ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub230 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub230 av () Internathushållsskolorna/lanthushållsskolorna Internathushållsskolorna/lanthushållsskolorna är ofta en förbisedd resurs i den regionala utbildningen och utvecklingen. Det förslag sorn nu ligger om den nya gymnasieskolan utgör ett starkt hot mot dessa skolor. Deras bas är termins- och årskursutbildning och denna form av utbildning föreslås utgå ur utbildningsutbudet. Skulle detta bli verklighet skulle en stor del av den fina utbildning som dessa skolor erbjuder gå förlorad om inte utbildningen får finnas kvar i gymnasieskolan eller förs över till den kommunala vuxenutbildningen. Det är av flera orsaker viktigt att dessa skolors utbildningar får finnas kvar. Vi strävar alla efter ett välfärdssamhälle och i begreppet välfärd ingår det också att må bra liksom att kunna skapa en social trygghet. Inte minst bland ungdomar finns en besvikelse över konsumtionssamhället. Därför borde det vara viktigt att satsa på att ge kunskaper i att bruka utan att förbruka, dvs att vårda och rätt hantera de olika resurser som vi förfogar över. Detta inbegriper ekonomi, kultur, miljö och inte minst det egna hushållet. Det oavlönade hemarbetet har blivit en angelägenhet för både män och kvinnor. För att klara av detta fordras god utbildning. var mammorna ofta hemmafruar, som vid sidan av sin uppgift att sköta hemmet också hann med att undervisa söner och döttrar i ett hems och hushålls skötsel. har de flesta mammor ett yrkesarbete utanför hemmet och skall dessutom tillsammans med maken sköta hemmet. som föräldrarna är hemma skall ungdomarna oftast sköta sin skola och den kunskapsöverföring som förr var naturlig hinner man inte med. Därför borde det vara rimligt att det då även erbjöds utbildning i dessa frågor. Många ungdomar saknar också kunskaper i att kunna hantera sin ekonomi. Även i syfte att förbättra denna brist fyller hushållsutbildningen en viktig uppgift. För folkhälsan är det också viktigt att var och en har kunskaper i att rätt kunna hantera och tillreda livsmedel. Detta är viktigt inte minst med tanke på att allt mer av den mat vi äter är industriellt framställd. En utbildning vid dessa skolor är även bra som en grund för fortsatt yrkesutbildning inom ex.vis kost- och näringsområdet. Detta kan gälla storkök/ restaurang, hälso- och sjukvård, hemvård och barnomsorg. Dessutom ger skolorna kunskaper i textilvård m.m. och ger också en koppling till den lo På dessa skolor finns således en betydande kunskapsmassa som det är viktigt för samhället att behålla och ta nyttan av. Skolorna kan också utvecklas till att bli än mer betydande drivkrafter när det gäller att utveckla svensk landsbygd. De är väl spridda över landet och är ofta placerade i mindre orter. Detta ger möjlighet till att ta deras kunskaper i anspråk även för olika utvecklingsprojekt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internathushållsskolornas/lanthushållsskolornas roll i den framtida regionala utbildningen och utvecklingen. 1989/90 Ub230
mot · GD02Ub231 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub231 av m.fl. (fp) Lärlingsutbildningen 1989/90 Ub231-237 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N223 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildningen. () () () () () () () () () () ()
mot · GD02Ub233 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub233 av m.fl. (mp) Undervisning i svenska för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf615 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försöken med att varva arbete och svenskundervisning ges ökad prioritet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samhällsundervisningen förstärks i Sfi (Svenska för invandrare). () () () ()
mot · GD02Ub235 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub235 av m.fl. (mp) Biologi/ekologi i gymnasieskolan Kunskap om samspelet i naturen och den mänskliga aktivitetens påverkan på natur och miljö är en förutsättning för att hejda de accelererande miljöproblemen regionalt och globalt. Den ökade miljömedvetenheten måste återspeglas i undervisningen från förskola till och med högskola. Eftersom kunskap och förståelse av detta mycket komplexa och omfattande ämnesområde är mer livsavgörande än vissa andra kunskapsområden, bör biologi och ekologi och därmed sammanhängande etiska frågor få en större andel av undervisningsutrymmet. Det är inte bara viktigt att få fram fler experter inom detta område utan också att våra tekniker, ekonomer och samhällsvetare, dvs våra framtida belutsfattare, får kunskap om samspelet mellan teknik, ekonomi och ekologi. I konsekvens härmed bör biologins andel på gymnasiet öka. disponerar t ex naturvetenskapliga linjen tillsammans , varav 10,5 fysik, 8,5 kemi och 5 biologi. Jämför historia, som på samma linje har . Det vore rimligt att införa för vardera ämnena fysik, kemi och biologi på den naturvetenskapliga linjen. Således lika många stadieveckotimmar per ämne. Utöver ovanstående förändring, som ökar basen för blivande experter inom ämnesområdet, bör ekologi vara obligatorisk på samtliga övriga linjer i årskurs 2 och 3. Speciellt viktigt är att E- och T-linjen, varifrån många av morgondagens beslutsfattare kommer, får en god insikt i det ömtåliga samspelet mellan mänskliga aktiviteter och en natur och miljö i balans. På S- och H-linjerna bör på samma sätt ämneskonstruktionen ändras/förstärkas i riktning mot mer ekologi och naturkunskap. De ämnen som bör minska på respektive linje, bör ligga inom områden, som är av mindre livsavgörande betydelse för mänskligheten. Dessa avvägningar bör överlämnas till den pågående gymnasieutredningen. Intryck bör tas från ungdomens miljöriksdag 1989, som i sitt miljömanifest skrev att miljökunskap införs som ett eget och obligatoriskt ämne från förskola till och med högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mera biologi/ekologi i gymnasieskolan. () () () () 1989/90 Ub235
mot · GD02Ub236 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub236 av m.fl. (s) Frågan om anställdas trivsel på arbetsplatsen blir allt angelägnare, inte minst av hälsoskäl. En viktig roll spelar härvid möjligheten till befordran. Fortgående rationaliseringar inte minst med datorisering och mikroelektronik gör det nödvändigt att vidareutbilda äldre anställda. län tillhör landets mest livsmedelsproducerande område. Endast i finns exempelvis största svinslakteri och största slakteri för fjäderfä samt största ostfabrik. I samma kommun finns därutöver sex stora och ett antal mindre livsmedelsindustrier. Sammanlagt arbetar 3 200 personer i dessa industrier (av samtliga industrisysselsatta). Det finns ett stort behov av vuxenutbildning inom livsmedelsområdet och för vidareutbildning av anställda är behovet störst av en gymnasial yrkesutbildning, lämpligen inom det två-åriga gymnasiets tekniska gren. Lantbruksutbildningen är väl utbyggd inom län. Efterfrågan på utbildningsplatser har dock minskat av naturliga skäl och det är att förmoda att både fysiska möjligheter och lärarkrafter finns disponibla. Ett livsmedelstekniskt vuxengymnasium i vore inte minst välbeläget för den praktiska utbildningen inom befintlig industri. Vår mening är att ett livsmedelstekniskt vuxengymnasium bör anordnas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett livsmedelstekniskt vuxengymnasium i . () ()
mot · GD02Ub237 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub237 Examensrätt vid för kyrkomusiker i har en musiklinje som /91 omfattar 30 elever (kyrkomusikalisk linje 10 elever, körpedagogisk linje 4 elever, pianolinje 4 elever, sånglinje 6 elever samt specialinriktad sånglinje 6 elever). har ett 40-tal elever från den kyrkomusikaliska linjen gått upp i organist- och kantorsexamen, de flesta på sommarkursen i . En stor del av dem har ibland efter, men oftast , kompletterat med en pedagogisk examen för kyrkokantorer och är nu verksamma på många håll, inte minst inom . I samband med omläggningen av kantorsutbildningen kommer kursen i att läggas ner. I fortsättningen får den som vill ta kantorsexamen gå en längre kurs vid en folkhögskola. Det betyder att östgötska ungdomar måste söka sig utanför länet för att få denna utbildning eftersom inte föreslagits få examensrätt. har lärare med kompetens, goda undervisningslokaler och instrument samt en kulturell kyrklig omgivning som är en mycket god miljö för kyrkomusikalisk verksamhet. Förläggning av en kyrkomusikalisk utbildning med examensrätt vid skulle inte medföra någon merkostnad. Skolan har goda ekonomiska resurser att anordna en dylik utbildning. Ingen förändring behöver göras vare sig det gäller undervisningslokaler, instrument eller lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om examensrätt vid .
mot · GD02Ub238 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub238 kommun har ambitionen att på Platenskolan få inrätta idrottsgymnasium med inriktning mot segling. Segling är vid sidan av bandy och simning en för kommunen karaktäristisk sport. () har en ambitiöst upplagd ungdomsverksamhet, vilken omfattar hela verksamhetsåret. Man satsar på både bredd och elit. Man har goda personella resurser som väl klarar de kvalitetskrav som ställer på denna typ av verksamhet. Vad som också är till fördel är dess geografiska läge, vilket täcker upp en ansenlig del av och , samt det faktum att speciella vattenförhållanden (strömmar etc.) ger en mycket lång seglingssäsong (normalt ). är härvidlag överlägsen kustkommunerna. Sträckan mellan Platenskolan och seglingsbart vatten tillryggalägges med cykel på , vilket gör att segling kan ske under ordinarie skoltid. Sim- och sporthall etc. ligger på några minuters gångavstånd från skolan. Önskemålet är att Platenskolan i inför /91 tilldelas åtta idrottsplatser med inriktning mot segling. I årets budgetproposition, bil. 10 sid 156 och 157, står följande beträffande idrottsgymnasium: Verksamheten med specialidrott vid de s.k. idrottsgymnasierna utvidgades från 600 till 700 intagningsplatser, vilket innebär en total omfattning av ca 1 800 elever. SÖ har ånyo återkommit med förslag om en ytterligare utökning till 800 intagningsplatser. Motivet är att tillgodose de behov svensk idrottsrörelse har på elitnivå. Om detta förslag säger föredragande statsråd: beträffande musiklinjen vill jag inte nu binda mig i enskilda delar. Jag vill dock erinra om vad min företrädare i förra årets budgetproposition (prop. 1988/89:100 bil 10 s. 100) anförde om det nödvändiga i att kontinuerligt ompröva grenar, platsantal och orter. Jag biträder alltså inte SÖ:s förslag om en utökning av antalet intagningsplatser för kombination med specialidrott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. nen anförts om att genom omfördelning inom den av regeringen föreslagna budgetramen tilldela kommun åtta platser för inrättande av ett seglingsgymnasium. 1989/90 Ub238
mot · GD02Ub239 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub239 av och (båda s) Undervisningen i ämnet bild Det pågår en debatt om de kreativa och estetiska ämnenas betydelse i vår skola. De flesta har förståelse för att de estetiska ämnena kommer att ha en stor betydelse för ett mänskligt samhälle . Man har haft stora förväntningar på ämnet bild, men ämnet har fått ge vika för andra krav när det gäller vår skola. Utöver själva bildundervisningen har bilden en roll i ämnet svenska. Kritiska röster höjs mot skolans otillräckliga möjligheter att ge barn och ungdomar en undervisning som ger dem bättre beredskap att kritiskt möta framför allt det film- och videoutbud som finns. senaste granskningar av bl.a. undervisningen i bild och svenska ger stöd åt sådan kritik. En rad undersökningar och rapporter om skolans ansvar för mediaundervisning pekar bl.a. på sambanden mellan olika inlärningsproblem och det okontrollerade TY- och videotittandet (t.ex. Stigbrands , 1989). En ny kursplan tillämpas i ämnet svenska /90. Jämfört med den tidigare saknas emellertid i den aktuella kursplanen massmediastudier. Kursplanen för bild- och samhällsorienterade ämnen innehåller däremot en del praktisk och teoretisk massmediakunskap, men de är utformade utifrån ett delat ansvar och samarbete med ämnet svenska enligt den tidigare läroplanen. Vi föreslår att får i uppdrag att se över kursplanerna i första hand i ämnet bild, så att mediaundervisningen får den förstärkning som är nödvändig med tanke på den nya kursplanen i svenska. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnet bild i den nya kursplanen i svenska.
mot · GD02Ub240 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub240 av och (båda s) Nordiska inslag i svenska läromedel De nordiska länderna och den nordiska gemenskapen intar vanligen en undanskymd plats i undervisningen i den svenska skolan. Undervisningen i historia, geografi och samhällskunskap saknar ofta nordiska inslag. Eleverna får inte tillräcklig kännedom om våra nordiska grannländer vare sig om dess historia eller om situationen . Vissa läroböcker i samhällskunskap som används i den högre undervisningen innehåller otillfredsställande eller ofullständiga uppgifter om det nordiska samarbetet och om nordiska förhållanden över huvud taget. I en nyligen gjord undersökning i om Finlandsbilden i de nordiska ländernas läroböcker i historia och samhällskunskap konstateras t.ex. att flertalet svenska läroböcker i samhällskunskap inte alls behandlar . Såvitt gäller historia visar utredningen att faktainnehållet är knappt och behandlingen ytlig. uppfattas som en del av det svenska riket och anses därför inte behöva en mer ingående behandling. Enligt vår mening borde det vara möjligt att, t.ex. i de samhällsorienterande ämnena historia, geografi och samhällskunskap, såväl i som i gymnasieskolan, ge en mer samlad bild av än vad som förekommer . Dessutom borde i läroböckerna olika sidor av det nordiska samarbetet starkare betonas. I den allmänna världsöversikten nämns de nordiska länderna i regel vart för sig och framstår för eleverna som mindre betydande i jämförelse med andra länder. Det borde därför också vara möjligt att i större utsträckning behandla som en regional helhet i läroböckerna. måste vara ett centralt studieområde inte bara inom de samhällsorienterande ämnen historia, geografi och samhällslära utan också inom modersmålsundervisningen. Inget nordiskt land kan bortse från relationerna till de övriga nordiska länderna och inte heller till de relationer dessa på olika sätt står till andra politiska och ekonomiska grupperingar och block. Frågan på vilket sätt inslagen om i läroböckerna skall förbättras är betydelsefull. Den förutsätter att läroboksförfattare och förlag uppmärksammas på vikten av kunskaper om grannländernas förhållanden och det nordiska samarbetets betydelse i den internationaliserade värld som vi lever i. En grundläggande förutsättning för att skolan skall kunna ge en riktig bild av samhällen av och bredden i det nordiska samarbetet är att det nordiska stoffet ges större utrymme i våra läromedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett utökat och fördjupat nordiskt stoff i våra läromedel. () () 1989/90 Ub240
mot · GD02Ub241 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub241 av () Musiklinjen i gymnasieskolan I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil 10, s. 156) behandlas musiklinjens utbyggnad inom gymnasieskolan. Linjen finns nu på 17 orter. har föreslagit en utbyggnad med två klasser. kommer ett remissarbete angående hela gymnasieskolan att avslutas. Ett aktuellt förslag är att slå samman musiklinjen och den estetiskt-praktiska linjen till en treårig estetisk linje. Med hänsyn till det nyssnämnda remissarbetet avvaktar regeringen med förslag till utökning av musiklinjen. Vad som däremot inte framgår av budgetpropositionen är att det finns en väl utbyggd musikutbildning vid sidan av gymnasieskolan. 38 folkhögskolor har någon form av särskild musikverksamhet, ofta i form av en musiklinje, som omfattar . Det är en utbildning av hög kvalitet och med spridning över hela landet. I förberedelsearbetet till den nya treåriga gymnasieskolan nämndes folkhögskolan som ett lämpligt alternativ för den gymnasiala musiklinjen, när det gällde att förlänga utbildningen med . Musikutbildningen är mycket kostsam. Den kräver en god utrustning i form av instrument, där eleven måste kunna öva individuellt. Lektionssalar måste kompletteras med övningsrum. Det är därför viktigt att utnyttja de resurser som folkhögskolorna utgör inom musikutbildningen, när planerna på en treårig musiklinje inom gymnasieskolan skall realiseras. Vad som här anförts måste beaktas av regeringen i den fortsatta beredningen av ärendet. bör därför göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utnyttja den resurs folkhögskolan utgör, när det gäller utbyggnaden av gymnasieskolans musiklinje.
mot · GD02Ub243 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub243 av () Invandrarakademikernas situation i Mångå av de flyktingar som kommer till har en akademisk examen i sitt hemland. Dessa resurser tas dåligt tillvara i dagens system. Många av de invandrarakademiker som stannat i har hamnat på arbeten utan någon som helst anknytning till deras utbildning. Enligt en SIPA-undersökning () arbetar av invandrarakademikerna inom sina yrken och har inget fast arbete alls. Det tillfogar inte bara de enskilda personerna lidande, utan det är också ett enormt slöseri med mänskliga resurser som drabbar samhället i stort. Ett av problemen bakom dessa siffror är att de som kommer hit inte får kunskap om hur man kan få de utländska betygen översatta och värderade. Redan vid flyktingförläggningarna bör det ske en inventering av vilka som har akademisk examen och information till dem om hur de skall gå tillväga för att få användning för den i sitt nya land. Ett problem har varit den orimliga väntetiden för att få betygen översatta och värderade. Det är dock med tillfredsställelse som vi noterar att fått förstärkta resurser /91. Kötiderna måste dock övervakas även framöver. Att välutbildade invandrare dessutom ofta hamnar på okvalificerade arbeten beror ofta på okunnighet eller till och med fördomar från arbetsgivarnas sida om kvaliteten på de utländska utbildningarna. Man bör därför överväga ett system med obligatorisk praktik med anknytning till den akademiska utbildningen de lär sig svenska. Dels för att de på så vis kan skaffa de informella kontakter som är så viktiga när man ska söka arbete och dels för att visa arbetsgivarna att de har kvalifikationer för mer avancerade arbeten, bara språkbarriären väl är bruten. Försök med sådan praktik har gjorts av vissa arbetsförmedlingar och praktiken har inneburit att många fler fått anställning än vid kurser utan praktik. Det bör också tidigt ordnas med fackspråkkurser för invandrarakademikerna så att de snabbare kommer in i den fackanknutna vokabulären. Både sådana fackspråkskurser och den ovan föreslagna praktiken bör medverka till att skynda på invandrarens utslussning i samhället. Både och de enskilda människorna har mycket att vinna på att dessa frågor följs upp och att man kommer tillrätta med problemen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering av flyktingarnas utbildning redan vid flyktingförläggningarna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om hur översättning och värdering av betyg går till, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk praktik i samband med svenskundervisningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillhandahålla fackspråkskurser för invandrarakademiker. 1989/90 Ub243
mot · GD02Ub245 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub245 av andre vice talman och (båda fp) konstskola Vi är stolta och glada över vår skola. Det är hög klass på undervisningen. Skolan har inte bara gett oss en grundläggande konstnärlig utbildning utan även personlig utveckling och ökad kreativitet. Så skrev eleverna vid sedan man fått nej på en ansökan om utökat statsbidrag. Skolan är en av 11 fristående konstskolor utan statligt reglerade tjänster. Vid dessa skolor med konstnärlig grundutbildning finns sammanlagt drygt 600 platser och statsbidrag utgår till de olika skolorna för mellan 32 och 180 årselevplatser. utgör ett undantag med statsbidrag för 16 platser. Trots detta har skolan 35 elever inskrivna /90. Eleverna är fördelade på två grupper - en grundkurs och en fördjupningskurs. Båda följer läroplaner som godkänts av SÖ. I avvaktan på att man ska ge samma villkor när det gäller årselevplatser som likvärdiga skolor har underskottet kunnat täckas med bidrag från och samt med hjälp av några av elevernas hemkommuner. Dessutom tvingas man ta ut förhållandevis höga kursavgifter. Om inte skolan nästa läsår får fullt statsbidrag kommer verksamheten inte att kunna drivas vidare. Några ytterligare bidrag har kommuner och landsting inte varit beredda att garantera. Situationen för förvärras ytterligare av det orättvisa system som styr fördelningen skolorna emellan. Beloppet per elev multipliceras med en faktor som regeringen fastställer för respektive skola. Faktorn är lägst, 1.0, för de fyra skolor som tillkommit efter 1984. Jämfört med dessa, som alla ligger utanför storstadsregionerna och , får den skola som har det högsta bidraget mer per elev och år. Vi kan inte finna några skäl till att ska ha sämre villkor än övriga konstskolor. Man har lyckats etablera en intressant konstutbildning trots knappa ekonomiska villkor. Kvaliteten på undervisningen är hög och många av dem som studerat vid skolan har därefter antagits vid högre läroanstalter trots stor konkurrens. Det är ingen tvekan om att fyller ett väsentligt behov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av antalet årselevplatser med statsbidrag vid , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragssystemets utformning vad gäller fördelningen mellan skolorna. () () 1989/90 Ub245 gotmb 99575, 1990