mot · GD02Ub139 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 139 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Sammanfattning av vpk:s ekonomiska förslag på forskningsom Forskning i miljöns tjänst 5 4.1 Forskningssamarbetet i 7 4.3 Forskningssamarbetet med 7 4.4 Forskning för tredje världens behov 8 4.5 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning .... 9 Försöksverksamhet med vetenskapsbutiker 14 11.1 Forskningsbehov inom olika områden 19 11.2 Centra/fora för kvinnoforskning 20 11.3 Kvinnovetenskaplig tidskrift 20 11.4 Kvinnliga forskares villkor 21 1 1989/90. 1989/90 Ubl39 Dessa satsningar är utöver regeringens satsningar för den kommande treårsperioden. Siffrorna är uttryckta i och ett förslag till nivåhöjning innebär en höjning även . Förslagen ryms inom vpk:s budgetförslag som presenterades . Omvändt, av alla utbildnings -58,5 Sammanfattning av vpk:s ekonomiska förslag på forskningsområdet Förslag i andra motioner Små och medelstora högskolor Forskning alternativ odling Naturresursernas roll i rekreationshänseende Alternativa metoder till Omvandling av utbildningsbidrag till doktorand Vpk anser att politiken på alla dess delområden måste syfta till att skapa förutsättningar för samhälleliga beslut i riktning mot en rättvisare fördelning i både ett nationellt och ett globalt perspektiv. Denna grundläggande inriktning av politiken innebär bl.a. att ett stort ansvar vilar på dem som förvaltar samhällets resurser så att verksamheten verkligen drar åt det håll som anges av de övergripande politiska besluten. En mycket stor del av världens samlade resurser för forskning och utveckling ligger i händerna på transnationella företag, oåtkomliga för fattiga länders regeringar och vetenskapliga institutioner. Forskningsrönen används till att stärka företagens vinster och binda upp länderna till företagens produkter. De dominerande transnationella företagen bidrar sällan till att bygga upp länderna, alltid till att suga ut dem. Naturtillgångar och råvaror skövlas -1.ex. regnskog - företagen tar vinsterna tillsammans med ländernas överklass och överlåter de uppkomna miljöproblemen till lokalbefolkningen. FoU måste så långt möjligt genomsyras av hänsyn till dessa fundamentala problem för mänskligheten. Man skall ha denna hänsyn i tankarna när man formulerar sina FoU-mål och omsätter sina resultat i praktiken. Det måste också till en vidgad och fördjupad analys av syftet med forskningen utifrån dessa synpunkter. Det hävdas ofta i debatten om forskningens villkor att det är viktigt att forskningen skall stå så fri som möjligt från yttre påverkan och inflytande. Principen om forskningens självständighet, dess kritiska prövning och oväld ses som utgångspunkter för att kunna bedriva en kvalitativt högtstående forskning i . Vpk delar dessa principiella utgångspunkter som viktiga garantier för forskningens vetenskapliga kvalitet. Vi har på olika sätt sökt värna och utveckla dessa principer genom att kritisera verksamheter där vetenskapliga resultat hemligstämplats och forskning sålts ut till särintressen. Vpk kommer att vidhålla kritiken mot företeelser som på olika sätt hotar forskningens kvalitet och binder upp verksamheten till kapitalstarka grupper. Att hävda ovanstående principer menar vi är en förutsättning för att garantera existensen för den forskning som läggs fast via politiska beslut. En accelererande uppdragsforskning kommer vid ett visst skede att bli enbart tjänande och därmed ofri till skillnad från den forskning som vilar på demokratiskt fattade beslut. Om forskning betraktas som ett villkor för en rättvis fördelningspolitik med social tillväxt och ekologisk balans måste resurser avsättas som medger att forskningsvärlden kan uppfylla de politiska intentionerna. Detta innebär inte på något sätt att ovanstående principer behöver ruckas. De politiska besluten om forskningspolitikens inriktning och forskningens grundprinciper är med andra ord varandras förutsättningar. Vpk:s forskningspolitik innebär att såväl vissa frågor av övergripande karaktär som detaljfrågor måste lyftas fram. Sammantaget ger dessa olika förslag också effekter direkt ute i samhället av t.ex. fördelningspolitisk karaktär. Vi vill självfallet inte överdriva forskningens isolerade betydelse för en samhällsförändring men vill ändå klart deklarera den strategiska betydelse som forskningen har. Att bortse från forskningens maktpolitiska betydelse vore hymleri. Det är nödvändigt att säga detta eftersom forskningspolitik kläds i ord som om den hade ett eget alldeles speciellt väsen. Forskning mystifieras som om det vore en metafysisk verksamhet givet för en trängre och invigd krets. Så är det nu inte och dylika strävanden även om de här något karikeras leder enbart till att forskningen och dess verksamhetsinriktning isoleras från samhället i övrigt. Dock kan man inte blunda för att det säkert finns intressen som av olika anledningar inte vill bekantgöra forskning för en bredare publik eller inviga grupper i samhället som traditionellt inte återfinns inom forskningsvärlden. Sådana strävanden kan ha politiskt reaktionära förtecken eller kännetecknas av en rädsla för vad som är nytt. Mörkerkrafter med ovanstående syften gagnar inte på något sätt forskningens sak eller dess förankring i samhällsdebatten. Detta visar att forskning också kan användas till att bibehålla klassgränser. Ökad information, bredare social bas inom högskolan, ett allmänt betraktande av forskning som samhällsbehov är exempel på åtgärder och attityder som bör odlas för att motverka förpuppning och gendriva bakåtsträvande ambitioner. Vi vill här särskilt framhålla kvinnoforskningen som ett sådant område som dels genom sin tvärvetenskapliga karaktär och dels genom sin kontakt med kvinnodominerade organisationer varit gränsöverskridande och berikat forskningen med en helt ny dimension. Vi kommer i det följande att föreslå olika åtgärder som i sin helhet syftar till ökad kvalitet i forskningen och därmed även i grundutbildningen. Åtgärderna ger också en samlad kvalitetsgrund och kompetens till gagn för ett samhälle där en rättvis fördelningspolitik alltid förenas med en radikal miljöpolitik. Forskning i miljöns tjänst Här redovisas vår allmänna inställning. För detaljerade förslag se särskild motion. Varje svensk orsakar ett koldioxidutsläpp på . Det globala klimatet tål koldioxid och person. Svensken skulle alltså behöva minska sina koldioxidutsläpp . Bara genom att producera maten och värma våra hus gör vi av med vår ranson. Bilar, fritidshus och flygresor är bara att glömma. Vårt samhälle har för länge sedan sprängt ramarna för ett fungerande ekologiskt system. Vi tär på jordens ändliga resurser och vi fördelar användandet av dem ytterst orättvist sett i ett globalt perspektiv. Framtidsfrågorna, när det gäller miljön, måste handla om kamp mot resursslöseri, sparande som livsform och alternativ som är förnyelsebara. Ytterst handlar det om fördelningen av jordens resurser. Först när den ekonomiska utvecklingen inriktas på rättvis fördelning, människors hälsa och på sociala, kulturella och ekologiska värden kan den pågående destruktiva utvecklingen brytas. 1* 1989190. Forskning som arbetar enligt ovanstående mål kommer alltid att finna stöd i människors engagemang för en bättre miljö. För att motsvara de förväntningar som finns på forskningen vad gäller möjligheterna att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle krävs att forskningen verkligen kommer ut i samhället. Både allmänhet, fackliga organisationer och företag måste få möjlighet att tillämpa den viktiga forskning, som försiggår på våra forskningsinstitutioner runt om i landet. Det måste satsas resurser på en mer välutvecklad information från miljöforskningen. En rad nya begrepp måste få genomslag i den forskning som skall vara med och skapa vårt framtida ekologiska samhälle. Vid forskning för nya produkter måste som en självklar del finnas med frågan hur mycket och vilka råvaror som ingår, och vilka material som användes. Rå varu- och materialbalanser måste upprättas. måste forskningen ta hänsyn till den livscykel en produkt har och hur avfallet kommer att te sig. Man måste alltså göra en livscykelspecifikationoch en kvittblivningsspecifikation. Allt måste mynna ut i miljökonsekvensanalyser och miljökonsekvensbeskrivningarav de varor man vill producera. Ledstjärnan måste vara att genom samhällsutveckling, ekonomi och forskning inlemma industrisamhället i ett fungerande ekologiskt system. Ett fritt utbyte av erfarenheter och forskningsresultat är av stor betydelse för vetenskapens utveckling. Detta gäller såväl det nationella som det internationella perspektivet. En ökad internationalisering av utbildning och forskning kan också leda till ökad insikt om och förståelse för andra kulturer och specifika samhällsproblem. Internationalisering kan därmed vara av stor betydelse för stöd i nedrustnings- och fredspolitiska strävanden. Resultaten av forskningens internationalisering avgörs dock av utbytets faktiska öppenhet. Det avgörs också av olika maktpolitiska strävanden som kan komma att prägla val av forskningsområde eller val och begränsning av samarbetsländer. Vpk:s ambition är att med olika medel söka motverka snedfördelning och obalanser av olika slag vad gäller forskningens internationalisering. Viktigt är att forskningens internationalisering samverkar med mål som ekologisk balans och en rättvis global fördelningspolitik. Därför är det angeläget att undvika att de internationella kontakterna blir koncentrerade till ett visst land eller länderområde. Forskningens s.k. internationalisering har varit starkt inriktad på utbyte med . En viss förskjutning kan märkas , vilket medfört att utbytet har intensifierats med fler länder än . Det är därför viktigt att den nya internationaliseringen inte enbart kommer att handla om kontakter med EG. Vad vi nu anfört om forskningspolitikens inriktning, forskning i miljöns tjänst och internationalisering bör som sin mening ge regeringen till känna. och den svenska delegationen i måste aktivt verka för en kraftig utbyggnad av det s.k. Nordplus-programmet. Programmet måste kunna utvecklas så att det blir möjligt för nordiska högskolor i samverkan att söka samarbete inom högre utbildning och forskning med länder utanför . Här bör särskilt betonas vikten av ett utökat samarbete med och andra samarbetspartner där den vetenskapliga kontakten är dåligt utvecklad . Som ett första steg i en sådan utveckling bör ett särskilt anslag fördelas av direkt till de svenska högskolor som vill bedriva pionjärarbete enligt ovan vad gäller vidgande av forskningens internationalisering. Vi föreslår att 5 milj. kr. anslås för denna ökade internationalisering. Den ökning som föreslås av regeringen när det gäller forskningssamarbetet med EG måste enligt vår mening för balansens skull förenas med ytterligare åtgärder. Ett ytterligare skäl för att vidta vissa korrigerande åtgärder är det faktum att det i själva EG-strukturen finns starka maktpolitiska strävanden såsom centralisering av politiska beslut till . Därutöver är EG:s olika forskningsverksamheter i flera fall starkt byråkratiserade. Ett förhållande som inte främjar fritt erfarenhetsutbyte och utveckling av forskningssamarbete.Inom EG finns också inbyggd en nord syd-problematik. För forskningens del handlar denna problematik om att länder i södra kan komma att sättas på undantag när det gäller forskningssamverkan inom avancerade områden. Detta är ett förhållande som måste uppmärksammas från svensk horisont. Av vad ovan sagts om vissa förhållanden inom den s.k. EG-forskningen finner vi det nödvändigt med en allmän politisk debatt kring den västeuropeiska forskningssamverkan. En ökad information skulle också ge ett bättre underlag för fortsatta politiska beslut vad gäller denna forskningssamverkan. I en del av EG:s forskningsprogram finns starka kapitalintressen företrädda även om det nu signaleras om ett större inom vetenskapligt inflytande. Detta är ett av skälen till att vi förespråkar en korrektiv forskningsverksamhet. Vi menar att det behövs medel för att fritt från EG:s program och projekt kunna bedriva korrektiv forskning. Ett anslag om 2 milj. kr. bör utgå till sådan forskning. Medlen bör disponeras av . Mot bakgrund av den senaste tidens snabba utveckling i är det också viktigt att öststatsforskningen får ökade resurser. Dels är det viktigt att främja utveckling, dels finns här en stor potentiell marknad för svenska produkter och tjänster. Det är dock viktigt att forskningen inte enbart gynnar och inriktas på de svenska exportföretagens behov och att forskningen samordnas. Anslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området bör höjas med 2 milj. kr. 4.4.Forskning för tredje världens behov För att minska klyftorna mellan världens länder och för att rädda vår gemensamma miljö behövs kraftfulla åtgärder. Svensk forskning måste syfta till att bygga upp egen forskningskapacitet. För att klara dessa mål måste FoU i så hög grad som möjligt ligga i statlig regi och vara tillgänglig, inte minst för själva. Samarbete och utbyte skall ske där det är tillämpligt med forskningsinstitutioner i . All forskning bör genomsyras av hänsyn till . Om forskningsråden t.ex. har att välja på att stödja ett projekt om ett svenskt ogräs med okänd nyttoeffekt eller ett projekt som handlar om en växt som är ett u-lands baslivsmedel, t.ex. , skall ingen tvekan råda om att det är detta projekt som skall stödjas. Regeringen föreslår 3 milj. kr. till ett under vart och ett av de tre närmaste budgetåren. Institutet skall för övrigt finansieras av privata medel. Syftet är att stärka landets kompetens när det gäller ekonomiska centrum. Om man nu i denna form satsar ytterligare miljoner på utbildning och forskning om de industrialiserade länderna i kommer handel, industrisamarbete, mediabevakning m.m. att koncentreras på högt utvecklade stater. Det torde huvudsakligen bli ekonomisk forskning - anpassad till företagens behov. snabba industriella utveckling är till stor del ett resultat av lågt betalt kvinnoarbete. Eller snarare flickarbete. Det är unga flickor () som efterfrågas och som inte är fackligt organiserade. Forskningen vid det föreslagna institutet kommer knappast att behandla deras levnadsvillkor. Vpk finner det viktigare att studera hela i syfte att främja hela regionens utveckling och öka handel med dess . Det tilltänkta institutets starka koppling till privata företag talar för att detta knappast kommer att ske. Vpk vill därför avslå förslaget om . i bidrag till . Forskning och uppbyggnad av forskningskapacitet i är av avgörande betydelse för deras möjligheter att lösa grundläggande problem. Ekonomiska kriser har drabbat forskningen i många hårt. En svensk satsning på u-landsforskning är därför mycket angelägen. Ett ökat utbyte av forskarkontakter är också angeläget. Det är viktigt, som redan inledningsvis framhållits i denna motion att forskningen sker under ett ansvar för den globala utvecklingen, så att en ekologiskt hållbar utveckling främjas. Det är särskilt viktigt att bidra till att bygga upp forskning och utveckling i när det gäller den avancerade biotekniken. Många av de mediciner vi använder härrör från växter i tredje världens länder. En stor del av potentialen för framtiden, såväl när det gäller medicin som utveckling av nya grödor och bättre anpassade grödor, finns i tredje världens länder. Forskning och utveckling kring grödor är ingenting okänt i . Ofta har man där ett väl utvecklat växtförädlingsarbete, men det är ett arbete som utförs på annat sätt och i annat syfte än det motsvarande i industrialiserade länder. I är det ett lokalt förankrat arbete, som görs av jordbrukarna själva och som förs vidare från generation till generation. Syftet är att förbättra avkastningen i just det område där man lever. I industriländerna är växtförädling numera en vinstgivande affär för stora multinationella företag. I allt högre grad är växtförädlings- och bekämpningsmedelsindustrier sammanlänkade och syftet är att göra stora vinster. Den avancerade biotekniken och gentekniken innebär att dessa företag hämtar genetiskt material i tredje världens länder. Man tar resultaten av årtusendens lokala förädlingsarbete, för det hem till industriländerna och använder det i vidareförädling. I en del länder t.ex. i kan man numera betrakta denna genetiska stöld från som en uppfinning och patentera den. Därefter är man beredd att sälja dyrt tillbaka till tredje världens länder. Det måste vara en högt prioriterad uppgift för internationellt forskningsoch utvecklingsarbete att bidra till att skaffar sig kompetens och kunnande att möta denna nya utsugning från de industrialiserade länderna. Vi föreslår därför att SAREC får ytterligare 15 milj. kr. och att en prioriterad uppgift blir att såväl i det bilaterala forskningsstödet som i de internationella programmen verka för en uppbyggnad av kompetens inom den avancerade biotekniken. 4.5 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning För är det viktigt med möjligheten till en fri och självständig bedömning av utrikesförhållandena och deras effekter. Vpk vill framhäva att utöver det är det av stor vikt att studera hur avspännings- och nedrustningsprocessen i vår omvärld skall fortgå och permanentas. Två områden där svensk forskningskapacitet är otillräcklig är dels Öst- och med deras nationella motsättningar, dels regionala utomeuropeiska konflikter. Forskningen måste ge substans åt nedrustningsarbetet. Den måste bistå de anställda och facket på företag som lever på militär tillverkning och export så att de kan lägga förslag för omställning till civil produktion. Sådan forskning måste bedrivas under intimt internationellt samarbete. Vpk anser att den militära andelen av totalförsvaret bör minska. Detta grundas för det första på en rent allmän inriktning: fortsatta rustningar är definitionsmässigt destruktiva. Världen behöver färre, inte fler, vapen. har ett ansvar att bidra till denna förändring genom att självt göra det som vi anser att andra bör göra. För det andra innebär det förändrade säkerhetspolitiska läget i att enligt vår mening kan minska resurserna till det militära försvaret utan att öka risken för att vi själva skulle utsättas för militärt hot eller angrepp. Detta innebär även att forskning gällande försvarsfrågor måste få en annan inriktning. Genom den nuvarande ansvarsfördelningen kan inte uteslutas att överblick, samordning och rationellt resursutnyttjande försvåras. Försvarsforskningens anknytning till annan forskning i samhället är självklar, ändå förekommer dubbelforskning som inte kan minska om inte ansvaret ökar hos civila myndigheter. Vidare torde intresset för de civila delarna av försvarsforskningen öka om FOA:s inflytande minskar. I detta sammanhang har frågorna om sårbarhet och beredskapshänsyn särskild betydelse. Mot denna bakgrund har vi tidigare föreslagit inrättande av en s.k. BIS-fond, varifrån bidrag till särskilt angelägna åtgärder gällande beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen skulle kunna lämnas. Information och kunskapsspridning inom detta område behöver också förstärkas. Försvarsbeslutet kommer att beröra försvarsforskningen. Detta innebär inte att vi till alla delar bör avstå från att göra någonting . har ansvaret för den forskning som skall tillgodose totalförsvarets behov. I enlighet med vad som sagts ovan bör ansvaret minska. Resurserna bör i stället föras till , som bör få av de ca 400 milj. kr. som FOA disponerar. Vpk föreslår alltså att 40 milj. kr. av FOA:s medel överförs till . vid har gjort en internationellt uppmärksammad kartläggning av pågående konflikter och fredsinitiativ. En kompetensuppbyggnad har skett och stor erfarenhet har samlats. Arbetet har finansierats genom speciella och tillfälliga bidrag. Det är av stor vikt att denna forskning nu ges stadga. Vpk föreslår därför att får disponera ytterligare för denna verksamhet. Vpk har drivit frågan om en kunskapsbank som rör omställning från militär till civil produktion. ställde sig föregående budgetår bakom förslaget men det effektuerades inte i årets budgetförslag. I en motion i årets allmänna motionstid ansåg sig vpk tvunget att återupprepa kravet (1989/90:U410). Vi hänvisar här till denna motions krav och påpekar att det är mycket angeläget att kraven snabbt tillgodoses. Etiska frågeställningar finns inom alla forskningsområden. I propositionen håller man inte isär de olika sätt som etiska problem aktualiseras på i forskningen. Det är då i första hand de risker som kan uppkomma av verksamheten men det är också de konsekvenser som forskningens resultat kan ha för den enskilde och samhället. När det gäller riskskyddet så har vi i motioner om bio- och gentekniken ansett att det inte räcker med etiska kommittéer utan att det behövs en stark lagstiftning på detta område. Nuvarande skydd för växter och djur fungerar inte. Ett belysande exempel på detta är den genmanipulerade sockerbetan som Hilleshög planerat att släppa ut till odlarna. är ett laglöst land när det gäller gentekniken. Det behövs en tillsyn, kunskapsinsamling men framför allt en kunskapsförmedlande organisation i samhället. slagit att varje högskola skall ha grupper sorn granskar forskningen. De skall vara rådgivande och deras ord skall utan lagreglering vara utslagsgivande och det skall inte gå att forska utan deras medgivande. De skall också fungera som allmänhetens klagomur. I stället för dessa frivilliga råd vill vpk ha forskningsnämnder med ett bredare ansvar. Dessa nämnder kan finnas lokalt för varje forskningsinrättning, på regional nivå, inte nödvändigtvis länsnivå, och på nationell nivå. I sina direktiv skall de ha en stark uttalad uppgift av informativ och kunskapsspridande karaktär. Vpk föreslår att det i dessa nämnder skall finnas juridisk expertis och forskare men vi vill att majoriteten skall vara lekmän utsedda av valda församlingar eller på en nationell nivå av . Det är samma lagar och regler som gäller i samhället som skall gälla forskningen. Det är ur rättssynpunkt viktigt att kiara lagregler upprättas på detta område även om det kan vara hindrande, exempelvis att samhällsvetare måste ha tillstånd av datainspektionen för att få använda vissa register. Vpk anser att det finns ett behov av en översyn av gällande lagregler på detta område och att dessa kan utformas i en samverkan med forskarna. Resultaten av forskningen kan också utsätta individer och samhället för faror. Vi tror att en reglering av forskningen kan minska dessa faror och om det till regleringen kopplas kunskapsspridning kan vi minska den oro och ångestsom en ny teknik kan skapa hos människor. Nya kunskaper och ny teknik har alltid tett sig skrämmande. Det är viktigt att en fortlöpande, seriös och kunnig diskussion förs när det gäller valet av ny teknologi och det är viktigt att dessa diskussioner för ut till många i samhället så att de etiska frågorna kommer i fokus. Etiken är en filosofisk disciplin som just nu har kommit att ligga i gränstrakterna till naturvetenskap och humaniora. I de flesta industriländer med en utvecklad forskning finns åtskillig forskning runt etiken. Ofta knutna till någon medicinsk eller humanistisk fakultet. I finns ingen motsvarighet till detta. Här är det i första hand teologer och psykologer som tagit sig an de etiska frågorna. En av 1990-talets största frågor borde också ha en egen forskningsnisch. Resultatet av den forskningen skulle på ett mycket direkt sätt kunna berika den politiska diskussionen. Vpk föreslår därför att en professur inrättas i ämnet forskningsetik vid någon av de filosofiska institutionerna. står många forskarstuderande utan ordentlig försörjning och därmed utanför de sociala förmåner som för övrigt finns på den svenska arbetsmarknaden. Vpk menar att forskarutbildning liksom all övrig samhälleligt bedriven utbildning bör ses som ett arbete. Därför hävdar vpk att en total omvandling av utbildningsbidragen till doktorandtjänster måste komma till stånd . Skälen för detta är i huvudsak två.