ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub516 · 1990-01-17 00:00:00 — av () och Miljöproblemen i haven har på ett dramatiskt sätt klargjort hur nödvändigt det är med åtgärder för att skapa en bättre havsmiljö. Föroreningarna i haven med dess svåra följder på djur, fisk och växter motiverar åtgärder av olika slag. Förutom behovet av omedelbara reningsåtgärder föreligger det stora behov av forskning inom det området. Därför är det otillfredsställande att regeringen inte agerar med större beslutsamhet och framlägger konkreta åtgärdsförslag för att främja miljöforskningen i havsområden. är ett mycket känsligt havsområde på grund av de många ståloch skogsindustrier som finns längs kusten. De senaste årens mycket uppmärksammade utsläpp från en del av dessa industrier har ökat miljömedvetandet hos allmänheten. Förslag om olika åtgärder har framförts från en rad olika organisationer, t.ex. miljöorganisationer, fackliga och politiska organisationer samt lokala och regionala myndigheter. Olika forskare har kunnat påvisa hur miljöskadorna i haven är svårare att reparera i områden med kallt klimat än i de delar av världen där det råder ett varmare och mer tropiskt klimat. Mot denna bakgrund kan föroreningen i leda till mycket allvarliga skador med fiskdöd, säldöd och angrepp på växtligheten. Kunskaperna om förändringarna av havsmiljön i till följd av utsläpp från industrier, trafik, reningsverk och andra anläggningar är, enligt vår mening, mycket begränsade. Likaså om de effekter på havsmiljön som följer av det moderna skogsbruket med stora kalavverkningar, vilket bl.a. bidragit till allvarliga översvämningar i en del av de älvar som mynnar ut i . Sambandet mellan markanvändning och försurning behöver närmare klargöras. Det finns därför anledning att genom ökade insatser inom forskningen skapa bättre kunskap för att därigenom få kompetens att vidta positiva miljöåtgärder. För att skapa ökad klarhet om havsmiljöns förändring i bör en särskild marinbiologisk forskningsstation uppföras, förslagsvis i . En forskningsstation, lokaliserad till de norra delarna av , skulle också kunna bli ett bra komplement till det arbete som gränsälvskommissionen utför inom miljöområdet. beslutade att det bland ledamöterna i gränsälvskommis sionen skall finnas personer med särskild kompetens i miljöfrågor. Kommissionen är för sitt arbete hänvisad till den kompetens och kunskap om havsmiljön som redovisas från andra forskningsorgan belägna i helt annorlunda klimatzoner. Eftersom betingelserna i avviker så kraftigt från andra havsområden är det inte säkert att forskningsresultat på annat håll i t.ex. är giltiga för detta havsområde. En forskningsstation med den inriktning vi föreslår skulle vara av stor betydelse för kommissionens fortsatta arbete med miljöfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en marinbiologisk forskningsstation på . () () 1989/90 Ub516
mot · GD02Ub517 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub517 av och (båda c) Uppdelning av högskolan EskilstunaVästerås högskolereform var spridningen av den högre utbildningen ett mycket viktigt inslag. Nya högskoleenheter inrättades i flertalet län. Högskoleutbildningen kom härigenom på rimligt reseavstånd för ett stort antal människor. Större rättvisa skapades vad gäller tillgång till högre utbildning, oavsett bostadsort. Efterhand har ytterligare län fått högskoleutbildning. Högskoleenheter har inrättats i och . Medel för högskoleutbildning på har anvisats fr.o.m. /89. I inrättades en ny högskola . I inrättas en ny högskola . saknar och egna högskoleenheter. Det är de två kvarvarande länen, som inte har egna högskolor. Länen, som tillsammans har över 500 000 invånare, har en gemensam högskoleenhet, högskolan . I ett inledningsskede kan det ha varit motiverat med en gemensam högskoleenhet för de båda länen. Tiden är nu lämplig för en uppdelning i två separata högskoleenheter, där varje enhet har sin egen högskolestyrelse och sin egen utbildningsprofil. Denna uppdelning utesluter inte ett nära framtida samarbete mellan de två högskoleenheterna, utan det får ankomma på de två nya högskolestyrelserna att finna former för detta samarbete. Ett framtida samarbete bör också förstärkas och utvecklas med andra närliggande högskoleenheter till gagn för hela Mälardals/Bergslagsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en uppdelning av högskolan i två separata högskoleenheter, 2. att, med riksdagsbeslutet, om bifall ges till yrkande 1, hos regeringen begär att en interimsstyrelse tillsätts för resp. ny högskoleenhet med uppgift att inleda uppbyggnaden av resp. högskoleenhet.
mot · GD02Ub519 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub519 av m.fl. (c, m, fp) Flygteknikerutbildning på högskolenivå Det råder stor brist på flygtekniker. Efterfrågan överstiger klart tillgången. Bristen finns både inom den civila sektorn och inom flygvapnet. Huvudorsaken till bristen är den kraftigt ökade civila luftfarten. Alla prognoser tyder på en fortsatt expansion av det civila flyget och därför kommer behovet av flygtekniker ytterligare att öka. Utbildning av flygtekniker sker i huvudsak på två sätt: Alternativ I: Två terminers heltidsstudier (40 p) vid högskolan / . Kursen är förlagd till Flygteknikcentrum vid Hässiö flygplats i , där eleverna har tillgång till moderna lokaler och hangarer med god tillgång till övningsutrustning. Behörighetskrav för tillträde till kursen är dels allmän behörighet för högskolestudier, dels fullständig studiekurs på tvåårig fordonsteknisk linje, gren för flygmekaniker. Alternativ II: Ettårig påbyggnadskurs på tvåårig fordonsteknisk utbildning, gren för flygmekaniker. Den teknologiska utvecklingen inom flygindustrin går snabbt. I flygplanen ingående system blir alltmer komplexa. Detta innebär att kraven på flygteknikerna ständigt förändras och ökas. Därför borde starkt övervägas att ge fördjupad utbildning för morgondagens flygtekniker. En allmän linje för flygtekniker på högskolenivå omfattande minst 60 poäng borde inrättas. Denna förlängda och fördjupade utbildning bör placeras vid högskolan /och förläggas till Flygteknikcentrum vid Hässiö flygplats. Även teknikerutbildning för avionik bör inrättas. Efterhand bör också en linje för flygdriftsingenjörer inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag på förlängd och fördjupad flygteknikerutbildning enligt vad som anförts i motionen.
mot · GD02Ub522 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub522 av och (båda fp) Ekonomlinjen vid högskolan i Ekonomlinjens organisation består av ett basblock om 80 poäng samt en fortsättningsdel om 60 poäng. I budgetpropositionen 1988 anförde föredragande statsråd att en fullständig ekonomutbildning borde finnas på alla utbildningsorter. Ekonomlinjen har varit och är ett viktigt argument i den regionalpolitiska debatten. En fullständig ekonomutbildning är ett viktigt bidrag till att utjämna utbildningsklyftorna, då närhet till utbildning ofta är en förutsättning för att den enskilde skall kunna ta del av den. Till ekonomlinjens basblock i var antalet sökande 1988/89 totalt 1 028, varav 146 valde i första hand. Fördelning män/kvinnor var och är ungefär lika, vilket också är mycket viktigt i en region som till stora delar domineras av låglöneyrken för kvinnor. I södra delen av finns ca 6 000 små och medelstora företag registrerade, vilket är den företagstätaste regionen i landet. har stora svårigheter att rekrytera utbildad personal vilket kan belysas med att utav ca 150 nystartade företag , går av dessa i konkurs . Undersökningar som gjorts av dessa konkurser visar att brist på ekonomisk kunskap är den klart avgörande faktorn. Efterfrågan på och behovet av ekonomutbildning är m.a.o. stort i vår region. Näringslivet i vår region är i stora delar exportberoende och kunskap om EG och dess inre marknad är för många ett överlevnadsbehov. har även i detta avseende en god beredskap då det har skett ett student- och lärarutbyte med i första hand men som också har utvidgats till . I årets budgetproposition framgår att högskolan i skall erhålla fördjupningsalternativ /93. För att inte åderlåta regionen ytterligare på kvalificerad personal yrkas att fördjupningsblocken redovisning och småföretagsekonomi införs /92. har en organisation som möjliggör ett sådant förfarande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar lokalisera ekonomlinjens fördjupningsblock redovisning och småföretagsekonomi till högskolan i /92. () () 1989/90 Ub522 gotab 99500, 1990
mot · GD02Ub527 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub527 av () Ingenjörsutbildning i Vid behandling av propositionen om ingenjörsutbildning (prop 1988/89:90) beslöts att denna utbildning skulle lokaliseras till vissa namngivna orter - främst högskoleorter. Trots att bedrivit teknisk utbildning på gymnasienivå (T-4) och även deltagit i försöksverksamheten med samordnad ingenjörsutbildning, 40 poäng, maskinteknik, ställdes kommunen utanför beslutet om ingenjörsutbildning. I samband med detta beslut - som berörde fler orter på samma sätt - erinrade utbildningsutskottet om att det åligger varje högskoleenhet att noga pröva den geografiska förläggningen av utbildningen. Denna prövning, anförde utskottet, borde ske med hänsyn tagen till de lokala förutsättningarna och samhällets behov. Utskottet erinrade också om att varje högskola alltid har möjlighet att förlägga en utbildning till en annan ort än högskoleorten om tillgången på lärare, lokaler och utrustning kan säkras. Om regionalpolitiska eller andra starka skäl föreligger för en utlokalisering av en allmän utbildningslinje kan eller regeringen besluta i frågan. /har ett befolkningsunderlag på ca 80 000 invånare och har ett rikt och differentierat näringsliv med ett flertal stora företag som efterfrågar personal med kvalificerad teknisk utbildning. Dit hör t ex i , i och . Dessutom finns ett mycket stort antal mindre och medelstora företag med teknisk inriktning. Det finns ett naturligt intresse hos dessa företag att i första hand kunna rekrytera arbetskraft från den egna regionen. Inom kommunen finns också - med erfarenheter från pågående teknisk utbildning - tillgång till kunniga och engagerade lärare, ändamålsenliga lokaler och modern utrustning. Trots detta har styrelsen för högskolan i beslutat att inte förlägga någon del av den nya ingenjörsutbildningen till . Detta förhållande har bidragit till att återigen aktualisera kravet på en delning av högskolan så att får sin egen högskola. De möjligheter som återstår är att endera beslutar att viss del av ingenjörsutbildningen skall lokaliseras till eller att med samma syfte beslutar att vidga ramen för det antal platser som tilldelas högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att vidga ramen för ingenjörsutbildningen med 30 nybörjarplatser förlagda till , 2. att - därest yrkande 1 ej vinner bifall - beslutar att 30 nybörjarplatser av den i budgetpropositionen föreslagna ramen för högskolan i skall lokaliseras till . 1989/90 Ub527
mot · GD02Ub528 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub528 Förskollärarutbildning vid högskolan i Trots ett allt större behov av förskollärare har högskolan i ännu inte fått tillbaka sin förskollärarlinje. Linjen lades ner . har 30 platser utlokaliserats från . 1984 beslutade om nedläggning av förskollärarlinjen i . Beslutet grundade sig på prognoser som pekade på en ökande arbetslöshet bland förskollärare. Utvecklingen gick emellertid åt ett annat håll, och istället har vi fått en brist på förskollärare både i och i övriga landet. Detta har varit en av anledningarna till att det nu är stora svårigheter att klara utbyggnaden av barnomsorgen. Det är svårt att upprätthålla en fungerande vidareutbildning av redan anställd personal och det är mycket svårt att hitta kompetenta ersättare vid frånvaro. I högskolans i anslagsframställning (AF) 1990/91 beräknas behovet av förskollärare och fritidspedagoger i uppgå till 350-400 . Totalt i beräknas behovet vara 800. Att intresset är stort för utbildningsplatser i visar det höga antalet sökande till de 30 platserna. Mellan fyra och sju sökande slåss om varje plats. Antagningsgränserna ligger därför högt. 4,5 poäng krävs t.ex. i kvotgrupp Dl. Antagningsgränserna är de högsta i landet vad gäller förskollärarutbildning. Ett återupprättande av förskollärarlinjen vid högskolan i skulle endast kräva marginella kostnadsökningar i form av viss administration. Detta beror på att ändamålsenliga lokaler, med bl.a. välutrustade rytmik- och slöjdsalar redan finns. Flera av de kompetenta lärarna, sedan förskollärarlinjens tid, är fortfarande knutna till högskolan. Dessa skulle finnas tillgängliga och på så vis finns en stor del av erforderlig personal och ändamålsenliga lokaler. Högskolans administrativa service är anpassad till de krav förskollärarlinjen ställer, med bl.a. ett mycket gott samarbete med praktikinstitutioner. Det finns också ett unikt samarbete med , som ger de studerande ett bra stöd för de självständiga studier som utgör en så central del av förskollärarutbildningen. Ett återinförande av förskollärarlinjen vid högskolan i skulle dessutom ge bygden viktiga bieffekter. Genom att ställa praktikplatser till förfo gande får förskolor i nya impulser i utbyte. Man får en ständig fortbildning och personalutveckling. En förskollärarlinje vid högskolan i med 60 nybörjarplatser skulle förbättra barnomsorgssituationen i området mycket positivt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lokalisering av 60 utbildningsplatser till en förskollärarlinje i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att högskolan i skall ges ansvar för förskollärarlinjen i . 1989/90 Ub528
mot · GD02Ub529 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub529 Utbildning av hälsovårdspersonal, m.m. Behovet av utbildade hälsoskyddsinspektörer är och på överskådlig sikt mycket stort enligt . I detta läge får flertalet elever inom den riksrekryterande miljö- och hälsoskyddslinjen vid t.o.m. arbete innan utbildningen är klar. Med tanke på den aktuella och ökande problematiken i vår yttre miljö och med s.k. sjuka hus med mögel och andra hälsovådliga företeelser får självfallet hälsoskyddspersonalen i kommunerna en allt större arbetsbörda och vidgade krav på sig. Det är lika självklart att vår kamp för att komma till rätta med den problematiken ingalunda får hejdas av brist på kompetenta hälsoskyddsinspektörer. Landets enda miljö- och hälsoskyddslinje vid universitet, den i , tar in 60 studerande, varav 30 och 30 . Mitt första yrkande syftar till att regeringen skall i nästa års budgetproposition, efter utredning, lägga fram förslag så att intagningarna till den ifrågavarande miljö- och hälsoskyddslinjen kan öka väsentligt, förslagsvis till minst 100 studerande . Det avser också en del av innehållet i utbildningen inom den akademiska miljö- och hälsoskyddslinjen. ingår ämnena mykologi och mikrobiologi i det kursavsnitt under första studieåret som benämns N 3: Fysiologi och miljömedicin, en 10-poängskurs. En möjlighet till självständig fördjupning av kunskaperna i exempelvis miljötoxikologi kan rymmas såsom en del av en 10-poängskurs under tredje studieåret. Dagens och framtidens miljöproblematik, inte minst den med ohälsosam inomhusmiljö, ställer anspråk på avsevärt utvidgad kunskap och kompetens beträffande mykologi och mikrobiologi, jämfört med nuvarande studieplaner, hos nyutexaminerade hälsoskyddsinspektörer. Därför yrkar jag på att den utredning vi åsyftade också får uppdraget behandla detta spörsmål och att därefter förslag upptas budgetproposition. Även nu verksamma hälsoskyddsinspektörer behöver uppenbarligen ökade kunskaper om vådorna av och sätten att hantera uppkommande mykologiska och mikrobiologiska problem, främst i vår inomhusmiljö. Kvalificerade fortbildningskurser, regionalt anordnade, i de berörda ämnena behöver sålunda komma till stånd . bör framhålla att sådan kvalificerad kursverksamhet behövs . Exempel på de nuvarande bristerna är att det f.n. i de allra flesta av landets kom muner saknas hälsoskyddsinspektörer med kunskaper för att tolka resultat av mögelananlyser och att anpassa erforderliga åtgärder med hänsyn till hälsovådor och risker som dokumenteras i samband med dylika analyser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning av antalet nybörjarplatser på miljö- och hälsoskyddslinjen, det angelägna i att förändra innehållet i utbildningen samt behovet av att ge kvalificerade fortbildningskurser. 1989/90 Ub529 gotab 99616, 1990
mot · GD02Ub530 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub530 Då efter olika utredningar har ansett att kiropraktik är ett bra komplement till övrig sjukvård bör en översyn göras av nuvarande regler. beslöt 1989 att legitimation av vissa kiropraktorer skulle ske. Då utbildning av kiropraktor i ännu ej har getts statligt godkännande föreslås att beslutar att en svensk utbildningslinje till kiropraktor anordnas, med rätt till studiemedel som vid varje annan utbildning. Under en övergångstid föreslås att den nuvarande svenska utbildningen ges dispens så att eleverna slipper att bekosta utbildningen själva som är fallet. Dessutom bör utbildningen ge rätt till statliga medel enligt nuvarande bestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kiropraktorutbildningen.
mot · GD02Ub531 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub531 Utökad undervisning i klinisk mykologi Svamporganismer och de produkter som dessa bildar kan orsaka en mångfald olika sjukdomar hos människan. De inkluderar ytliga och djupa infektioner, ospecifika och specifika (immunologiska) överkänslighetsreaktioner samt akuta och kroniska förgiftningar (mykotoxikoser). Primärt smittofarliga svamporganismer (Historplasma, Coccidioides) utgör ett ständigt infektionshot för miljontals människor inom endemiska områden i världen och svenskar som besöker dessa områden. Andra smittofarliga svamporganismer (t.ex. dermatofyter) med global spridning ger upphov till ytliga hudinfektioner. S.k. opportunistiska svamporganismer (Candida, Aspergillus) orsakar i ständigt ökande frekvens djupa livshotande infektioner inom den slutna sjukvården hos patienter (cancer, transplantation) som har lokalt eller generellt nedsatt infektionsförsvar. Personer som i arbetslivet exponeras för höga halter av svamporganismer och deras produkter sensibiliseras och drabbas av immunologiska överkänslighetsreaktioner. Personer med medfödd benägenhet för immunologiska överkänslighetsreaktioner som i inomhusmiljö exponeras för mögelföreningar sensibiliseras och utvecklar mögelallergiska reaktioner. Personer som p.g.a. svåra underliggande sjukdomar (kroniska lungsjukdomar, cancer, AIDS) eller behandlingen därav har defekt infektionsförsvar är ständigt ökande riskgrupper i den öppna sjukvården som drabbas av svåra svampsjukdomar. Eftersom svampsjukdomar inducerar ett brett spektrum av sjukdomar utgör dessa ett expanderande diagnostiskt och terapeutiskt problem för många medicinska discipliner. Såväl diagnos som behandling av svampsjukdomar är dokumenterat svår. Problematiken fördjupas av att tjänster som forskare saknas inom ämnesområdet och att kunskap om de sjukdomar som svamporganismer inducerar på människan är bristfällig i läkarkåren p.g.a. en obetydlig undervisning i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkare. Det är därför viktigt att undervisningen i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkaren radikalt förbättras och forskartjänster inom medicinsk mykologi inrättas exempelvis av medicinska forskningsrådet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av forskartjänster inom medicinsk mykologi och utökad undervisning i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildningen av läkare. 1989/90 Ub531
mot · GD02Ub532 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub532 av m.fl. (s) En rehabiliteringslinje till hälsohögskolan i Att förbättra människors hälsa och arbetsmiljö och nedbringa och åtgärda arbetsskador framstår som en synnerligen angelägen politisk fråga att lösa. En del i detta problemkomplex är att se till att antalet sjukgymnaster hålls på betryggande nivå. har påtalat att vi f.n. har en kvarstående brist på sjukgymnaster. Dimensioneringen av grundutbildningen måste stå i proportion till arbetsmarknadens behov. På socialdemokratiskt initiativ har i utrett förutsättningarna för att inrätta en rehabiliteringslinje med inriktning på sjukgymnastik vid hälsohögskolan i länet. Rekryteringsbehovet av sjukgymnaster har kartlagts i det egna och i angränsande landsting (F, G, H, N, P, R, E). Följande har då framkommit: Antalet vakanta heltidstjänster uppgick till 150. Det finns ett rekryteringsbehov på 210 heltidstjänster. Rekryteringsbehovet inom den närmaste femårsperioden beräknas till 100 . Antalet vakanta tjänster i riket var per ca. Detta gäller endast anställningsbehovet i landstingsregi. Därtill kommer att även företagshälsovården, knuten till primärkommun och näringsliv, påtalat den omfattande bristen på utbildade sjukgymnaster. Mot bakgrund av ett växande behov kommer utredningen fram till att det vore lämpligt att sätta i gång en utbildning om 40 platser /93. Behov av lokaler, utrustning och resurser för driften har aktualiserats av i den långtidsplan som antogs . Utbildade lärare kommer att finnas inom det egna vid en utbildningsstart . För forskningsanknytning av utbildningen är sörjt dels genom att bedriver och finansierar egen forskning vid ortopedteknik t.ex. inom ergonomi, gångfunktionsstudier, belastningsstudier etc, dels genom forskning och utvecklingsarbeten inom området rehabilitering som bedrivs vid finansieras av . och högskolan i . Tillgången på praktikplatser har inventerats och befunnits tillfredsställande med utnyttjande i första hand av handledare inom det egna . Samtliga landstingsanställda sjukgymnaster har tillskrivits om möjligheten att ställa upp som handledare och därvid har uttryckt aktivt 1989/90 Ub532 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att en rehabiliteringslinje innefattande 40 platser med inriktning mot sjukgymnastik med start /93 förläggs till hälsohögskolan i . () () () () intresse att medverka i utbildningen som handledare och förklarat sig villiga att delta i erforderlig handledarutbildning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning till regeringen aviserat landstingens planer på sjukgymnastutbildning med start . För att utbildningen skall komma igång inom rimlig tid förutsätts att uttalar att det är angeläget att en sjukgymnastutbildning förläggs till hälsohögskolan i .