mot · GE02Sk37 · 1990-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:54 Kvarvarande frågor i reformeringen av inkomst- och företagsbeskattingen, m.m. BakgrundI propositionen läggs fram förslag som ingår ioch kompletterar reformeringen av inkomst- ochföretagsbeskattningen. Riksdagsbeslutet angåendeskatteomläggningen utgick från en politiskuppgörelse mellan regeringen och folkpartiet.Vänsterpartiet stödde ej denna överenskommelse.Möjligheten fanns för regeringen att söka nå enuppgörelse med utifrån de riktlinjersom redovisade i sin skattepolitiskamotion. kan konstatera att densocialdemokratiska regeringen valde att iställetlägga om skattesystemet utifrån en skattepolitiskpakt med folkpartiet.Det är mening attskatteomläggningen bör rivas upp och justeras ienlighet med de riktlinjer som vänsterpartietredovisat. Det är föresats att dettaskall bli verklighet under kommande riksmöten såatt skattesystemet kan utformas efter principen omskatt efter bärkraft. Få tecken pekar dock på attdetta skall kunna ske redan under innevaranderiksmöte. Därtill fordras troligen ettmellanliggande val och än kraftfullareopinionsyttringar från de skattskyldigas sida.Vänsterpartiet finner det sålunda fögakonstruktivt att nu resa alternativa förslag på varjeenskild punkt till föreliggande proposition.Vänsterpartiet redovisade sitt skattepolitiskaalternativ i motion 1989/90:Sk81 och i reservationertill skatteutskottets båda betänkanden1989/90:SkU30 och SkU31. Vad gäller principiellaalternativ till de punkter sombehandlas i föreliggande proposition villvänsterpartiet därför hänvisa till motion1989/90:Sk81 samt partiets reservationer i ovanangivna betänkande.På några punkter kan det dock finnas anledningatt i särskild ordning behandla några avpropositionens förslag. I det följande görs en sådangenomgång.Särskild löneskatt m.m.InledningRiksdagen beslutade om uttagav en särskild löneskatt om på förvärvsinkomster som inte till någon delgrundar rätt till socialförsäkringsförmåner (prop.1989/90:110 sid. 378 ff, SkU30 sid. 61 ff).I motion 1989/90:Sk81 togsdenna fråga ej uttryckligen upp, och vänsterpartietgodkände sålunda detta förslag i sitt egetskattepolitiska alternativ. Beslutet innebär attskattesystemet görs mer likformigt och neutralt.Övriga oppositionspartier instämde i förslagetssyfte, men reserverade sig på delpunkter ochförespråkade åtgärder som syftade till att sänkaarbetsgivaravgifterna generellt.Särskild löneskatt på vissa pensionsförmånerI proposition 1989/90:110 sid. 491 ff aviseraderegeringen att man frångick förslaget från RINKom att s.k särskild grundavgift skulle utgå vidpensionsutbetalningar. Detta förslag hade bl.a.vänsterpartiet motsatt sig.I proposition 1989/90:110 föreslog regeringenatt en särskild löneskatt skulle tas ut vid intjänandetav pensionen istället för vid utbetalandet somRINK föreslagit. För det nu aktuella områdetbetyder detta att avdragsgilla pensionsavsättningarbeläggs med sådan löneskatt såväl vidförsäkringspremiebetalningar som avsättningar tillstiftelse och konto.I proposition 1989/90:110 lades inte heller någrakonkreta förslag om hur denna beskattningtekniskt sett skulle utformas. I propositionen sadesendast: ''Jag återkommer således medförfattningsförslag om särskild löneskatt påarbetsgivarens kostnader för pensionstryggande''.I princip kan acceptera dengrundsyn som presenterades i propositionen.Frågan behandlades dock ej uttryckligen ivänsterpartiets motion 1989/90:Sk81, bl.a. av detskälet att något konkret förslag ej förelåg frånregeringens sida.BudgeteffekterDen särskilda löneskatten beräknades enligtproposition 1989/90:110 ge statskassan ett netto på4 mdr kr. I såväl som regeringensskattealternativ fanns denna post som enfinansieringskälla av respektive skatteförslag.Vad gäller finansieringen i övrigt så skiljer sigdock och regeringens/folkpartietsalternativ på väsentliga punkter. Vänsterpartietföreslog bl.a. ett väsentligt större skatteutag påkapital och företag. Socialdemokraterna ochfolkpartiet valde att ta ett större skatteuttag viaindirekta skatter. Regeringen och folkpartietfinansierade dessutom sin skatteomläggning tillbetydande delar med s.k. dynamiska effekter. Påkort sikt skulle dessa ge ca 5 mdr kr enligtproposition 1989/90:110.Vänsterpartiet presenterade i motion1989/90:Sk81 ett förslag till skattereform som varfullt finansierat. I reservation 3 anfördevänsterpartiet bl.a. följande: ''Det är dock inte brabl.a. från stabiliseringspolitiska utgångspunkter, attlåta en skatteomläggning realt vara ofinansieradmed ett så stort belopp som . ''(1989/90:SkU30 sid 202)Genomförandet senareläggs -- alternativfinansieringRegeringen har efter beslut utformatett förslag till ändring i lag om särskild löneskatt, isyfte att uppfylla intentionerna bakom förslaget omsärskild löneskatt på pensionsförmåner. Lagrådethar dock riktat betydande kritik mot detta förslag.Detta har gjort att regeringen föreslår attförslaget skall beredas ytterligare -- dock så attbeskattningen kan genomföras fr.o.m. den 1 juli1991.Istället föreslår regeringen att den allmännalöneavgiften höjs till under första halvåret 1991.Vänsterpartiets övervägandeVänsterpartiet har ingen anledning att ta fulltansvar för finansieringen av en skatteomläggningensom utformats av regeringen och . Åandra sidan har ingen anledning attbidra till att inkomstbeskattningen sänks utan attsänkningen finansieras. hardessutom på en rad andra områden ställt förslagsom reser krav på finansiering.Regeringens skatteomläggning medför snedafördelningspolitiska effekter. Även moderaternahar kritiserat omläggningen för detta. Moderaternamenar dock att fördelningsfrågan skall lösas genomatt skatteuttaget minskas. En orättvis reform blirnaturligtvis inte mer rättvis för att man låter bli attfinansiera den.Den alternativa finansiering som regeringenföreslår drabbar samma grupp, arbetsgivarna, somskulle belastas av den särskilda löneskatten ochmed motsvarande belopp. Höjningen av denallmänna löneavgiften är trots detta inteoproblematisk.I rådande läge med underliggande ekonomiskaproblem och hot om stigande arbetslöshet kan enhöjning av den allmänna löneavgiften bidra till attunderblåsa kristendenserna i ekonomin. Det finnsför närvarande få skäl som talar för en allmäntåtstramande politik.En temporär höjning av löneavgiften bör därförkombineras med andra åtgärder. Detta kan skegenom att medel reserveras försysselsättningsfrämjande åtgärder i händelse avökad arbetslöshet t.ex. för att tryggasysselsättningen i kommunsektorn.Uttag av socialavgifter alt. särskild löneskatt påvissa ersättningar enligt avtalsförsäkringarVad gäller propositionens bakgrund i dessaavseende så vill hänvisa till vadpartiet har anfört i motion 1989/90:Sk81samt i reservation till 1989/90:SkU30.I reservation 37 framhöll blandannat följande: ''AMF försäkringar har tillkommitgenom avtal mellan arbetsmarknadens parter ochfyller en viktig funktion. Som förutsättning föravtalen gäller att förmånerna är skattefria. (...)Enligt vår mening bör regeringen läggafram förslag till de lagstiftningsåtgärder som behövsför att bibehålla nuvarande ordning''.Vänsterpartiet vidhåller ovanståendereservation och menar att beslut frånvåren 1990 att skattebelägga utfallande förmånersom inkomst av tjänst borde rivas upp.Avdrag för kostnader för bilresor mellan bostadoch arbetsplats m.m.Höstens kris i , med åtföljande höjdaoljepriser har fått stora konsekvenser i --inte minst regionalpolitiskt. Höjda oljepriser harmedfört höjda bensinpriser och fördyringar fördem som är beroende av bil. En del av ansvaret förbensinprisökningarna bör läggas på oljebolagensom utnyttjat situationen och höjt priset på bensinmer än vad som kan hänföras till , mendet höga bensinpriset beror också på denenergimoms som s/fp-majoritet beslutatom.Vänsterpartiet motsätter sig moms på energi --i det här fallet bensin. I motion 1989/90:Sk81 ladevänsterpartiet förslag på höjd bensinskatt iställetför moms. menar också attförutsättningarna bör utredas för en differentieringav bensinkostnaderna i landet. Höga bensinpriserär rimligt där det finns bra kollektivtrafik och därbilåkandet orsakar stora negativa miljöeffekter. Ettsätt kunde t ex vara att med regionalt differentierademiljöavgifter låta biltrafiken betala en ökad andelav miljöskadorna.I områden där det inte finns andra möjligheterän den egna bilen för att man ska kunna ta sig tillarbetet, handla eller utöva fritidsaktiviteter måsteresekostnaderna vara rimliga i förhållande tillandra kostnader. Då räcker det inte heller med dehöjda avdrag för arbetsresor som föreslås ipropositionen.Vänsterpartiet upprepar därför kravet att slopamoms på energi som bensinskatten höjs,och föreslår därjämte att hos regeringenbegär förslag på regionalt differentierademiljöavgifter.I detta sammanhang vill påtala deuppenbara brister som finns i skatteomläggningenvad gäller beskattningen av förmånen av s.k.tjänstebil. Ett av syftena med skatteomläggningenskall vara att undanröja s.k. skattefria öar.Tjänstebilsbeskattningens nuvarande utformningutgör dock en sådan skattefri zon. Vänsterpartietföreslår därför att hos regeringen begärförslag i syfte att minska eller eliminera deskattefria förmånerna kring innehavet av s.k.tjänstebil.SjömansbeskattningenI propositionen föreslår regeringen vissaförändringar av främst teknisk karaktär kringsjömansbeskattningen. Regeringen förutskickardessutom att en större reformering förberedsfr.o.m. avser attåterkomma till denna fråga i samband med attregeringen lägger fram mer detaljerade förslag fören eventuell övergång till ett landskattesystem.Inkomst av kapital etcVad gäller propositionens förslag i dessaavseende så vill hänvisa till vadpartiet har anfört i motion 1989/90:Sk81samt i reservation till 1989/90:SkU30 angåendekapitalbeskattningen.FöretagsbeskattningVad gäller propositionens förslag i dessaavseende så vill hänvisa till vadpartiet har anfört i motion 1989/90:Sk81samt i reservation till 1989/90:Sku30 angåendeföretagsbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag omatt förmåner från avtalsförsäkringar skall varaskattebefriade i enlighet med tidigare gällandeordning,2. att hos regeringen begär förslag ommoms på energi, höjd bensinskatt och regionaltdifferentierade miljöavgifter i enlighet med vad imotionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag omskärpt förmånsbeskattning av tjänstebilar,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkapitalbeskattning,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omföretagsbeskattning.