ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk656 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk656 av m.fl. (m, fp, c) tullregion har tilldelats ökade anslag, vilket var alldeles nödvändigt. Vi anser dock att ytterligare satsningar behövs därutöver, bl.a. inom tullregion. Föregående år tilldelades 14,5 milj.kr. för två s.k. gränssköldstyrkor. Dessa har enligt vad som framgår av budgetpropositionen bil. 9 placerats i , och . För del kan tullen i i viss mån hjälpa till med kontrollen, men det säger sig självt, att det långa avståndet gör att styrkans närvaro vid gräns mot endast kan bli sporadisk. Förutom avståndet talar även att styrkan i behövs i färjeorter som , och liksom vid flygplats. Vi anser att en liknande kontrollstyrka bör inrättas i tullregion. Behovet är två grupper om vardera 6-8 personer. Ett ökat gränsskydd behövs i kampen mot narkotikan! tullregion har - i jämförelse med övriga regioner - färre kontrollresurser, såväl i absoluta tal som i förhållande till regionens totala personalnumerär. Detta förhållande kan sägas ha en viss historisk förklaring. I slutet av 1950- och rationaliserades tullmyndigheterna längs Norgegränsen mycket kraftigt i och med att gränstullsamarbetet infördes. var emellertid inte narkotikamissbruk och narkotikasmuggling något problem för vårt svenska samhälle. har en drastisk förändring inträffat. Narkotika smugglas i ganska stor omfattning över landgränsen - och då i båda riktningarna. De beslag som gjorts bekräftar detta. På grund av den ökande kommersiella trafiken tas nu en allt större del av regionens totala resurser i anspråk för klareringsuppgifter till förfång för kontrollverksamheten. En annan faktor som tillkommit är strömmen av asylsökande, som ökar tullens och polisens arbete vid gränsen. Vi anser att ett tillskott av en kontrollstyrka enligt ovan behövs som en förstärkning av gränsskyddet mot narkotika. Tullen behöver denna resurs för att kunna bevaka vår mycket långa gräns mot . Vi utgår ifrån att organiserandet av en sådan kontrollstyrka kan vara genomförd . Regeringen föreslår att tullen ska få 18,2 milj. kr. Dessa medel kommer enligt vad vi kan utläsa att endast till liten del komma till del. Dessa medel är avsedda för utbildning av ny personal, som skall besätta uppkomna vakanser. De resurser som erhålls innebär endast att nuvarande befattningsplaner kan hållas bemannade. Någon förstärkning av de resurser, som riksdag och regering genom tidigare beslut tilldelat tullen, innebär alltså inte dessa elevlöner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att tullregion bör utrustas med en kontrollstyrka för ökat gränsskydd i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1989/90 Sk656
mot · GD02Sk657 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk657 av och (båda m) Tullbevakningen på ön Det råder full enighet om att knarkimporten till skall förhindras med alla medel. Trots detta saknar ön i helt tullbevakning. Det är känt att mindre båtar lägger till på ön och medför såväl droger som annat gods som borde tullbehandlats. Från sker båttrafik med och de som åker den vägen utsätts inte för granskning av tullen. Andra sätt att ta in otillåtet gods till är att med mindre fritidsbåtar trafikera ön och fastlandet. Det finns numera ingen tullpersonal på - ej heller finns någon polis stationerad där. Enligt flera uppgifter är ön känd som en säker väg att införa narkotika, särskilt när fritidsbåtarna är talrika kring ön. Då förekommer också reguljär trafik med . har tidigare dragit in tjänster på många håll i landet av besparingsskäl, vilket i och för sig är vällovligt. Men att medvetet och trots många påpekanden låta ön vara utan tullkontroll kan, inte minst med hänsyn till risken för narkotikasmuggling, inte anses som en tillfredsställande besparingsåtgärd. Vi motionärer anser att de åtgärder enligt skatteutskottet SkU 1988/89:19 som vidtagits, inte har förbättrat förhållandena, varför vi upprepar våra krav om att får i uppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på ön i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på ön i .
mot · GD02Sk658 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk658 av m.fl. (fp) Vissa tullfrågor Tulltillägg är en sanktionsavgift som skall debiteras bl.a. vid felaktigt angivna införselavgifter i tulldeklarationerna. Avgiften uppgår till av det ej redovisade beloppet och debiteringen kan bli betydande. Tulldeklarationer måste ofta upprättas under stor tidspress. Det är oundvikligt att det under sådana omständigheter uppkommer felkällor även om deklaranten bemödar sig om att göra en korrekt redovisning. Att påföra en straffavgift i en situation där inte ens en normalt aktsam och noggrann person kan undgå att göra fel är inte rimligt. Det förekommer att tulltillägg debiteras även i de fall kompletta importhandlingar, exempelvis leverantörsfakturor, avlämnas till tillsammans med tulldeklarationen som klart visar vilka belopp som är tullpliktiga. Vi anser att bestämmelserna om tulltillägg måste upphävas. Tulltillägg utgår även i fråga om mervärdeskatt som utgör den mest betydande pålagan vid import. Detta får oskäliga konsekvenser eftersom den mervärdeskatt som betalas vid importtillfället får lyftas av senare i deklarationen. Betalas för lite skatt vid importtillfället minskas alltså den del som får lyftas av i motsvarande mån. Vi anser att tulltillägg ej skall få påföras då det är fråga om mervärdeskatt. Tullförrättningsavgiften har varit i kraft . Den innebär att tullen tar ut en extra avgift för tullklarering utanför expeditionstid (07.00-16.00 måndag till fredag). Avgiften har visat sig ge upphov till en rad olägenheter. De största problemen beror på att avgiften är mycket dåligt anpassad till näringslivets trafiksystem och att den snedvrider konkurrensen genom att debiteringsprinciperna varierar mellan orter och trafikslag. Att dessutom SJ inte debiteras förrättningsavgift innebär ett avsteg från konkurrensneutraliteten. Detta är inte acceptabelt. Reglerna för tullförrättningsavgift bör ses över i syfte att eliminera de uppkomna olägenheterna. 1989/90 Sk658 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande av bestämmelserna om tulltillägg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna - om yrkande 1, inte bifalls - att tulltillägg ej skall påföras då det är fråga om mervärdeskatt, 3. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över reglerna för tullförrättningsavgift i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Sk660 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk660 av m.fl. (c) Energibeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N446 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det i motion 1989/90:N446 yrk. 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära att riktlinjer för en miljöanpassad energibeskattning fastläggs som bygger på punktbeskattning, koldioxidavgift och stimulerar effektiv användning och produktion av energi, såsom utnyttjande av inhemsk förnybar energi som biobränslen, vind och sol, samt avskaffande av mervärdeskatten på energi. () () () () () ()
mot · GD02Sk661 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk661 av m.fl. (mp) Skatt på engångsförpackningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo819 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att pant eller skatt på förpackningar bör införas i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02Sk662 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk662 av m.fl. (c) Miljöavgifter på organiska klorföreningar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs att beslutar införa en miljöavgift på organiska klorföreningar med /kg organiskt bundet klor. Per-O la () () () () () () () gotab 99687, 1990
mot · GD02Sk663 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk663 av Per Stenmarck m.fl. (m) Miljöavgifter m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo824 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående miljöavgifter och skattestimulanser. Per Stenmarck (m) () () () ()
mot · GD02Sk664 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk664 av m.fl. (m) Anslag till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju821 hemställs att till : Förvaltningskostnader för /91 anvisar ett förslagsanslag om 1 . tinger (m) () () () ()
mot · GD02Sk665 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk665 av m.fl. (vpk) Förpackningsskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo827 hemställs 1. att beslutar om införande av förpackningsskatt, 2. att hos regeringen begär förslag på utformning av förpackningsskatt i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk666 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk666 av och (båda mp) Bilaccisens utformning Bilismen står för mycket stora delar av de utsläpp som görs i . Drivmedelsåtgången är mycket stor. Det rör sig om . Miljöförstöringen har ett klart samband mellan fordonshastigheter och total drivmedelsförbrukning. Vi har alla skäl att minska förbrukningen av energiråvaror. Det är de grönas övertygelse att vi måste minska den materiella förbrukningen kraftigt. Att minska bensinförbrukningen är en viktig del i detta arbete. Vi måste se till att vi gynnar användningen av personbilar, som förbrukar lite drivmedel. ger ut uppgifter om genomsnittsförbrukningar för blandad körning. Vi behöver en accis på bilar som är så utformad att personbilar, som konsumerar mycket bränsle får betala en accis som ökar med en ökande förbrukningen medan bilar, som konsumerar små mängder blir rabatterade enligt nedanstående diagram. Tanken är att de medel som inflyter från bensindrivna fordon med förbrukning ovanför brytpunkten per mil skall återbetalas till de som köper fordon med förbrukningar under brytpunkten. Det rör sig här om rätlinjiga kurvor varför det är lätt att räkna ut avgifter och rabatter. Tanken är att det skall vara ett nollsummespel så att staten bara tar hand om så mycket medel som erfordras för administration av systemet. Valet av brytpunkt kan synas godtyckligt men vår tanke är att den successivt justeras ner till lägre värden när det kommer alltfler bensinsnåla bilar i drift. De närmare formerna måste utredas med stor skyndsamhet. Det är viktigt eftersom vi vill att vi skall ha små energisnåla bilar i trafik. Ett liknande system måste övervägas för dieseldrivna personbilar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snabb utredning för en accis som stimulerar till köp av drivmedelssnåla personbilar. () () 1989/90 Sk666
mot · GD02Sk670 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk670 av () Moms på turism majoritet bestående av socialdemokrater och folkpartister har beslutat att höja momsen på hotell- och restaurangtjänster. Beslutet trädde i kraft . Detta beslut kommer att ha en negativ effekt på som turistland. Det blir dyrare att vara turist i vårt land än i konkurrentländerna. Detta kan i sin tur leda till att utländska turister inte väljer att besöka . Det medför minskade inkomster för staten genom att en stor del av turistkronan går tillbaka i form av skatt. Svenskar föredrar kanske hellre att åka till andra länder på vintersemester än i våra svenska fjäll och bytesbalansen försämras ytterligare. Socialdemokraterna försvarar detta ogenomtänkta beslut med att regeringen skall följa utvecklingen inom turismen. Det är ett försvar som är till intet förpliktigande eftersom det är för sent att ingripa när de mindre företagen inte klarar de ökade kostnaderna och konkursen står för dörren. Det enda sättet att göra Sverigeturism mera attraktiv är att riva upp beslutet om höjning av hotell- och restaurangmomsen. Det finns förslag på ytterligare momshöjningar 1991 som drabbar turismen - höjd moms på resor och skidliftar. Dessa bör naturligtvis inte genomföras eftersom det ytterligare skulle försämra situationen. Effekterna av dessa höjningar kommer inte att märkas förrän det har gått . Under den påbörjade vintersäsongen har det varit ett stort antal bokningar på grund av den dåliga tillgången på snö i . En fördyring på för en familj går inte att dölja. Det kommer att påverka valet av semesterort. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att mervärdeskatten för hotell- och restaurangnäringen fastställs till den nivå som gällde före riksdagsbeslutet , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående de aviserade höjningarna av moms på resor och skidliftar. gotab 99727, 1990
mot · GD02Sk671 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk671 av m.fl. (m) Tullen i Narkotikabruk skapar stora problem i vårt land, inte minst i ungdomsleden. Om inte kraftfulla åtgärder vidtas för att stoppa missbruket kommer många människor att lida allvarlig skada . Det är därför av största betydelse att tullen har tillräckliga resurser för att kunna begränsa den illegala införseln av narkotika. Är gränsskyddet starkt och effektivt gynnas övriga myndigheters insatser på narkotikaområdet. har personal såväl inom tullen som kriminalvården omvittnat en stor uppfinningsrikedom bland de personer som ägnar sig åt narkotikasmuggling. Detta förorsakar stora problem i tullens narkotikabekämpande verksamhet eftersom den blir alltmer personalkrävande. Det krävs både omtänkande och resursförstärkning. Trots vetskapen om att stora mängder narkotika når vårt land har socialdemokraterna nonchalerat problemet och inte gett tullen de resurser som varit nödvändiga. De medel som anslås i årets budget är en god början men måste sättas in där de gör mest nytta. Särskilt måste uppmärksammas situationen i på grund av de goda och många förbindelserna med kontinenten. För en framgångsrik bekämpning av narkotikasmugglingen är det därför nödvändigt att tullen i får sig tilldelat en tillräckligt stor andel av anslagna medel. Tullen måste vidare till exempel utrustas med fler narkotikahundar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av tullens resurser i . Per Stenmarck (m) () () () 1 1989/90.
mot · GD02Sk672 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk672 av () Försäljningsskatten på motorfordon m.m. Genom ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon och bilskrotningslagen (1975:343) skall försäljningsskatt resp. skrotningspremie utgå för lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt om högst mot tidigare gällande (prop. 1989/90:50, SkU 10, SFS 1989:1031). Motsvarande ändring har (SFS 1989:1027) skett i anvisningarna till 2 § i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, varigenom avdrag för ingående skatt icke medgives för brukare av dylikt fordon med totalvikt om högst mot tidigare gällande . Samtliga ändringar har trätt i kraft . såldes i i genomsnitt ca 1J 200 lastbilar med skåpkarosseri med en totalvikt mellan 3 000 och . Dylika lastbilar förekommer huvudsakligen i två helt skilda utföranden och med helt olika utseenden och användningsområden, varav den ena i dagligt tal brukar kallas skåpbil och den andra van. Skåpbilen utmärkes därav av förarhytten, som normalt endast har plats för förare och en passagerare, avskilts från lastutrymmet medelst en mellanvägg, som utgör det slutna lastutrymmets ena kortsida. Skåpet användes huvudsakligen för olika typer av varudistribution. Fordonet användes även som servicebil inom olika servicenäringar och är då försett med olika typer av inredningar för verktyg och reservdelar. såldes i ca 4 500 resp. 5 900 sådana fordon. I och för sig saknas uppenbarligen anledning att skattemässigt behandla dessa fordon annorlunda än andra distributions- och servicefordon med högre totalvikt än . Inköpspriset för en skåpbil av ifrågavarande slag - och med en tjäpstevikt om drygt - uppgår till exempelvis . exkl. försäljningsskatt, skrotningspremie och mervärdeskatt. Sistnämnda poster uppgår ungefärligen till , . eller alltså tillhopa ca , vilket utgör av inköpspriset. En dylik fördyring innebär att denna typ av skåpbil lär komma att ersättas med större skåpfordon med totalvikt över . Effekten blir sålunda icke någon ökad inkomst för statskassan men däremot ökat vägslitage (genom tyngre fordon) och sämre miljö (högre bränsleförbrukning). Den så kallade vanen utmärkes därav att fordonet saknar avskilt lastutrymme och ofta innehåller mer eller mindre lyxig inredning. vandi med fördel användas som en vanlig personbil. såldes i ca 5 600 resp. 6 300 sådana fordon. Med hänsyn till det i varje fall möjliga användningsområdet som personbil saknas anledning att skattetriässigt behandla dessa fordon annorlunda än vanliga personbilar. (Fordonet borde enligt vägtrafikkungörelsen över huvud taget icke rubriceras annat än som personbil.) Det bör ankomma på utskottet att utarbeta författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de inledningsvis angivna lagarna ändras sålunda att försäljningsskatt och skrotningspremie icke skall utgå för de ovan beskrivna skåpbilarna och att avdrag för ingående mervärdeskatt å inköpspriset skall medgivas för desamma. 1989/90 Sk672
mot · GD02Sk674 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk674 av () Moms på tjänster Förslaget att belägga vissa tjänster med mervärdeskatt slår hårt mot den tjänsteproducerande företagsamheten. Jag berör i denna motion ett par sådana områden vilka är känsliga för förändringar. Ofta handlar det om kvinnor, såväl anställda som egna företagare. Inom frisörföreningen finns ca 7 000 medlemmar, och svenska hudterapeutiska riksorganisationen har ca 400 medlemmar. räknar med en permittering om om momsförslaget går igenom. Inom hudterapeutyrket kommer många egna företagare att få slå igen sin verksamhet eftersom det är svårt att få verksamheten att gå ihop. För att hela landet skall fungera måste det också finnas service i olika delar. De personer som arbetar inom de ovannämnda yrkena upprätthåller en del av den service som måste finnas. För de personer som har sin verksamhet på landsbygd och i glesbygd finns inga andra verksamheter att övergå till. Inte sällan handlar det om personer som redan har låg inkomst, de har inte den omsättning som större företag har, medan utgifter i form av hyra och andra fasta kostnader kan vara lika stora. En höjning av mervärdeskatten på nämnda tjänster skulle menligt inverka på verksamheter som måste finnas. har därför ingen anledning att straffa de människor som valt att upprätthålla denna service. Indirekt kommer en höjning av mervärdeskatten att slå hårt på en typisk kvinnobransch eftersom efterfrågan på tjänster minskar om kostnaderna stiger. Det är ett allmänt känt fenomen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ej momsbelägga tjänster av frisörer och hudterapeuter.
mot · GD02Sk676 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk676 av () Prissättningen på råtallolja Alltsedan energibeskattningen infördes har det varit en bärande tanke att bränsle och elektrisk kraft som använts för annat ändamål än energialstring inte skall belastas med skatt. Beskattning skall med andra ord inte ske om bränslet eller kraften kan jämställas med råvara. Tyvärr gäller inte denna konsekvens i alla sammanhang. som talloljan används som råvara för vidareförädling kan den också användas som alternativt bränsle till eldningsolja hos de företag som säljer råtalloljan. Med hänsyn härtill sätts priset på råtalloljan så att det täcker den skatt som säljaren måste betala vid inköp av eldningsolja. Detta innebär att råtalloljan beskattas - låt vara indirekt - trots att den används som råvara i en framställningsprocess. Detta medför givetvis en allvarlig konkurrensnackdel i jämförelse med utländska företag. För att följa principen som gäller beträffande bränsle som används som råvara måste någon form av reduktion eller kompensation för skatten medges. Med tanke på att det formellt sett inte utgår någon skatt vid omsättningen av råtalloljan kan det tyckas svårt att tekniskt sett lösa frågan. Olika alternativ torde dock stå till buds. En möjlighet vore ett medge avdrag för skatten på eldningsolja om köparen försäkrar att oljan skall användas för att ersätta råtallolja som man i sin tur har försålt för att användas för inhemsk förädling. Ett sådant försäkringssystem finns för övrigt redan. En annan möjlighet är att under samma förutsättning medge återbetalning av skatten i likhet med vad som gäller för utländska beskickningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av sådana bestämmelser så att inte råvara blir beskattad som energi i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GD02Sk677 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk677 av () Inbetalning av reklamskatt Reklamskatt utgår enligt lagen om skatt på annonser och reklam. Reklamskatten omfattar i huvudsak tre skattepliktiga områden - annonser, visst annat offentliggörande av reklam samt reklamtrycksaker. Någon allmän reklambeskattning föreligger således inte. Skatten utgår av annonspriset för annonser i dagspress och i övrigt av vederlaget för offentliggörandet. Liksom vad som gäller för de flesta andra punktskatter regleras förfarandet genom lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. Detta innebär bland annat att betalning av skatten anses ha skett den dag då den bokfördes på () postgirokonto. Skatten måste därför betalas i sådan tid att den bokförs på postgirokontot senast sista inbetalningsdagen. Redovisningsperioden för reklamskatt omfattar i allmänhet två kalendermånader. kan även medge redovisningsperiod på halvt eller helt beskattningsår. Den som är skattskyldig skall redovisa skatten till genom att lämna deklaration för varje redovisningsperiod. Deklarationen skall ha inkommit till RSV senast den 25 efter redovisningsperiodens slut. Skatten skall vara inbetald senast den dag då deklarationen skall ha kommit in. gällande regler för inbetalning av reklamskatt kan med ett undantag konstateras fungera på ett tillfredsställande sätt. Undantaget utgöres av den redovisningsperiod som slutar . Deklarationen skall vara inne på RSV . skall den inbetalda skatten vara bokförd på RSV:s postgirokonto. Eftersom juli är den stora semestermånaden i vårt land så förenas deklaration och inbetalning av reklamskatt för perioden fram till med betydande olägenheter för många företag. Jämförelse kan i detta avseende göras med inbetalning och redovisning av mervärdeskatt (moms). Deklarationen för moms skall i regel lämnas senast den 5 i andra månaden efter utgången av redovisningsperioden. Undantag utgör dock deklarationen för den period som slutar . Här får deklarationen lämnas . Detta efter beslut i /. Skälet till ändring från var att redovisningen ansågs infalla alltför nära semesterperioden. Samma praktiska skäl som åberopades vid flyttning av redovisningen av mervärdeskatten för perioden fram till är tillämpliga vid redovis ning av reklamskatt för perioden till och med samma datum. Även om det är betydligt färre företag som betalar reklamskatt än företag som betalar och redovisar moms, så är problemet högst påtagligt för alla de företag som berörs. Deklaration och inbetalning av reklamskatt för perioden fram till bör tidsmässigt lämpligen samordnas med mervärdeskatteredovisningen . En sådan åtgärd skulle för många företag i vårt land innebära att betydande praktiska problem i samband med reklamskatteredovisningen skulle kunna elimineras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om skatt på annonser och reklam samt i lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter att deklaration och inbetalning av reklamskatt för redovisningsperioden som slutar flyttas från nuvarande till eller annat lämpligt datum i närheten av sistnämnda dag. 1989/90 Sk677
mot · GD02Sk678 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk678 av () Taxfree-försäljningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U541 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxfree-försäljning.
mot · GD02Sk679 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk679 av (vpk) Beskattningen av etanol Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:N466 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att energi som baseras på inhemska råvaror skall gynnas skattemässigt.