ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub316 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub316 av m.fl. (m, c, fp) Statliga skoladministrationen på regional nivå beslut med anledning av dels propositionen (1988/89:4) om skolans utveckling och styrning, dels propositionen (1989/90:41) om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer påkallar översyn av den statliga skoladministrationen på regional nivå, i all synnerhet som länsstyrelserna själva får rätt att besluta om länsskolnämnden skall bestå som nämnd eller dess uppgifter integreras i den nya . Vid en sådan översyn bör det vara möjligt att, inte minst i besparingssyfte, samorganisera de nuvarande nämndernas administrativa göromål med den nya . Kvar blir då i första hand de inspekterande uppgifterna. Vid omorganisationstillfället är det angeläget att beakta den kritik som på olika nivåer och i olika sammanhang framförts mot det sätt på vilket nuvarande inspektionsverksamhet genomförts. I betänkandet 1989/90: UbU 9 säger utbildningsutskottet under hänvisning till betänkandet 1989/90:Bo 4, yttrande 1989/90:UbU ly: När det gäller inspektionen av såväl den obligatoriska skolan som gymnasieskolan finns det förebilder för en sådan. De förebilder som refereras till är den inspektionsverksamhet som bedrevs av de intill befintliga gymnasieinspektörerna samt den inspektionsverksamhet som folkskolinspektörerna utövade. Vid nu förestående omorganisation bör införas inspektion genom gymnasieinspektörer i första hand i ämnen med så stor undervisningsvolym att de kan ge en gymnasieinspektör full sysselsättning. Den kritik som riktas mot den nuvarande inspektionen av är att den varit för lite inriktad på verksamheten i klassen. För framtiden behövs därför i en pedagogisk inspektion som ger kunskap om situationen i den enskilda klassen. Det bör inte vara en kontroll som syftar till enhetlighet på områden där en fri variation är mer fruktbringande. Huvudinriktningen bör vara att ge råd. uppslag och hjälp åt den som önskar och framför allt att samla upp och föra vidare idéer och erfarenheter och att uppmuntra lärarnas egna pedagogiska försök. Det bör vara möjligt att nu ta upp den konsulentliknande verksamhet som en gång bedrevs av folkskolinspektörerna. gotmb 96483, 1990 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsyn och inspektion i det allmänna skolväsendet. () () 1989/90 Ub316
mot · GD02Ub319 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub319 av och (båda m) Det kristna budskapets ställning i Allmän hederlighet och respekt för lag och ordning är sämre än vad som kan krävas i ett välståndssamhälle. Det stjäls för 9 000 miljoner i de svenska butikerna, enskilda hem vandaliseras och människor blir ofta bestulna. Våldet breder ut sig och blir allt råare. har butiksstölderna ökat explosionsartat: . sker över tre miljoner snatterier, vilket gör 8 000 per dag. Ett normalt varuhus årsomsättning lär försvinna i hela genom snatteri. Omfattningen är olika i landet, värst i storstäderna. Enligt uppgift skulle det kosta varje svenskt hushåll . , som man får betala genom högre priser på grund av butikssnatteriet. Läget är allvarligt och handeln måste nu satsa på information i skolorna. En otäck trend är nu också att våldsinslagen i samband med snatterier ökar. Personalen drabbas då snattare omhändertas i väntan på polis. Brotts- och våldsutvecklingen i övrigt ökar i en omfattning som är mycket oroande. Våldsamma överfall och stor skadegörelse hör till ordningen för dagen. Redan nedslagna sparkas, kvinnor överfalls, mobbning och trakasserier breder ut sig i skolan. Denna utveckling måste brytas. Alla måste vi ta ett ansvar så att en förändring kommer till stånd, annars hotas välfärdssamhället i sina grundvalar. 1 ett rättssamhälle spelar åtgärder som syftar till att förebygga brott en avgörande roll. Barn och ungdomar skall i hem och skola lära sig att ta ansvar för sig själva och känna respekt för andra människors liv och egendom. Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckats fostra till ansvar och hederlighet, att lära de unga vad som är mitt och ditt, vad som är rätt och fel. Vi är övertygade om att den bästa information som kan ges inte minst de unga är insikter och kunskap i det kristna budskapet, Tio Bud, moral och etik. De goda målsättningar som fastslagits i läroplan (Lgr 80, s. 127-128) har inte uppnåtts i praktiken, varför en skärpning måste ske. Respekten för människors olika värderingar i livsåskådningsfrågor, religion, politik och moral får inte leda till att grunden som det svenska samhället vilar på - kristendomens moral och etik - rycks undan i utbildningen. Det är lätt att sänka moralen i ett land, men det är svårt och tidskrävande att bekämpa slapphet, våld och kriminalitet. I vårt land talas ofta om och ställs krav på, förbättringar av olika slag - alltid avseende den yttre miljön. Det är nu hög tid att också sätta den inre miljön i fokus, att återupprätta känslan för ansvarstagande, hederlighet och medmänsklighet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnet religionskunskap, 2. att hos regeringen begär förslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap, 3. att hos regeringen begär förslag om sådan utbildning och fortbildning för lärare i religionskunskap att de goda förutsättningarna i Lgr 80 kan uppnås. 1989/90 Ub319
mot · GD02Ub321 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub321 av och (båda mp) Friheten i skolan är skolplikten ett tvång och en ofrihet för många unga människor. Det som ursprungligen var menat som en rättighet i den sociala rättvisans tjänst, har blivit en börda för de som råkar komma i kläm. Skolplikten bör därför omvärderas. Det väsentliga är att alla människor har samma odelade rätt till kunskaper och information. Parallellt med högstadium och gymnasieskolan finns grundvux och komvux. Dessa sistnämnda erbjuder den hugade att studera när helst i livet denne finner för gott. Man kan därigenom studera när man är bäst motiverad, eller när man behöver det. Man får kombinera ihop de olika ämnena som man vill, och allting är påbyggnadsbart - helt utan snåriga återvändsgränder och påtvingande linjer. Studierna blir därför meningsfulla och effektiva. Att bedriva grundvux är en skyldighet för kommunerna. Grundvux motsvarar årskurs 7-9, dvs högstadiet i . Komvux är däremot en frivillig skolform för kommunerna, vilket gör att snåla kommuner gärna sparar just där. Genom att bygga ut grundvux och i synnerhet komvux kan alla studerande på dessa stadier erbjudas betydligt friare och effektivare studieformer. Därmed kan också skolplikten för högstadiet mjukas upp. Det traditionella gymnasiet med sina stela linjer och grundskoleliknande undervisningsform kan helt ersättas av komvux. Det vore en mycket önskvärd utveckling. Det förutsätter dock att komvux blir obligatorisk för kommunerna, och att gymnasiet reformeras i samma riktning. Sannolikt är det bäst att göra hela förändringen i ett enda drag. Det förutsätter i sin tur rejäla förberedelser i form av fortbildning av lärare, utveckling och fastställande av läroplaner m.m. Komvux behöver säkerligen också utöka sina timplaner för att skolformen skall bli mer tillgänglig för alla. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en friare grundskola, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om att vuxenutbildning skall finnas i alla kommuner, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förändrad gymnasieskola. () () 1989/90 Ub321
mot · GD02Ub322 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub322 av och (båda m) Moderna språk i Vår värld blir alltmer internationaliserad. För att kunna kommunicera med varandra över gränserna, för att kunna förstå olika livsvillkor och olika kulturmönster och för att kunna driva framgångsrik handel med andra länder krävs det att vi har goda kunskaper i moderna språk. Många yrken kräver goda språkkunskaper och många vill behärska ett språk för tillfredsställelsen att kunna förstå och uttrycka sig väl och finner det berikande att kunna tala med människor från andra länder. Om vi inte kan kommunicera över gränserna drabbas vi av kulturell utarmning. Mångfald är en förutsättning för ett rikt kulturliv där utbyte med andra länder spelar en stor roll, liksom möjligheterna att kunna läsa, höra och förstå originalspråket. Alla behöver goda språkkunskaper för att kunna hävda sig på en alltmer internationell arbetsmarknad. Efter slopandet av allmänna kurser i franska och tyska på högstadium kan vi klart konstatera att eleverna blev de stora förlorarna. Det har särskilt drabbat de s.k. svagpresterande eleverna, varav många inte får någon möjlighet att läsa ett andra främmande språk. Men det har även blivit svårare för de språkbegåvade eleverna att få den fördjupning och stimulans som de har rätt att få. Skolans uppgift att tillgodose alla elevers rätt till kunskaper åsidosätts genom de s.k. integrerade kurserna i B-språken. Undervisningens totala nivå sjunker genom att möjligheterna till anpassning till olika begåvningstyper omintetgörs. Vi anser att en översyn av timplanerna på högstadiet bör genomföras i syfte att ge ökade valmöjligheter i språkstudierna. En skola för alla måste ta hänsyn till både de teoretiskt och praktiskt begåvade eleverna för att kunna ge dem deras behov av stimulans. En god grund för fortsatt utbildning läggs tidigt . Såväl svag- som högpresterande elever måste få möjligheter att utvecklas i sin egen takt. Studierna måste framstå som meningsfulla för alla elever. Enligt uppgift har SÖ gått ut till skolstyrelser med erbjudande att starta försök med sammanhållna kurser i engelska. Enligt vår mening är detta inte acceptabelt. Spåren från den försämrade kunskapsnivån vad gäller B-språken förskräcker. Vi anser att man även måste inrätta särskild och allmän kurs i engelska. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade valmöjligheter i språkstudierna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om språkundervisning i sammanhållna kurser. () () 1989/90 Ub322
mot · GD02Ub323 · 1990-01-25 00:00:00 — av och (båda s) Dubbelt tillval på högstadium Att bryta det traditionella mönstret vid tillval i åk 7 har varit ett mål . Ökad internationalisering, möjligheter till ett friare val av kurser och förstärkning av språkprogram har därför varit teman i anslagsframställning . Det råder ett konkurrensförhållande mellan B-språk och övriga lokala tillvalskurser. B-språken drar fortfarande till sig de elever som kommer från mer studiemedvetna hem. och ibland större andel av eleverna väljer B-språk i åk 7. Detta leder inte bara till svårigheter att utveckla bra kvalitet i tillvalskurserna och attraktiva tillvalskurser. Riskerna för könsmässigt sneda val är uppenbara liksom ett för litet utbud av tillvalskurser i kultur och naturvetenskap. I förarbetena till Lgr 80 diskuterades ett system med dubbelt tillval där det inte blir ett konkurrensförhållande mellan B-språk och ett lokalt tillval. har haft försöksverksamhet med dubbelt tillval på några platser i landet. Det har visat sig vara mycket framgångsrikt. Elever som vill läsa B-språk (tyska, franska eller spanska) har också fått möjlighet att välja ett lokalt tillval, kultur, teknik eller ekonomi. De elever som inte väljer ett andra främmande språk har valt ett förstärkt språkprogram i svenska och en annan tillvalskurs. På detta sätt har fler elever stimulerats att välja ett främmande språk utöver engelska, vilket är ett viktigt led i skolans internationalisering. Skolan kan genom dubbelt tillval bättre tillgodose elevernas behov av ett fritt val inom exempelvis kultur och teknik, vilket minskar det traditionella könsmässiga valet. Ett s.k. dubbelt tillval ger ett större underlag för lokala tillvalskurser, vilket stimulerar den pedagogiska utvecklingen i skolan. Ett dubbelt tillvalssystem leder alltså till att - språkprogrammet i skolan förbättras - internationaliseringsinslagen förstärks i skolan - de traditionella, könsmässiga tillvalen minskar - individens fria val ökar - den pedagogiska utvecklingen stimuleras - möjligheter till en skolas profilering ökar - flera tillvalskurser kan erbjudas och genomföras - konkurrensförhållandet mellan B-språk och övriga tillvalskurser upphör 1 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbelt tillval i högstadium. 1989/90 Ub323
mot · GD02Ub326 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub326 av m.fl. (s) Behörighet för vissa adjunkter på högstadiet Den svenska står inför ännu en stor reform - en ny lärarutbildning och nya bestämmelser för behörighet till tjänst som lärare. Många adjunkter på högstadiet har i sin nuvarande behörighet en ämneskombination som inte finns inom de nya behörighetskraven. Av den anledningen måste de därför vidareutbilda sig om de i fortsättningen vill arbeta som behöriga och inte som obehöriga lärare. Fortbildning kommer att anordnas men på grund av otillräckliga anslag dröjer det innan denna fortbildning kommit det stora flertalet till del. För hittillsvarande adjunkter på högstadiet gäller att några tjänster i deras ämneskombinationer inte kommer att annonseras ut. Till de tjänster som annonseras har de ingen behörighet. Som en konsekvens av detta blir många lärare bundna till den skola där de nu är anställda. Det blir t.ex. besvärligare att vid makes/sambos flyttning till annan ort erhålla tjänst på den nya orten. Rörligheten på arbetsmarknaden motverkas. Särskilt bland adjunkter anser därför många att för dem finns ingen framtid inom den svenska . Många talar om att med en gång fortbilda sig inom ett annat yrke. Den svenska kommer innan tillräckligt många hunnit utbildas eller vidareutbildas att vara beroende av de redan nu tjänstgörande lärarnas kunskaper och engagemang. Skolan är inte heller betjänt av att inom sig ha en yrkeskår som upplever att den inte längre har statsmakternas förtroende - är behöriga. Övergångsbestämmelser för de lärare som har behörighet till tjänst på högstadium måste därför skyndsamt utarbetas. Det är viktigt att arbetet med dessa bestämmelser får stor prioritet och sker snabbt eftersom det väckt stor bitterhet bland högstadielärarna att många av dem inom en mycket snar framtid fråntas möjligheten att med full behörighet erhålla ny tjänst. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångsbestämmelser för vissa lärare. () () 1989/90 Ub326
mot · GD02Ub327 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub327 av m.fl. (c, s) Utbildning för yrkesgruppen lokalvårdare Städbranchen sysselsätter ca 150 000 personer. Kostnaden för deras arbete är den till storleken fjärde efter försvaret, sjuk- och socialvård samt utbildning. Branschen omsätter ca . Det är en yrkesgrupp som på grund av sin storlek ej med framgång kan integreras i någon annan yrkesgrupp. kommer hälften av dessa 150 000 att gå i pension och behöver då ersättas av 75 000 nya personer. Yrket är ett typiskt lågstatusyrke, med till största delen kvinnlig arbetskraft och behäftat med en stor volym arbetsskador. Detta är troligen den grundläggande orsaken till att yrket inte är något man vill utbilda sig till. För att klara framtidens efterfrågan krävs att yrket utvecklas samt får en högre status. Man måste också lägga ner ett betydande arbete för att förändra och förbättra yrkesrollen. Städning kommer att efterfrågas i all framtid oavsett hög- eller lågkonjunktur, varför det är viktigt att man lägger ner ett systematiskt arbete på att dels ändra synen på yrket och dels förändra arbetets innehåll. Branschen arbetar systematiskt för att utveckla yrket, men behöver gymnasieskolans stöd för att successivt arbeta bort stämpeln av lågstatusyrke. När skolministern sände ut remiss för att få synpunkter på den framtida gymnasieskolan så trodde många att regeringen skulle beakta de problem som finns på detta område. Så verkar inte ha skett. Man har på prov drivit gymnasielinjen Rengöring och Miljövård i och . är det viktigt att man breddar provverksamheten som man satsar på att marknadsföra utbildningen. Med hänsyn till den allvarliga bristen på gymnasial grundutbildning som gäller för städyrket anser vi att en permanent SR-linje bör finnas inom ramen för den föreslagna 3-åriga gymnasieskolan. Begreppet SR står för Sanering och Rengöring. Utbildningen kan lämpligen byggas upp i ett inledningsskede som resursskolor, företrädesvis inom orter och regioner som aktivt verkar för att få till stånd en breddad och fördjupad utbildning inom ämnesområdet. Ett antal större kommuner har gemensamt arbetat för att få statsmakterna att ta upp frågan. Ser man frågan i ett nordiskt perspektiv så är ett U-land. I kan man via gymnasium och högskola studera upp till doktorsnivå. I och är utbildning på gymnasienivå i väsentliga delar genomförd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att lokalvård och miljö ges särskild utbildningslinje i gymnasieskolan. Axel () () 1989/90 Ub327
mot · GD02Ub328 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub328 av och (båda vpk) Finskspråkiga elever i har det bedrivits pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever i (). Som grund för denna särställning för finskspråkiga elever har regeringen anfört det stora antalet finskspråkiga i landet och det nordiska samarbetet. Viktigast är dock att denna verksamhet enligt de utvärderingar som gjorts leder till en bra tvåspråkighet. PUFF-verksamheten är inte bara i linje med skolans ambition att ge de finskspråkiga eleverna aktiv tvåspråkighet, utan det är också viktigt ur den övergripande målsättningen om valfrihet som ingår i invandrar- och minoritetspolitiken. PUFF betyder ju i praktiken att finska föräldrar och elever har en valfrihet att välja ifall eleverna ska gå en tvåspråkig undervisning i en finsk klass eller om de ska gå en enspråkig undervisning i en svensk klass. Så borde det vara för alla minoritetsbarn. Tyvärr fungerar inte heller PUFF så i alla de 14 kommuner där verksamheten bedrivits. SÖ har utvärderat PUFF och funnit det positivt. Därför har SÖ föreslagit att PUFF skall fortsätta som försöksverksamhet och omfatta ytterligare kommuner utöver de 14 som varit med . Viktigt i det här sammanhanget är att notera att de sverigefinska organisationerna, med i i spetsen, är mycket positiva till tvåspråkig undervisning. De har hos regeringen föreslagit att man skall fortsätta PUFF inte bara som försöksverksamhet utan även göra tvåspråkig undervisning permanent på högstadiet, på samma sätt som gäller för låg- och mellanstadiet i form av hemspråksklasser. Regeringen har inte tillgodosett varken SÖ:s eller finska riksförbundets önskemål. PUFF skall fortsätta i den nuvarande omfattningen. Detta är inte tillfredställande ur jämlikhetssynpunkt. är valfriheten för finskspråkiga elever och deras föräldrar begränsat till 14 kommuner där man kan välja tvåspråkighet i . Tillräckligt stora grupper finskspråkiga barn för organiserandet av hemspråksklasser bor också i ett stort antal andra kommuner. Vi anser mot denna bakgrund att PUFF-verksamheten bör utökas till ytterligare kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utvidga PUFF-verksamheten. (vpk) (vpk) 1989/90 Ub328
mot · GD02Ub329 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub329 av m.fl. (mp) Skolämnet bild I den svenska skolan betraktas bildämnet främst som ett estetiskt ämne. Man glömmer att bilden är ett kommunikationsmedel jämförbart med det verbala En bild säger mer än tusen ord, säger ordspråket. Detta är en sanning som inte får nonchaleras i dagens och framtidens informationssamhälle. Barn och ungdomar måste lära sig bildens positiva och negativa påverkan på dem. Bildämnet i skolan måste följaktligen uppvärderas och förstärkas. I dataålderns tidevarv läggs mer och mer pengar och tid i skolan ner på data. Bildämnet kommer i strykklass trots att dess betydelse nu mera än någonsin måste förstärkas som motvikt mot all reklam och överinformation. Konsumismen" och dess avarter måste kunna avslöjas. Vi anser att vid sidan av de grundläggande färdigheterna i läsning, skrivning och räkning skall alla få grundläggande kunskaper i andra språk som bild, musik, drama och rörelse. Utrymme för bildämnet måste garanteras i det nya gymnasiet och förstärkas i . Ett ämnesutbildning på bildlärarlinjen får inte skäras ned. Det är till den linjen sökande finns medan tvåämnesutbildningen har svårt att rekrytera studerande. Dessutom hoppar man av denna utbildning på grund av missnöje. Avveckla inte ettämneslinjer förrän ett bättre alternativ erbjuds. Skall det finnas lärare i bild, måste också bildlärare utexamineras! Med hänvisning till de anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildämnet i och på gymnasiet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettämnesutbildningen på bildlärarutbildningen. 1989/90 Ub329 Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Ub330 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub330 av och (båda s) Miljövård på skolschemat Att ha goda kunskaper om miljövård är lika viktigt som att lära sig räkna, skriva eller läsa. För att de kommande generationerna skall kunna leva på ett sätt som är förenligt med en hållbar utveckling krävs kunskaper och motivation. Detta måste skolan hjälpa till att ge! Undervisningen i miljövård i grundskola och på gymnasium är mycket ojämn. Visst finns det entusiastiska och duktig lärare som kan miljöfrågorna, men den generella bilden är att miljövårdsundervisningen är undermålig. Det har länge hävdats att miljöfrågorna skall integreras i t.ex. samhällskunskaps- och biologiundervisningen i stället för att förekomma som ett specifikt avgränsat ämne på schemat. Detta låter förnuftigt, men fungerar tyvärr inte i praktiken. Dels därför att kunskaperna bland lärarna är otillräckliga, dels därför att en fortbildning av samtliga berörda ämneslärare skulle ta och kräva stora ekonomiska insatser. Miljöfrågorna skall givetvis integreras i andra ämnen, men för att kunna utveckla en avancerad utbildning i miljöfrågor krävs att dessa får ett eget utrymme i skolans timplaner. Både i grund- och gymnasieskolan bör eleverna få möjlighet att fördjupa sig i frågor som rör vår överlevnad. Givetvis måste utbildningen anpassas till de olika stadierna och gymnasieskolans linjer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av miljövård som specifikt ämne i grundoch gymnasieskolan. () ()