ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U307 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U307 av m.fl. (fp, c, mp) Statligt bidrag till Världsfederalister Världsfederalister (SVF) grundades och hör därmed till de äldre fredsorganisationerna. Dess program är kanske ännu viktigare och mer angeläget . Den säkerhetspolitik som världens stater har byggt på, dvs. avskräckning genom enorma vapenarsenaler, ifrågasätts allt mer. I stället diskuteras hot mot välfärd och miljö som de största riskerna för säkerheten. Världsfederalisterna har länge betonat vikten av federalt uppbyggda världsmyndigheter för gemensamma och globala frågor som inte kan lösas av enskilda stater, såsom miljöskydd, ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter. Genom ett förstärkt FN och inte minst betonande av den vill SVF verka för en global rättsordning. Målet är inte att skapa någon slags världsregering eller ett världsparlament vid sidan av FN-systemet utan nya funktionella världsmyndigheter med klart avgränsade funktioner inom detta system. antog enhälligt , på initiativ av icke-allierade stater, en resolution om 90-talet som ett årtionde för fredlig konfliktlösning genom stärkande av den internationella rättsordningen. Detta beslut ligger helt i linje med världsfederalisternas verksamhet. SVF förmedlar information om sina idéer till andra folkrörelser och enskilda inte minst genom tidskriften och vi". Dessutom deltar man aktivt i den aktuella debatten om freds- och nedrustningsfrågor. Flera projekt är inriktade på ungdomar i syfte att grundlägga en positiv inställning till FN och dess möjligheter till utveckling mot en fredlig världsunion. Mot denna bakgrund finns all anledning att Världsfederalister får ett organisationsstöd via anslaget Information om freds- och nedrustningssträvanden mm () både för uppföljning av pågående projekt och för att underlätta den fortsatta verksamheten. behandlade en motion om organisationsstöd till SVF. angav då som motiv för avslag att föreningen inte fyller gängse kriterier för att få grundbidrag. Detta är ju ett märkligt ställningstagande eftersom sådana bestämmelser saknas och tidigare uttalat önskemål om att sådana utarbetas av UD. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av grundbidrag för världsfederalister. () ()
mot · GD02U308 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U308 av och (fp, mp) Projektet som bedrivs av Samarbete för fred syftar till att ge en gemensam utbildning för ungdomar från öst och väst, nord och syd i internationellt samarbete särskilt med inriktning på freds-, miljö- och utvecklingsfrågor. Ett 80-tal ungdomar har tillsammans deltagit i de första stegen av detta projekt, som Samarbete för fred avser att under utveckla till att omfatta fler deltagare från fler länder. Det är en angelägen utbildning av unga människor som på grundval av ett starkt intresse för sin värld vill ägna sitt liv åt internationellt samarbete. Föreningen har för verksamheten erhållit projektbidrag via UD. Däremot har ansökan om bidrag med avslagits. Föreningen föreslås i budgetpropositionen få ett organisationsstöd om . Samarbete för fred bedriver också omfattande arbete med andra internationella freds- och miljöprojekt, bl.a. i samverkan med olika grupper i . Likaså bedrivs utbildning på freds- och miljöområdet för ungdom och lärare i . Verksamhet av det slag som Samarbete för fred utvecklat är av stor vikt inte minst då det internationella samarbetet fått en allt djupare dimension. Därför vore det önskvärt att regeringen gav ett utökat grundbidrag till Samarbete för fred, som då också skulle få större möjligheter att finansiera sina projekt på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att inom ramen för anslaget öka grundbidraget för Samarbete för fred.
mot · GD02U309 · 1990-01-13 00:00:00 — Motion till 1989/90:U309 m.fl. (vpk) Ökade anslag till fredsorganisationer Fredsrörelsens styrka har satt djupa spår. Bl.a. tvingades till förhandlingsbordet om medeldistansvapnen 1981. Ideologiskt har fredsrörelsen haft stor betydelse. finns en utbredd och allmän medvetenhet om behovet av kärnvapennedrustning och fredliga konfliktlösningar. En sådan fredsopinion måste ges en stark uppmuntran från samhällets sida för det slitsamma vardagsarbetet för fred och nedrustning. Fredsrörelsen är en bred och öppen folkrörelse vars rikedom och styrka ligger i mångfalden. Vpk anser att fredsrörelsen måste värderas högt eftersom det finns en stark koppling mellan en stark fredsopinion och utsikterna till framgång i det internationella nedrustningsarbetet. En anständig nivå på anslaget till fredsorganisationer är att de åtminstone får en promille av försvarsanslagen, menar vi. Istället föreslår budgetpropositionen en ökning av anslaget från 25 miljoner till 26 miljoner. Detta innebär en real sänkning av anslaget. Vpk föreslår i stället att en promille av försvarsanslagen skall fastställas som riktmärke för anslaget till fredsorganisationerna. Ett sådant riktmärke bör fastställas av . Det skulle för /91 innebära en ökning med cirka 10 miljoner, dvs. ett totalt anslag på med en viss avrundning uppåt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att anslaget Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m., , , för /91 och fastställs till \ %c av den årliga försvarsbudgeten, 2. att till Information, studier och forskning om fredsoch nedrustningssträvanden m.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således totalt . (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 U309
mot · GD02U310 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U310 av m.fl. (s) Dag , som huvudsakligen finansierats av kommun, är ett specialbibliotek för mellanfolkliga frågor och samarbetssträvanden. För det alltmer omfattande informationsarbetet med inriktning på fred och nedrustning, vilket bedrivs av folkrörelserna likaväl som på olika nivåer inom utbildningsväsendet, utgör en mycket viktig tillgång som skulle kunna utnyttjas långt bättre om resurserna så medgav. har övertagit roll som officiellt depåbibliotek för tryckt FN-material och Unesco-material vid sidan av . Status som depåbibliotek medför en förpliktelse att väl omhänderta dokumentationen och göra den tillgänglig både för lokalt bruk och genom fjärrlån till övriga landet. fungerar också som lånecentral för sådana fjärrlån. Vidareinformation om materialet är viktig. Förutom sökningar och ren sakinformation kring FN får personalen ofta stå till tjänst med information om FN-trycket och utbildning av personal från andra bibliotek. fungerar också som forskningsbibliotek. Två tredjedelar av biblioteksnyttjarna är universitetsstuderande med inriktning på internationella frågor. Även av dessa skäl bör staten ta på sig ett medansvar så att verksamheten kan hållas på en rimlig nivå. En stor del av verksamhet är av riksomfattande karaktär. Den hämmas i första hand av att otillräckliga kommunala anslag omöjliggjort ett rimligt öppethållande. Att öppethållandet kan utökas är av ovan anförda skäl ett statligt intresse. När 1988 senast prövade en motion om statsbidrag till anförde utrikesutskottet att man gjorde en positiv bedömning av betydelse men konstaterade att anslaget F3 inte är avsett för stöd åt kommunala bibliotek, även om dessa sysslar med internationell verksamhet. Sedan någon tid förbereds en förändring av huvudmannaskapet för . Överläggningar förs mellan kommunen, och om bildande av en stiftelse som avses överta huvudmannaskapet för . Härmed skapas förutsättningar för en direkt och aktiv medverkan i verksamhet från och folkrörelsernas sida. har under utrikeshuvudtiteln en behövlig och välkommen förstärkning ägt rum av anslaget F3 till information, studier och forskning Mot. om freds- och nedrustningssträvanden. Därmed framstår det också som U310 högst motiverat att statsbidrag utgår till en verksamhet som till väsentlig del tar sikte på att betjäna dessa strävanden. Vår motion bör också övervägas i samband med behandlingen av detta anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statsbidrag till . () () () ()
mot · GD02U311 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U311 av m.fl. (s) Svenska generalkonsulatet i har ett generalkonsulat i . Där finns emellertid endast en olönad konsul som förestår konsulatet. Med hänsyn till de förbindelser som utvecklats mellan och de av ockuperade områdena är detta helt otillräckligt. i kan inte bevaka våra intressen i de ockuperade områdena. Detta sker endast via svenska konsulatet i . Behov av bevakning föreligger på en rad områden. Främst gäller detta politiska och humanitära relationer. Men handelspolitiska, ekonomiska och sociala frågor får en växande betydelse sedan den palestinska staten utropats. behöver ha en lönad generalkonsul. Dessutom behövs medarbetare som särskilt kan bevaka MR-frågor och flyktinginsatser samt ekonomiska förbindelser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att förstärka generalkonsulatet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att en lönad konsul utses vid konsulatet i . () ()
mot · GD02U312 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Information m.m. om fred och nedrustning Arbetet med freds- och nedrustningsfrågor och överlevnadsfrågor i vid mening är synnerligen angeläget. Därför är ett brett folkligt stöd absolut nödvändigt. Dessutom utgör ett starkt opinionstryck ett stöd för svenskt agerande i internationella fora. I den folkliga förankringen av freds- och nedrustningsarbetet samt i mobiliseringen av opinionen spelar folkrörelser och andra ideella organisationer, centralt och lokalt, en mycket viktig roll. Detta har uppmärksammats av statsmakterna. I statsbudgeten finns ett särskilt anslag under huvudtitel, . Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m m, där stöd ges till det folkligt förankrade arbetet. Från folkrörelsehåll har drivits kravet på att anslaget till organisationerna för arbete med freds- och nedrustningsfrågor borde räknas upp till en nivå motsvarande en promille av försvarskostnaderna. Det skulle i den nu aktuella statsbudgeten motsvara ungefär 35 milj. kr. beslutade efter en flerpartimotion (s, fp, c) om en kraftig ökning av anslaget /88. fattades beslut om ett tillkännagivande till regeringen, att anslaget etappvis borde räknas upp till 25 milj. kr. beslutade också om att anslaget skulle innefatta studier och forskning. motionerade vi i frågan. Vi citerar ur motionen: Vi befinner oss nu mycket nära enpromillemålet. En fortsatt höjning av anslaget i samma takt som skulle medföra att målet nås . Vi anser det väsentligt, att regeringen i kommande budgetarbete ger denna fråga sådan prioritet, att minst en promille av försvarskostnaderna avsätts . tillstyrkte motionen på denna punkt med undantag av formuleringen minst. beslöt om ett tillkännagivande till regeringen. De senaste årens anslag i statsbudgeten ser ut som följer: 1986/87 4 461 1987/88 15 000 1988/89 20 000 1989/90 25 000 1990/91 26 000 tkr 1989/90 utgjorde således anslaget av de samlade försvarskost naderna och 1990/91 föreslås det bli 0,73. Även om anslagsposten okar i no- Mot. minellt belopp minskar i stället för ökar dess andel av försvarskostnaderna. Denna anslagsökning kan knappast stå i överensstämmelse med tillkännagivande. Vi föreslår därför, att nu markerar uppfyllelsen av enpromillemålet genom ett uttalande om att detta skall uppfyllas. saknas ca 9 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anslaget . Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. stegvis uppräknas till 1 %o av försvarsanslaget.
mot · GD02U313 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U313 Avspänningen mellan stormaktsblocken har inneburit att riskerna för en öppen konflikt mellan maktblocken tycks vara mindre . Riskerna för regionala konflikter i olika delar av världen är dock fortfarande betydande. Förändringar i världspolitiken öppnar nya möjligheter inte minst inom nedrustningsområdet. Båda stormakterna har också deklarerat sina avsikter att verka för en planerad nedrustning i världen. Statens internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning i konflikt- och samarbetsfrågor i ett internationellt perspektiv. Institutets verksamhet har betytt mycket för utvecklingen av fredsforskningen såväl i vårt land som internationellt. Verksamheten har därvid kommit att utgöra ett stöd också för forskning om fredssträvanden. har i sin anslagsframställan särskilt understrukit behoven av forskning inom rustningskontrollområdet. Det nya världspolitiska läget har enligt min mening skapat nya möjligheter för forskningsinsatser som bör tas tillvara. För att säkerställa en hög kvalitet på forskningsarbetet även framöver är beroende av en långsiktigt säkerställd finansiering av institutets verksamhet. Regeringen aviserar också en allmän genomgång av SIPRI:s ekonomiska läge. I avvaktan på resultatet av denna genomgång reserverar regeringen ett anslag på . Det aviseras också en möjlighet att från särskilda medel för /91, efter ansökan, kan få ett engångsbidrag på högst . hade äskat totalt . har åsamkats betydande administrativa merutgifter för /91. Hyreskostnaderna har t.ex. ökat radikalt. För att säkerställa den kvalitativa forskningsverksamheten i är det enligt min mening angeläget att medger att efter anhållan kan erhålla medelstillskott utöver de . från särskilda medel som anges i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SIPRI:s behov av ytterligare medel för forskning. gota b 96008, 1990
mot · GD02U401 · 1990-01-10 00:00:00 — av m.fl. (s) Kärnvapenfria örlogsfartyg 1989/90 U401-404 mottar besök av örlogsfartyg från olika länder, besök som syftar till att stärka de vänskapliga förbindelserna mellan länderna. När regeringen meddelar tillstånd för dessa örlogsbesök erinras det gästande landet om att det inte är tillåtet att medföra kärnvapen i svenska hamnar. Trots detta talar allt för att några av de besökande örlogsfartygen varit bestyckade med kärnvapen också när de seglat i svenska vatten. verkar den internationellt för att kärnvapenmakterna skall frångå sin princip att inte ge besked om de har kärnvapen ombord eller ej. Glädjande nog vinner strävanden att komma fram till en internationell överenskommelse nu terräng och det är därför av största betydelse med fortsatt arbete för att vinna ökat internationellt gehör för en ändring av kärnvapenmakternas politik. Att nå en överenskommelse internationellt på ett så känsligt område kommer säkerligen att kräva både tålamod och tid. Och det finns enligt vår uppfattning ingen anledning för oss att fortsätta att ta emot kärnvapenbärande örlogsfartyg. är ett självständigt kärnvapenfritt land. Kärnvapenförbudet grundar sig på en uttalad politisk önskan om att slippa kärnvapen på svenskt territorium. Vi bestämmer själva vår politik och vi bör kräva respekt för vår kärnvapenfrihet. Garanti för att kärnvapen inte medföres vid flottbesök i svenska hamnar bör krävas och om sådan garanti inte kan lämnas bör besöket avböjas. Detta krav bör kvarstå jämsides med de svenska strävandena att tillsammans med andra stater agera för att åstadkomma internationella överenskommelser. Det är viktigt att visar att vi som neutralt land utan kärnvapen vägrar att ta emot kärnvapen i våra hamnar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett fortsatt agerande för en internationell överenskommelse om örlogsbesök, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att besökande stater som med sina militärfartyg vill anlöpa svenska hamnar och vatten skall avge en försäkran om att de är kärnvapenfria. 1989/90 U401
mot · GD02U403 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:U403 av m.fl. (s) Avveckling av den svenska krigsmaterielexporten Omfattningen av den svenska vapenexporten har ökat. uppgick exporten av vapen och ammunition enligt SCB till . Detta är en ökning med . Av denna export gick till stater i tredje världen. låg enligt på nionde plats bland världens vapenexportörer räknat i 1988. De olagliga vapenaffärerna, den ökande exporten och industrins allt större satsningar på aktiv marknadsföring har kritiserats. Vi menar att det mot bakgrunden av den växande internationella avspänningen nu är tid att på allvar omvärdera vapenexporten, för att , förslagsvis , nå fram till en total avveckling av den. Vi bör därför söka lösningar för en omställning till civil tillverkning inom försvarsindustrin. Det är viktigt att åtgärder förbereds och vidtas så att de som arbetar i försvarsindustrin inte förlorar sina arbeten. Därför bör så fort som möjligt en omställningsprocess startas i de två exportberoende företagen . I takt med att vapenexporten sedan minskar, kan dessa företag bygga upp en successivt ökande andel civil produktion. En sådan politik skulle kräva satsningar från både företagen och samhället. Ett sätt att stödja omställningsprocessen vore att införa s. k. omställningsfonder i enlighet med förslaget i betänkandet Med sikte på nedrustning. Andra sätt är bl.a. att erbjuda företagen etableringsstöd, offentlig teknikupphandling och regionalpolitiska satsningar. Ekonomiska undersökningar visar att det går att avveckla den svenska vapenexporten. Kostnaderna för en avveckling är möjliga att bemästra, särskilt om avvecklingen genomförs väl planerad och under en avsevärd övergångsperiod. har enligt vår mening ekonomiska förutsättningar att klara en avveckling av vapenexporten. Det är inte nödvändigt i det nya internationella läget att ha en vapenexport för att tillgodose det svenska försvarets nuvarande och framtida behov. Fördelarna med att avveckla exporten är en ökad trovärdighet i internationella engagemang för fred och nedrustning och för vår neutralitetspolitik. skulle mer aktivt kunna verka för begränsningar och andra restriktioner i den internationella vapenhandeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en successiv minskning av vapenexporten med sikte på en senare avveckling, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omstruktureringen av försvarsindustrin och avvecklingen av vapenexporten genom offentligt stöd för övergång till civil produktion.1] 1989/90 U403 1 1989/90:N222
mot · GD02U404 · 1990-01-22 00:00:00 — Försvarsutredningar, liksom alla andra utredningar, bör slippa att spela en roll som folklugnande myndigheter. Bättre vore att myndigheter fick spela denna roll om det finns behov därav. Vi föreslår att man tillsätter två parallella utredningar med direktiv att analysera, bedöma och föreslå åtgärder mot den totala hotbilden vårt samhälle står inför. Ge det ena uppdraget till en forskargrupp och det andra till en fredsrörelsegrupp och låt sedan försvarsdepartement och försvarsutskott göra sammanvägningen! Med hänvisning till det anförda hemställs [att av regeringen begär två säkerhets- och försvarspolitiska utredningar, som beaktar hela hotbilden och var för sig lämnar förslag till samordnade försvarsåtgärder före ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att med hänvisning till att ingångna avtal inte fullföljts bör avbrytas,1] Erfarenheten har visat att den hittillsvarande svenska politiken med en restriktiv vapenexport inte fungerat. Nya smuggelaffärer avslöjas undan för undan. Givetvis måste vi ha en vapenindustri så länge vi behöver en krigsmakt och en neutralitetspolitik men vi måste ordna det så att den inte behöver exportera. Med den typ av militär uppgift och strategi vi förordar blir det fråga om tillverkning av handeldvapen, granatgevär, granatkastare, små pansarvärnsvapen, luftvärnspjäser, kustartilleripjäser, minor, torpeder och mindre ubåtar samt olika slag av ammunition. Sådan tillverkning och viss utveckling bör kunna bedrivas på ett ekonomiskt försvarbart sätt utan serier förlängda genom export. Beträffande fordon och flyg ska inte behövas särskilda stridsfarkoster utan man ska i huvudsak förlita sig på lätt anpassade civila typer. Man kan dock i undantagsfall tvingas till import, t.ex. om vi behöver ett nytt jaktplan om ca. när är slut. Mot denna bakgrund kan vi föreslå omgående förbud mot all export av krigsmateriel och förhandlingar om redan ingångna kontrakt. 1. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. av berörda länder bör begära en kärnvapenfri zon i , U404 2. att som sin mening ger regeringen till känna att utländska flottbesök skall avvisas, såframt man inte kan garantera frånvaron av kärnvapen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bör ta initiativ till förhandlingar med NATO och om militära nedrustningar i det nordiska området, 4. att av regeringen begär lagförslag om totalt förbud för export av krigsmateriel, [att som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraften av säkerhetspolitiska skäl omgående bör avvecklas.2] () () () () 1 1989/90:Fö201 2 1989/90:N412
mot · GD02U406 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:U406 av m.fl. (mp) roll Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N413 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den i skall verka för en ändring av instruktion i enlighet med vad som anförs i motionen. (mp) () () ()
mot · GD02U407 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U407 Främmande makts krigsövningar i Utländska militära enheter har i princip inte vare sig tillträde till svenskt territorium eller tillåtelse att bedriva övningar inom svenskt territorium utan tillstånd. Tillstånd kan beviljas av regeringen efter prövning i varje särskilt fall med hänsyn till vår neutralitetspolitik. har gett tillstånd att bedriva militära övningar i . fanns 13 schweiziska krigsflygplan vid Vidselbasen utanför och utförde lågflygning . Lågflygövningar har visat sig ge betydande skador på människor och natur. De är också långt mer olycksdrabbade än andra övningar. Protester från lokalbefolkningar har förhindrat flera länder att fortsätta övningarna på det egna territoriet. Det har i sin tur lett till att man som försöker "exportera" sina lågflygövningar. Lågflygning ingår i en offensiv krigföring. bör inte med hänsyn till vår neutralitetspolitik tillåta främmande makter att genomföra militära övningar på vårt territorium. Detta bör regleras i tillträdesförordningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i tillträdesförordningen så att tillstånd icke kan beviljas för främmande makt att bedriva militära övningar på svenskt territorium.