Kulturarvets växande betydelse måste uppmärksammas mer. En ökad förståelse för detta medverkar till att ge oss den gemenskap och den respekt för andra kulturer som är nödvändiga för att vi skall kunna möta en alltmer mångkulturell framtid, präglad av internationellt utbyte och mångfald. En av kulturens viktigaste uppgifter är att utveckla meningsutbytet mellan människor. Kulturen blir därmed en av grundstenarna i det demokratiska samhällsbygget. Framträdande uttryck för detta synsätt är regeringsformen och tryckfrihetsförordningen varigenom grunden läggs för församlings- och yttrandefriheten. Litteratur och teater är helt beroende av att friheten att yttra sig i tal och skrift finns. Samhället har ett betydande ansvar för att kulturarvet kan föras vidare. Genom att känna och förstå det förflutna blir vi också rustade att möta framtiden. Genom museer och underhåll av historiska byggnader medverkar stat och kommun i denna viktiga kulturpolitiska uppgift. För att en väl fungerande radio och television i allmänhetens tjänst, som förmår värna om vår egen kultur och balansera internationell masskultur, skall kunna erbjudas i alla delar av landet krävs också ett aktivt engagemang från samhällets sida. För att främja kvaliteten i kulturlivet och skapa förebilder är det viktigt att det finns goda möjligheter för yrkesverksamma kulturutövare att verka på rimliga villkor. Här inverkar samhällets skatte- och näringspolitik. Genom utbildningsinsatser kan samhället också medverka till att professionella kulturutövare på ett lämpligt sätt förbereds för framtida insatser inom olika kulturyrken. De kulturimpulser som invandrarna bidrar med måste tas tillvara, vilket samhället kan medverka till. Det är viktigt att det i alla delar av landet får byggas upp ett allsidigt kulturliv. Det är en mycket betydelsefull uppgift för samhället att medverka till detta. Samhällets uppgifter på kulturområdet är således mångskiftande. antog 1974 följande mål för samhällets kulturpolitik: * Kulturpolitiken skall medverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas. * Kulturpolitiken skall ge människor möjligheter till egen skapande aktivitet och främja kontakt mellan människor. * Kulturpolitiken skall motverka kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet. * Kulturpolitiken skall främja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet. * Kulturpolitiken skall i ökad utsträckning utformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov. * Kulturpolitiken skall möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse. * Kulturpolitiken skall garantera att äldre tiders kultur tas tillvara och levandegörs. * Kulturpolitiken skall främja ett utbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- och nationsgränser. Inom den svenska kulturpolitiken framstår kulturpolitiska beslut som en milstolpe. Beslutet föregicks av omfattande förberedelser som var väl förankrade politiskt. Även kultur- och folkrörelse-Sverige gav de föreslagna målen ett brett stöd. Denna breda samstämmighet framstår - - som en stor kulturpolitisk tillgång som borde tas bättre tillvara. Vi anser att målen alltjämt är giltiga. Vad som närmast bör göras är att göra en samlad utvärdering av hur de olika målen har uppnåtts. I denna utvärdering måste de som engagerades i formuleringen av målen deltaga. Vi tror att en utvärdering i allt väsentligt kommer att visa att målsättningarna står sig. Däremot anser vi att medlen på flera centrala avsnitt måste förnyas. Det gäller bl.a. insatser för att nå decentraliseringsmålet. Förutsättningarna på det mediepolitiska området är också helt annorlunda , vilket bör vägas in i en framåtsyftande kulturpolitik. Kultur som en regional utvecklingsfaktor När regionalpolitiken utvecklades, framför allt , tog den i första hand sikte på att uppmuntra och stimulera själva produktionsprocessen. I dagens regionalpolitiska diskussion har allt större uppmärksamhet kommit att riktas mot infrastrukturens betydelse för utveckling på en ort eller i en landsdel. Kommunikationernas betydelse växer. Utbildningsstrukturens funktion tilldrar sig ständigt ökande intresse. också kulturens bidrag till den samlade infrastrukturen kommit att uppmärksammas. Enligt mening finns det anledning att betona kulturens regionala utvecklingskraft ännu mer . Vi anser att det är särskilt viktigt att denna insikt får prägla framförallt kultursatsningarna i landsting och kommuner. I det följande ges några exempel på kulturens regionala utvecklingsfunktioner så som vi uppfattar dem. Kulturen stärker bygdens och ortens självtillit Genom att uppmärksamma en bygds traditioner skapas en känsla av stolthet över det man har åstadkommit och vad man betyder i regionen och i landet. Det kan gälla att uppmärksamma lokala hantverkstraditioner. Det kan också handla om att ta tillvara och uppmärksamma byggnader och fornminnen som ger en spännvidd över seklerna. Det kan också handla om att uppmärksamma större eller mindre celebriteter som har sina rötter i bygden eller som har verkat där. Här kan framförallt hembygdsrörelsen spela en framträdande roll. Genom lokalt förankrad verksamhet på socken/församlingsnivå och genom omfattande ideellt arbete av funktionärer och medlemmar utgör rörelsen en betydelsefull resurs i kulturmiljövården. Hembygdsföreningarna medverkar till att bevara och levandegöra den lokala kulturtradition som ger människorna en kulturell identitet. Det är också angeläget att exempelvis länsmuseer ger hjälp och stöd i detta arbete. Ett konkret exempel vi vill nämna i detta sammanhang är och kommuns satsningar för att uppmärksamma författaren . Detta har givit god genklang i den berörda bygden och länet. Det är viktigt att också centrala museer kan ge stöd bland annat genom att låna ut föremål till projekt av detta slag. Kulturen ger orten ett gott renommé För att folk ska trivas på en ort är det viktigt att den nämns i positiva sammanhang. Människor måste uppleva att även andra också upplever trakten som positiv. Detta är särskilt viktigt om man vill locka ungdom till sig. Från senare tid vill vi bara nämna två orter där kultursatsningar har dragit uppmärksamhet till orten. Genom de återkommande rockfestivalerna i har denna ort för flertalet ungdomar placerats inte bara på utan sannolikt hela karta. Musikfestivalerna i fungerar på samma sätt. Om vi går utanför vårt lands gränser kan vi hitta andra lyckade exempel. Operafestivalerna i finska Nyslott är till och med internationellt berömda. Det är viktigt att lokala kultursatsningar inte enbart inriktas på att ta tillvara det lokala. Inriktningen måste också vara att ortens människor känner att de står i nära kontakt med både det nationella och internationella skeendet. Här har naturligtvis massmedia en stor roll . Stor betydelse har också distributionsformerna för bland annat litteratur och film. Om startar en s.k. filmstad på en ort kan detta ha mycket stor bety delse för framförallt ungdomens uppfattning om orten. Det har också betydelse om nya filmer kommer snabbt eller om det dröjer månader eller till och med halvår. Tillgången till en bokhandel och kvaliteten på dess sortiment är också av intresse. Det är en fördel om nya böcker finns att tillgå snabbt och till rimliga priser utan särskilda beställningar. Kultur främjar kreativitet och skapar kontaktpunkter En av de främsta funktioner som kulturen har är att föra samman människor till gemensamma upplevelser - förhoppningsvis under trivsamma former. Ur gemenskapen kan också födas mänskliga nätverk som i sin tur ger upphov till såväl sociala som kommersiella aktiviteter. Kulturskapande innebär ofta att det är något udda eller avvikande som framställs. En orts eller bygds vilja att ta till sig innovationer på di kulturella planet löper ofta parallellt med förmågan till nyskapande av industriprodukter eller tjänster. För bygder med svag innovationstradition kan alltså kultursatsningar vara ett sätt att bygga upp en entreprenörsanda. De tre R:en och kulturpolitikens decentraliseringsmål De tre R:en - , Riksutställningar och Rikskonserter - var tänkta att spela en framträdande roll för förverkligandet av decentraliseringsmålet kulturpolitik. De skulle dels ha en egen produktion avsedd för turnéverksamhet, dels främja de nationella kulturinstitutionernas aktiviteter utanför lokaliseringsorten . Som ett led i den utvärdering av kulturpolitiken, som vi har krävt, borde man särskilt överväga om inte ett återförande av ett riksomfattande aktivitetsansvar till de nationella institutionerna vore motiverat. Den nuvarande ordningen kan innebära att dessa känner sig befriade från det riksomfattande ansvar som egentligen tillkommer dem. Denna översyn syftar inte till att de tre R:en avskaffas. De bör även ha en roll i decentraliseringsarbetet även när det gäller de nationella kulturinstitutionerna. På kulturområdet behöver det nämligen inte vara någon nackdel om flera aktörer verkar . Det främjar mångfalden. Av tradition brukar vi i vårt land beteckna Operan och som nationalscener. Dessa har internationell standard och har berikat svenskt kulturliv. är vår nationalscen för teater. Operan ... .kså nationalscen för balett. Lättare musikteater - operett och musical - saknar nationalscen. Här är det främst några privata scener i och några stads- och länsteatrar som tar sitt ansvar. har diskuterats att ge dansteatern en egen arena av nationalscenskaraktär i . Någon riktigt stringent definition av vad som karaktäriserar en nationalscen är svår att finna. Operan och medverkar i utbildningen - men det gör också scenerna i och . Finansieringen skulle kunna vara en utgångspunkt för en definition. Operan och är helt statligt finansierade men för den nya nationalscenen för dans diskuteras finansieringsmedverkan från landsting och kommun. Man skulle kunna tänka sig att medverkan i internationella kontakter - egna gästspel i andra länder och mottagande av gästspel utifrån - skulle kunna vara ett kriterium för en nationalscen men här skiljer sig scenerna åt bara till graden, inte till arten. Vi tycker att det saknas någon riktigt bra och helt klar definition av vad som skall inrymmas i uppgiften och funktionen att vara nationalscen. Det finns emellertid just nu en rad förhållanden - några delvis antydda ovan som gör att man borde se över och utveckla själva begreppet. Vi vill bland annat nämna följande faktorer som enligt vår mening gör en sådan diskussion både realistisk och angelägen: * Staten har i upprepade turer fört diskussioner med och omgivande landsting om lösning av den långdragna musikteaterfrågan genom extra statliga insatser. * En ny scen för dans i håller på att etableras under medverkan av stat, landsting och kommun och andra intressenter. * Teaterfrågorna i sydöstra befinner sig i en speciell situation i och med att Blekingeteatern upphörde och slogs ihop med i . Dessutom saknar län och fasta teaterensembler av länsteaterkaraktär. * befinner sig i en mycket allvarlig ekonomisk situation som hotar verksamheten. Vilka riktlinjer skall då gälla för att en scen skall anses vara nationalscen. Det måste naturligtvis penetreras noga men följande riktlinjer skulle vi vilja formulera redan nu: * Staten skall ha ett huvudsakligt finansieringsansvar men de kommuner och landsting som geografiskt ligger så till att de har den största nyttan bör medverka till finansieringen. Det är kanske inte möjligt att införa ett helt igenom enhetligt system för relationen statkommun i detta fall men principerna skall vara likvärdiga. Det innebär bland annat att kommun och landsting i förväntas medverka till finansiering inte bara av den nya dansscenen utan också av Operan och . Det är ju huvudstadsregionens innevånare som har den främsta tillgången till dessa scener. * En nationalscen skall ha ett självständigt turnéansvar - såväl i som i utlandet. Samverkan med skall vara frivillig. * En nationalscen skall på lämpligt sätt medverka i utbildningen inom sitt konstnärliga område. Det gäller kanske i första hand ifråga om fort- och vidareutbildning men också inom grundutbildningen. Här bör samverkan med högskolan eftersträvas. * En nationalscen skall ha ansvar för att utveckla samverkan med länsinstitutioner och fria grupper. Aktörer vid nationalscener bör kunna lånas ut för att förstärka såväl länsensembler som fria grupper för att ge dem stimulans och för att möjliggöra större och mer kvalificerade uppsättningar. * En nationalscen skall utveckla samverkan med radio och TV för sändningar i såväl kabel-TV som via etern. Vilka orter och regioner skall då få nationalscener? I stort skulle vilja se följande scener som nationalscener: Operan och skall självfallet fortsätta att vara hörnstenar i ett vidgat nationalscenssystem inom sina konstnärliga områden. Förändringarna i förhållande till nuläget för Operan och blir främst att de åläggs ett självständigt turnéansvar. avkrävs kommun och landsting på lokaliseringsorten ett medfinansieringsansvar som motsvarar det åtagande som kommuner och landsting på andra håll i landet redan nu har för de institutioner som är lokaliserade dit. Det förtjänar att påpekas att de omfattande erfarenheter som samlats vid Operan och självfallet måste tas tillvara vid uppbyggandet av de nya nationalscenerna. Frågan om en ny opera i har diskuterats . Inom ramen för ett vidgat nationalscensbegrepp skulle denna fråga kunna få en naturlig lösning i samverkan mellan staten och närmast berörda kommuner och landsting - framförallt . Den nuvarande verksamheten vid utgör självfallet grunden för den framtida . På samma sätt bör i utgöra nationalscen för dramatiken. erbjuder såväl dramatik som musikteater. Scenen är riksbekant för sina uppsättningar av musicals och operetter. Det är naturligt att denna teater får ställning som nationalscen. De ovan nämnda scenerna i de tre storstäderna är tämligen självskrivna att inrymmas i ett vidgat nationalscensbegrepp. Enligt mening är det emellertid viktigt att det redan vid introduktionen av ett nytt sådant begrepp inryms några nya mer genomgripande satsningar utanför de tre storstäderna. Vi presenterar nedan några regioner och orter som bör vara aktuella för sådana satsningar. Teaterförhållandena i sydöstra är speciella. I har länsteatern lagts ner. Huvuddelen av resurserna har förts till Kronobergsteatern i . län saknar egen talteaterensemble av regionteaterkaraktär. finns behov av en kraftfull kulturpolitisk satsning i denna landsdel - inte minst av regionalpolitiska skäl. Sydöstra pekas ut som ett särskilt område av den regionalpolitiska utredningen. En sådan satsning skulle kunna vara att vidga den nuvarande Kronobergstea tern till en Sydost-Dramat. Man kan också tänka sig en nätverkslösning där inryms - dock med bibehållen lokalisering. I ett inledningsskede bör uppbyggnadsarbetet koncentreras på talteatern men efterhand bör också verksamhet med opera och annan musikdramatisk verksamhet inledas. har stora problem. Det skulle vara ett nederlag för en framsynt kulturpolitik med regionalpolitiska inslag om det arbete som inletts med denna satsning inte kan fullföljas. Ett sådant fortsatt utvecklingsarbete, som bör inrymma ett ökat statligt engagemang, kan med fördel ske inom ramen för ett vidgat nationalscensbegrepp. Ifråga om nationalscen för talteater i norra kan flera lösningar sökas. Den mest näraliggande är att Västerbottensteatern tillsammans med utgör en samlad resurs, förlagd till . Man kan naturligtvis också tänka sig en nätverkslösning där antingen Norrbottensteatern eller Mittlänsteatern utgör nationalscen tillsammans med . När det gäller dansteater bör norra i ett senare skede få en egen sådan. Det utredningsuppdrag som kulturministern redovisar i budgetpropositionen (s. 352) om en översyn av teaterverksamheten bör vidgas till en uppgift att vidga nationalscensbegreppet enligt de riktlinjer vi här har presenterat. Arbete bör ges en parlamentarisk förankring. Vid sidan av studieförbundens verksamhet utgör biblioteken den mest vittförgrenade offentliga kultursatsningen i vårt land. besöker av svenskarna ett folkbibliotek. Utlåning av böcker är självfallet bibliotekens främsta uppgift. är biblioteken ofta lokala kultur- och informationscentra i en vidare mening. Föreläsningar och utställningar kompletterar inte sällan själva bokförmedlingen. För samhällsinformationen spelar biblioteken en central roll. De utgör därmed en stödjepunkt i det demokratiska meningsutbytet. Även i ett skede då bibliotekens serviceutbud vidgas till andra medier (exempelvis grammofonskivor och databaser) kommer det tryckta ordet i form av böcker, tidningar och tidskrifter att utgöra deras huvudsakliga arbetsområde som går att överblicka. Vi tror att det tryckta ordet har goda chanser att stå sig som förmedlare av kultur och information parallellt med att andra medier växer fram. Bokutlåningen har varit kostnadsfri. Det är viktigt att det förblir så. Som ovan nämnts är det svenska biblioteksväsendet mycket vittförgrenat. Verksamhet med bokbussar och filialbibliotek bidrar till denna karaktär. Det är angeläget att denna decentraliserade struktur utvecklas ytterligare. Bland annat har bokbussar visat sig ge mycket goda resultat. Det är viktigt att samhället stimulerar utvecklingen av bokbussverksamheten. I våra större tätorter spelar biblioteksfilialerna en betydelsefull roll. Ofta är de stadsdelens enda kulturinstitution. Det är viktigt att filialerna inte dras in till stora centralbibliotek i tätortens centrum. När nya stadsdelar utvecklas är det angeläget att de tidigt förses med biblioteksservice. På landsbygden bör också biblioteksservicen utvecklas. Det kan exempelvis ske genom biblioteksfilialer i bygdegårdar och församlingshem. Den tekniska och konstnärliga utvecklingen torde göra det möjligt att med god kvalitet och till låg kostnad spela in nationalscenernas och de kulturella länsinstitutionernas föreställningar på video. Det är angeläget att statsmakterna tar initiativ för att främja en sådan utveckling. Bland annat måste berättigade upphovsmannaanspråk tillgodoses. Målet bör vara att videoinspelningar av bland annat nationalscensföreställningar skall finnas tillgängliga på våra bibliotek. Böcker måste kunna förmedlas till alla över hela landet. För människor som inte kan nå en stor bokhandel med ett omfattande sortiment eller ett stort bibliotek är det viktigt att inte själva distributionskostnaden lägger hinder i vägen. Därför bör det finnas ett kulturellt motiverat lågt kulturporto. Det är också angeläget att seriösa distributörer av film och videogram kan komma i åtnjutande av detta kulturporto. Till de angelägnaste uppgifterna hör att erbjuda barn och ungdom en rikare kulturmiljö och förbättra deras möjligheter till eget skapande. Barnets iver att upptäcka, känna och uppleva med sina sinnen och skapa med sina händer måste få utrymme. De behöver stimulans och upplevelser för att lära sig nya begrepp och utveckla ett levande och mångskiftande språk. Ett aktivt kulturintresse grundläggs för många människor redan i barndomen. Det är då man måste utveckla känslan för skapandets glädje. Det är också då man måste forma medvetandet om vad som är innehållslös eller till och med skadlig förströelse och vad som är berikande - kanske till och med livsdanande - kulturupplevelser. Barn och ungdom måste få hjälp att hitta vägen till det som har kvalitet, men som för den skull inte behöver vara tungt eller svårt. Förmågan hos de unga att kritiskt granska det lättviktiga skräputbud de möts av, måste utvecklas. Inom rockmusiken, för att ta ett exempel som ligger dagens ungdom varmt om hjärtat, finns såväl skapande av god kvalitet som kortsiktig spekulation företrädda. Rocken rymmer inom sig både framåtsyftande kreativitet, och angelägen samhällskritik. Detsamma kan sägas om videofilmen. Video kan som tekniskt medium användas för såväl kvalitet som exploatering utan hänsyn till medmänsklighet eller normer. Förstahandsansvaret för barns och ungdoms kulturella utveckling och fostran ligger naturligtvis hos föräldrarna. Förutsättningar att med framgång klara denna uppgift är emellertid mycket varierande. Därför måste andra funktioner i vårt samhälle vara beredda att träda in i bilden och ge stöd. Redan i förskolan måste barnen få uppleva skapande kulturell verksamhet. Barn måste få skapa med både sina händer och sina sinnen. På många håll sker så . Det är dock viktigt att utvecklingsarbetet på detta område kan fortsätta. Förskollärare måste få en utbildning som ger dem goda förutsättningar att fullgöra en kulturpedagogisk insats. Det är också angeläget att man i förskolan kan anlita aktiva kulturarbetare. Särskilt inom kulturområdena musik, dans och drama torde även små barn kunna tillgodogöra sig insatser.