mot · GD02A35 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A35 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet län är ett län med stark tillväxt. Dock är den inomregionala obalansen stor, och de norra delarna av länet har under en lång följd av år drabbats av företagsnedläggningar. Nordupplands arbetsmarknad har tidigare helt dominerats av basnäringarna skog, malm och stål, och omstruktureringarna inom dessa verksamheter har medfört att åtskilliga arbetstillfällen har försvunnit. Som exempel kan nämnas i , i och sågverket i . står vi inför en ny stor nedläggning. Den sista järnmalmsgruvan i - - skall läggas ner 1991 efter en mer än 500-årig verksamhet. I den handlingsplan för som beslutades av förordades en nedläggning av gruvor. När detta beslut togs tillsatte en särskild arbetsgrupp, som fick till uppgift att ta till vara lokala idéer och förutsättningar för att utveckla Dannemora-Österbyområdet. Gruppen består av företrädare för lokala och regionala intressen, och förväntningarna finns att gruppen skall kunna göra väsentliga insatser för ortens framtid tillsammans med befolkningen och de lokala företagarna. Gruppen har arbetat med infrastrukturfrågorna; ökat bostadsbyggande, förbättrade kommunikationer och förbättring av väg 290 till samt medverkat till att planeringen för Ös företagsby nu är långt framskriden.Gruppens verksamhet har till största delen varit förberedelser. Insatserna med utbildning, nya arbeten etc. kvarstår för de gruvarbetare som kommer att mista sina arbeten. Det är därför nödvändigt med ett fortsatt stöd för att kunna fullfölja det påbörjade arbetet och för att nedläggningen skall kunna ske under socialt acceptabla former. och Tierps kommuner tillhör Bergslagsområdet och har representation i Bergslagsdelegationen. Vissa medel har kommit därifrån för bl.a. förstudier och utredningar inom olika verksamhetsområden. Dessa medel har varit till stort stöd, och har i vissa avseenden haft en avgörande betydelse för verksamheters tillkomst. Även om problem återstår så går det mesta åt rätt håll i Norduppland. Befolknings- och sysselsättningsökning, kraftigt ökat byggande, infrastrukturella och organisatoriska genombrott är några av de mest utmär kande dragen i utvecklingen. Stor betydelse för denna utveckling har länskontoret i , som har kommit till på initiativ av , och har till uppgift att samordna olika länsorgans resurser i den norra länsdelen. Den nya färjehamnen i med både lastbils- och järnvägstrafik invigdes . Den satsningen för infrastrukturen i Norduppland har kunnat komma till stånd genom samverkan mellan kommunen, och näringslivet, och de statliga medel som har ställts till förfogande har haft stor betydelse i sammanhanget. Inom länet planeras för Upptåget, en tågförbindelse mellan och som ett led i arbetet med förbättrade kommunikationer i länet. Den utvecklingsprocess som startats i Norduppland får inte riskeras, utan måste stöttas av alla. Framgången i arbetet med att förbättra infrastrukturen beror mycket på det stöd som har funnits. Det vore därför mycket olyckligt om stödet skulle försvinna i just det här läget när arbetet inom länsstyrelse, övriga länsorgan och kommunerna har börjat ge resultat och den negativa trenden har börjat vända. I propositionen sägs att kommuner kan placeras i tillfälligt stödområde efter beslut av regeringen. Det är då fråga om orter som genom strukturella förändringar är i behov av stöd . Vi menar att Nordupplandskommunerna är just ett sådant område med tanke på att den kommande nedläggningen av gruvor skall kunna ske under socialt acceptabla former. Enligt vår mening bör dessa båda kommuner placeras i tillfälligt stödområdet till 1995. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Nordupplands placering tillfälligt i stödområde till 1995. () () 1989/90 A35