mot · GD02A24 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A24 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Inom ansvarsområde ligger bl.a. arbetsmiljöforskning och forskning kring s.k. arbetslivsfrågor. Inom dessa områden finns det omfattande forskningsmöjligheter. Villkoren och förutsättningarna för forskning inom dessa områden är dock speciella. En mycket stor del av forskningsanslagen kanaliseras genom särskilda organ såsom delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA), arbetsmiljöfonden, och arbetslivscentrum. Det betyder också att det finns ett särskilt politiskt och fackligt inflytande över fördelningen av forskningsresurser. Regeringen, myndigheter och arbetsmarknadens parter har givetvis intresse av att undersöka förhållanden och företeelser som kan vara relevanta i olika beslutssituationer. innebär de många specialorganen inom detta forskningsområde att det delvis uppstått en egen forskningskultur - en forskningskultur som i en del avseenden kan skilja sig från förhållandena inom t.ex. universiteten. Det finns anledning att förutsättningslöst pröva de institutionella formerna för forskningen inom dessa områden. Delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning Regeringen har föreslagit en mer renodlad roll för delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA). Delegationen skall omvandlas till en expertgrupp för utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. Kunskaperna om hur olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder påverkar arbetsmarknadens funktion är dåliga. Särskilt med hänsyn till de stora resurser som staten använder till artbetsmarknadspolitiska insatser av olika slag är det viktigt att arbetsmarknadspolitiken utvärderas. Regeringens förslag innebär även att 2 milj.kr. tillförs humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () för ett särskilt arbetsmarknadspolitisk! Det är positivt och innebär bättre förutsättningar för att resurstilldelningen till arbetsmarknadspolitisk forskning skall göras utifrån samma kriterier som gäller för annan samhällsvetenskaplig forskning. 1* 1989190. 3 sami Nr A23-30 Arbetsmiljöfonden är en i vissa avseenden märklig institution framför allt genom att den finansierar dels verksamhet inom fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer, dels en del forskning och utvecklingsarbete inom arbetsmiljöområdet. Under föregående budgetår lämnade fonden anslag till forskning som uppgick till ca 200 milj.kr. Därmed utgör arbetsmiljöfonden ett viktigt inslag i forskningsfinansieringen. Förutom olika forskningsprojekt finansierar fonden även 15 forskartjänster vid universitet och högskolor. Vi har i annat sammanhang, motion 1989/90: A243, föreslagit förändringar av arbetsmiljöfondens verksamhet. I detta sammanhang vill vi understryka att även med hänsyn till arbetsmiljöfondens forskningsfinansierande verksamhet finns det anledning att utreda fondens funktion och arbetsformer. Med hänsyn till de stora insatser som görs för att förbättra arbetsmiljön är det viktigt att arbetsmiljöforskningen i kan nyttjas så att myndigheter och företag kan få bättre beslutsunderlag. Arbetslivscentrum, som funnits , har till uppgift att på tvärvetenskaplig basis bedriva forsknings- och utvecklingsarbete om arbetslivsfrågor samt om förhållandena mellan arbetsmarknadens parter. Arbetslivscentrum styrs gemensamt av staten, genom representanter från departementet, och arbetsmarknadens parter. finns ungefär 45 forskare anställda vid arbetslivscentrum. Arbetslivscentrum har under sin verksamhetstid ofta kritiserats, bl.a. för att kvaliteten på de olika rapporterna har varit mycket ojämn. Sammansättningen av arbetslivscentrums styrelse kan medverka till att forskningen kring arbetsmarknadsfrågor inte blir så obunden som den forskning som finansieras genom universiteten eller forskningsråden. Arbetslivscentrums framtida verksamhet bör noga övervägas. Regeringen har tillsatt en särskild utredare av arbetslivsforskningen. Denne skall särskilt granska arbetslivscentrum. Han skall lämna förslag om alternativa organisationsformer med inriktning på effektivitet och hög forskningskvalitet. Det är positivt att regeringen nu tycks inse behovet av att förändra arbetslivscentrum. Vi anser att utredaren särskilt bör pröva möjligheterna att arbetslivscentrum anknyts till i . De fasta tjänsterna vid arbetslivscentrum kan knytas till de samhällsvetenskapliga och beteendevetenskapliga institutionerna vid och bli en del av den reguljära forskningsvärlden. De medel som tilldelas arbetslivscentrum bör överföras till . Dessa medel bör nyttjas för arbetslivsforskning vid universitet och högskolor. var arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning. Institutets verksamhet finansieras huvudsakligen dels genom anslag över budgeten, dels genom anslag från arbetsmiljöfonden. 1989/90 A24 miljöforskning har institutet också ansvar för företagshälsovårdsutbildningen. Institutet har handledningsansvar för ett sextiotal doktorander. Institutet har forskare inom medicin, fysiologi, kemi, teknik, toxikologi och psykologi. Även framtida status bör prövas. Även vad gäller bör man överväga en anknytning till universitet och högskolor. En särskild lösning måste i så fall skapas, eftersom flera högskolor i är ansvariga för olika delar av forskningsområden. är forskare vid knutna till respektive fakultetskollegier. Det är viktigt att även i fortsättningen upprätthåller goda kontakter med arbetarskyddsstyrelsen. uppgifter inom fort- och vidareutbildning av personal inom företagshälsovården bör kunna bedrivas i form av uppdragsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utdelning av arbetsmiljöfondens forskningsfinansierande verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetslivscentrums framtida ställning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtida ställning. (m) fm) () fm) fm) 1989/90 A24