mot · GD02Ju822 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju822 av m.fl. (vpk) Kriminalpolitiken, m.m. I motionen behandlas bl.a. följande områden: att alla skall behandlas lika inför lagen, att rättssäkerheten är tryggad för alla oavsett ekonomi och nationalitet, att polis, åklagare och domare skall behandla alla lika, med respekt integritet och värdighet, att alla skall ha råd till juridisk hjälp när det behövs, att den som inte har råd skall få rättshjälp av samhället, att fängelserna inte längre skall vara fyllda av människor från socialt eftersatta miljöer, att lindriga brott som kan härledas ur en dålig miljö skall följas av stödinsatser istället för fängelse, att för de brott som bestraffas med fängelse, skall strafftiden användas till att förbereda den straffade för ett återvändande till samhället. Genom den utslagning som sker i samhället hamnar människor i en situation som de har svårt att bemästra. Denna typ av brottslighet kan hänföras till brottslighetens svåra sociala livssituation och kan därför inte bekämpas med hårdare och längre fängelsestraff eller en strängare behandling på anstalterna. Också i ekonomiskt starkare grupper uppstår situationer, kriser i relationer mellan människor som ibland kan leda till brottsliga handlingar. Människors sociala problem liksom människors kristillstånd kan inte straffas bort. När det gäller mycket grova brott som mord, misshandel eller grov organiserad brottslighet som har sin grund i sociala missförhållanden krävs straffsanktioner, men tyngdpunkten i sanktionerna skall vara sociala stödåtgärder och vård - men även efteråt. Att vi har klara och tydliga lagar, att förutsägbarheten och proportionaliteten i påföljdsdelen är god är naturligtvis viktigt för den allmänna rättsuppfattningen. Men vad som är ännu viktigare för individen och för samhället är att de som begår brott återanpassas i samhället. När det gäller socialt betingade brott måste man mer än vid andra typer av brott ta hänsyn till individen och till individens sociala förhållanden. Den fokusering som sker på brottets svårighetsgrad, förkastlighet och brotts upprepning med hårdare och längre straffutmätningar, kommer inte att medföra färre socialt betingade brott. All tillgänglig forskning, liksom internationella jämförelser, visar att så inte är fallet. Kriminalvården som en kvarn som producerar fångar kan till en del ha sin förklaring i den inbyggda konflikt som ligger i dess målsättning; att låsa in en människa men förhindra de skadeverkningar som fängelsevistelsen ger. Fängelserna är nu som förr straffanstalter, och frihetsberövandet får negativa verkningar för individen. Diskussioner måste föras om hur vi på ett effektivare och bättre sätt skall kunna angripa brottsligheten. I årets budgetproposition påpekas att det är viktigt att påföljd som utmäts vid överträdelse av straffbelagd handling stämmer med det allmänna rättsmedvetandet. Allmänhetens bild av kriminaliteten i samhället, av förekomsten av olika brottstyper, av hur kriminalvården fungerar styrs i allt för stor utsträckning av massmedia. Massmedias sätt att fokusera en viss brottstyp leder till rop på åtgärder för just den företeelsen och risken är att andra mycket viktigare frågor lämnas åt sidan. När det finns möjligheter att vinna politiska poänger får medias bilder en stor genomslagskraft och många politiker frestas att visa sin handlingskraft genom att ropa på kriminalisering. Ett bra exempel på massmedias roll och politikers agerande var problemet med klotter i framförallt tunnelbanor föregående år. Under en rad av år har en utökning av fängelseplatser skett, medan satsningar på alternativ till fängelse gått långsamt. I årets proposition föreslås ytterligare ett antal fängelseplatser som ökar det totala antalet platser med 34, medan anslagen till frivården är otillräckliga. Samhällstjänst och kontraktsvård är båda exempel på alternativ som får för lite pengar. Om försöksverksamheten med samhällstjänst skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt är det viktigt att beräknade medel på 2,5 miljoner för denna verksamhet också tillförs. Bristen på handläggare av kontraktsvårdsärenden innebär förmodligen att möjligheten att använda denna nya påföljd starkt begränsas. Enligt föreningen gäller bristen främst handläggare för narkotikamissbrukare, men även rattfyllerister nämns. Vpk:s krav om kontraktsvård som påföljd för sexualförbrytare och kvinnomisshandlare innebär att det behövs erfarna och kompetenta handledare även för att handlägga dessa ärenden. Genom att satsa på alternativen till fängelse och en bra uppföljning efter fängelsestraff kommer man dels att minska antalet fängelseplatser dels att minska återfallsbrottslighet genom att meningsfull behandling kan komma ifråga för de klienter som är lämpliga. Frivården måste lyftas fram och då även tilldelas medel för sin verksamhet. Vpk föreslår därför att frivården tillförs för att utveckla olika öppna behandlingsformer. Målet för rättshjälpslagen som infördes , var att rättshjälp skulle ges i en sådan utsträckning att ingen av ekonomiska skäl skulle vara förhindrad att ta tillvara sina rättsliga intressen. Denna lag har undan för undan urholkats på ett sätt så att det nu inte finns mycket kvar av den ursprungliga reformen. Stora rättsområden har undandragits från rättshjälp och förts över till en försäkringssfär, varvid försäkringsbolagen genom villkorsbestämmelser försämrat de skadelidandes möjligheter att ekonomiskt och på annat sätt tillvarata sin rätt. Det lönsamhetskrav som ställs på de allmänna advokatbyråerna, den neddragning som skett av antalet byråer samt urholkningen av rättshjälpslagen har medfört att de allmänna advokatbyråerna nu går med vinst. Vi är inte lika säkra som föredraganden om att detta är en vinst för rättssamhället. Vi yrkar därför att ger regeringen i uppdrag att göra en översyn av rättshjälpslagen utifrån behovsaspekten. (En inventering av vilka behov som finns och vilka begränsningar försäkringssystemet har som rättshjälpen måste täcka.) Den ökade rätten att få målsägarbiträde, en ökning av antalet asylsökande och utvidgad rätt till rättshjälp för misstänkta i brottmål gör att vi inte tror att fjolårets kostnadsökning är tillfällig. Vi föreslår därför att till rättshjälpen anslå ytterligare . har utredningar och forskning givit oss en bättre bild av brottsoffrens situation och det trauma det kan vara att bli utsatt för ett brott. Det är familjen som tvingats lämna sina hem på grund av rädsla för nya inbrott, misshandlade kvinnor som slutat att vistas ute, föräldrar som inte vågar släppa ut sina barn etc. Alla dessa behöver en kvalificerad hjälp men vi har också kunnat konstatera de brister som finns när det gäller denna grupps rättssäkerhet. För att öka denna behövs en särskild ombudsman för brottsoffren och vi föreslår att en sådan tjänst inrättas. För att få en sammansättning av nämndemannakåren som överensstämmer med ett snitt av landets befolkning har olika åtgärder vidtagits. höjdes den högsta sammanlagda ersättningen till /dag. Grundarvodet till /dag. Mandattiden för nämndemän avkortades från 6 till och valförsamlingarna ålades i lag att eftersträva en allsidig sammansättning i nämndemannavalet . I 1989:2 Nämndemannakårens sammansättning framgår dock att ingen nämnvärd förändring skett. Föredraganden förlitar sig på att bristerna i sammansättningen skall avhjälpas vid nästa val. Grundarvodet för nämndemannauppdraget får alla nämndemän /tjänstgöringsdag. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst utgår grundarvodet inräknat. Anställda inom stat-landsting och kommun får inget inkomstbortfall vid fullgörande av uppdraget, medan anställda inom det privata näringslivet får avdrag på sin lön. Vår uppfattning är att för att få en allsidig sammansättning i nämndemannakåren skall ingen behöva göra en ekonomisk uppoffring för detta förtroendeuppdrag och att man därför måste ersätta inkomstförlust förslagsvis i överensstämmelse med den summa som personen har från vid sjukdom plus . Vpk har föreslagit pengar till fortbildning av nämndemän. Förra budgeten tillfördes för sådan utbildning. Vpk anser att ett sådant bidrag ska permanentas och vi föreslår att budgeten tillförs för nämndemännens fortbildning. intresseorganisation brottas f.n. med stora ekonomiska problem. Vpk anser att det är statens skyldighet att ge dem ökat stöd i deras utbildnings- och informationsverksamhet och att detta ska utgå via . För att lyckas i det brottsförebyggande arbetet krävs samarbete mellan myndigheter och mellan myndigheter och närsamhället. I det samarbetet skall inte bara intressenterna inom rättsväsendet delta utan alla som har ansvar för eller som har möjligheter att påverka tillfällen till brott. Föräldrar och skolan, grannar i bostadsområden, ideella organisationer o.s.v. är viktiga resurser i det brottsförebyggande arbetet. BRÅ fick en ny instruktion för sin verksamhet. Enligt denna har BRÅ fått väsentligt vidgade uppgifter. Vi anser det mycket viktigt att BRÅ får medel för att bedriva långsiktigt brottsförebyggande arbete med tonvikt på barn och ungdom. Det är också viktigt att BRÅ kan genomföra projekt som forskning om kvinnomisshandel och invandrarprojektet.Utan ökade medel kommer dessa och andra projekt inte att kunna genomföras då det mesta av pengarna i deras budget är knutna i fasta kostnader. Vpk föreslår därför att BRÅ får medel utöver budget i enlighet med sin framställan och att ytterligare medel tillförs i forskningspropositionen. Ett av de uppräknade målen i arbetet inom arbetsområde anges vara kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Ekonomisk brottslighet finns sedan inte med vare sig definierad eller några tankar eller förslag om hur man tänker kämpa mot den. och gjordes en rad olika undersökningar ang. ekonomisk brottslighet och massmedias intresse för den typen av brott var mer framträdande då. På en del områden som rubriceras som ekonomisk brottslighet har acceptansen hos allmänheten ökat som ex.vis skattefusk. Moralen och respekten för lagar sjunker hos människor om man ser att vissa kan bryta mot lagar och sko sig utan att bli avslöjade och lagförda. Många områden inom den ekonomiska brottslighetens fält kräver specialkunskaper både för upptäckt, utredning och domstolsbehandling. att det är viktigt att berörda instanser bygger upp en sådan kompetens. stiftningen på dessa områden behöver ses över fortlöpande, eftersom det Ju822 dyker upp nya problem med nya verksamhetsområden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om hur massmedia påverkar det allmänna rättsmedvetandet, 2. att till anslaget E 3 Frivården för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit till försöksverksamheten med projekt samhällstjänst, 3. att till anslaget E 3 Frivården för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit för att utvidga kontraktsvård, handledning samt andra åtgärder mot återfallsbrott, 4. att begär att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att göra en översyn av rättshjälpslagen utifrån vilka behoven är utanför försäkringssystemet, 5. att till anslaget Rättshjälpskostnader för /91 anslår . utöver vad regeringen har anslagit eller således . för ökade möjligheter att få rättegångsbiträde, 6. att hos regeringen begär förslag om tillsättande av en brottsofferombudsman, 7. att till anslaget F 5 Vissa domstolskostnader för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . till att förbättra nämndemännens ersättningar, 8. att till anslaget F 6 Diverse kostnader för rättsväsendet för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . för stöd till informationsverksamhet, 9. att till anslaget D 2 Allmänna domstolar m.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således 1 . för nämndemännens fortbildning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)