mot · GD02Sk96 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk96 av m.fl. (c) v ' Mot. med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad 1989/90 inkomst- och företagsbeskattning Sk96 har angivit att skattereformen skall främja följande mål: - Skatt efter bärkraft - Arbete och företagande - Sparande och decentraliserat ägande - God miljö och resurshushållning - Sänkning av den totala skattekvoten. Det förslag som lägger fram är i överensstämmelse med dessa mål. Beträffande reformens huvudinriktning har arbetat efter följande riktlinjer. Marginalskatterna skall sänkas kraftigt. En ökad likformighet med internationella förhållanden är nödvändig och uppnås genom reformens inriktning. Beträffande skatteskalorna skall högsta skattesats för statlig skatt vara , vilket skall uttas i taxerad inkomst räknat penningvärde. Skatteskalorna, inklusive grundavdraget, skall inflationsskyddas vilket även skall innefatta ett reallöneskydd. För att förbättra den fördelningspolitiska profilen skall ett förhöjt grundavdrag medges i vissa inkomstskikt. Finansieringen skall ske så att låg- och medelinkomsttagarna inte får betala höginkomsttagarnas marginalskattesänkningar. Reformens fördelningspolitiska helhet skall således innebära att inkomst- och förmögenhetsskillnaderna ej skall öka. Finansieringen skall innebära skärpt beskattning av kapitalinkomster, breddad bas för inkomster under inkomstslaget tjänst samt viss indirekt beskattning. Återhållsamhet skall iakttas vid finansiering via beskattning av nödvändig konsumtion såsom boende, livsmedel och kultur. Särskild återhållsamhet bör iakttas beträffande finansiering via regressivt verkande mervärdesskatt. På miljö- och energiområdet skall beskattning ske genom punktskatter. En differentierad mervärdesskatt skall införas med lägre skattesats för nödvändig konsumtion. Dagens inkomstslag inkomst av kapital, tillfällig förvärvsverksamhet och annan fastighet skall slås samman till ett inkomstslag. Sådana kapitalinkoms- Mot. ter skall i huvudsak beskattas med en enhetlig skattesats på . Beträffande företagsbeskattningen skall inriktningen vara sänkta skattesatser och breddad skattebas genom minskade reserveringsmöjligheter. Pensionärernas beskattning skall reformeras för att möjliggöra likabehandling med löntagarna i beskattningshänseende. Detta bör ske genom införande av en höjd grundpension lika för alla. Skattesystemet skall, i sig självt, och i så stor utsträckning som möjligt, åstadkomma önskvärt fördelningspolitiskt resultat. Ökade transfereringar som bestående förutsättningar för skattesystemet skall undvikas. Skattereformen beräknas ge upphov till dynamiska effekter. Dessa skall beaktas i finansieringen . Därmed bör ett höjt totalt skattetryck via överfinansiering undvikas. Skattesystemet har successivt genomgått en rad smärre förändringar. Ett par större reformer har också genomförts. Den senaste initierades 1981 av den dåvarande centerledda regeringen. Målsättningen var att av inkomsttagarna skulle ha högst 50 procents marginalskatt. Den praktiska tillämpningen av reformen innebar dock att denna aldrig genomfördes fullt ut efter regeringsskiftet . Det har efter hand blivit uppenbart för allt fler att en större skattereform på nytt behövs. var på ett tidigt stadium förespråkare för en sådan. I riksdagsmotion 1986/87 :Sk336 begärde att en parlamentarisk skatteberedning skulle tillsättas med uppgift att utarbeta ett långsiktigt skattereformprogram. Den första meningen i motionen lyder: behöver en omfattande skattereform för 1990-talet. gjorde på ett tidigt stadium markeringar om den fördelningspolitiska inriktningen av reformen. I riksdagsdebatten sade talesman bl.a.: marginalskattesänkningen skall utformas så att alla skattebetalare får del av den. Det får inte vara så att låginkomsttagarna skall betala en marginalskattesänkning. gav regeringen direktiv till utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) samt kommittén för indirekta skatter (KIS). I motion 1987/88:Sk366 kritiserade de direktiv som givits utredningarna. Dessa utredningar har enligt vår uppfattning fått alltför snäva Således har inte kommunalskattefrågan eller frågan om differentierad moms tillåtits att ingå i utredningarnas arbetsuppgifter. skrev bl.a.: "Vi kräver en snabbutredning så att en reform av den kommunala beskattningen kan träda i kraft som den väntade skattereformen. Krav ställdes i motionen på en differentierad moms med bl.a. sänkt moms på mat. fick KIS, bl.a. till följd av påtryckningar, tillläggsdirektiv att utreda sänkt mervärdeskatt på viss konsumtion. I motion i allmänna motionstiden (1988/89:Sk443) gjordes ytterligare konkretiseringar och markeringar beträffande skattereformens inriktning. Angående miljö- och energibeskattningen sägs bl.a.: Enligt uppfattning är det angeläget att utnyttja skatte- och avgiftsinstrumentet för att främja energi- och resurshushållning samt bättre miljö. I reservationen i RINK säger talesperson om villkoren för delta- Mot. gande i skattereformen: Jag kan i allt väsentligt ställa mig bakom dessa Sk96 övergripande målsättningar för den stora skattereformen . Villkoret är att förändringarna inte sker till priset av ökade klyftor i samhället. Alla folkgrupper måste känna sig delaktiga i en reform av denna omfattning. I reservationen läggs fram förslag till skatteskalor som innebär att personer med inkomster upp till en taxerad inkomst 1991 på endast skall betala kommunalskatt. uttas statlig skatt . skall statsskatten bli . Högsta marginalskatt blir således enligt reservationens förslag. Reservationen innehåller vidare krav på ett automatiskt verkande inflationsskydd. Beträffande reseavdrag föreslås att de skall ges på "samma villkor som , om möjligt förbättrade. I reservation i KIS görs bl.a. ett klart ställningstagande mot moms på energi. De förslag som kommitténs majoritet förordar om en övergång till moms på energi motverkar de av beslutade målsättningarna för energipolitiken." I reservation i URF kritiseras utredningen för att i sitt arbete inte ha varit tillräckligt uppmärksam på egenföretagares och övriga mindre företags skattesituation. genomförde ett omfattande rådslag riktat till allmänheten om hela skattereformen. Remisstiden på utredningarna gick ut . hölls det första mötet i överläggningarna mellan regeringen, oppositionspartierna och arbetsmarknadens parter. hade regeringen aviserat tidigareläggning av en tredjedel av reformen. Detta accepterades av under förutsättning av att överblick kunde uppnås för hela reformens grunddrag i samband med det första reformsteget. Ett första steg i skattereformen togs sedermera . förslag innebar att vi instämde i propositionen beträffande skatteskalans utformning . Vi föreslog dock en skattereduktion 1990 för att gynna låg- och medelinkomsttagare. Vi motsatte oss införande av moms på energi och förordade istället punktskatter. föreslog därtill en differentierad moms. Det innebar att vi motsatte oss full moms på bl.a. hotell och restauranger. Slutligen krävde vi höjda avdrag för resor till och från arbetet samt resa med egen bil i tjänsten - detta mot bakgrund av de kraftiga bensinskattehöjningar som propositionen föreslog. Skattereformen skall bidra till att växla ned det höga svenska pris- och kostnadsläget och skapa förutsättningar för en bättre externbalans, en ökad produktivitet och en lägre ränta. Genomförandet av skattereformen måste så långt möjligt integreras i den övriga ekonomiska politiken. Skattereformens utformning måste också beakta den rådande ekonomiska konjunkturen. Skattereformen, sådan regeringen i föreliggande proposition, proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. samt ytterligare propositioner föreslår att den skall se ut, bidrar till ökningen av konsumentpriserna med för vart och ett av . Detta är en följd av den metod man valt för att finansiera sänkningen av Mot. Från sida kritiserar vi valet av finansiering via Sk96 mervärdeskatt av flera skäl. Mervärdeskatten slår relativt sett hårdast mot de med litet konsumtionsutrymme - det är en dålig finansieringsväg fördelningspolitiskt. En generellt pålagd och enhetlig mervärdeskatt saknar, inte minst på miljöområdet, önskvärd styreffekt - bl.a. därför avvisar moms på energi. Mervärdeskattehöjningar får därutöver omedelbar effekt på konsumentpriserna - det är en dålig finansieringsväg ur stabiliseringspolitisk synvinkel. Politiskt beslutad inflation via mervärdeskattehöjningar ovanpå det höga pris- och kostnadsläget i övrigt är enligt vår mening inte tillrådligt. Av dessa skäl vill vi, i vårt alternativ, vara återhållsamma med den typen av finansiering. Förutsättningar för att skattereformen skall leda till sänkt inflation är återhållsamhet med direkt prishöjande finansieringsmetoder. Vidare måste den fördelningspolitiska helheten vara sådan att alla samhällsgrupper får del av skattesänkningarna. Låg- och medelinkomsttagare skall inte vara de som betalar höginkomsttagarnas skattesänkningar. Det samlade skatteuttaget från höginkomsttagargrupperna kan inte minska som en följd av reformen, eftersom den syftar till omfördelning genom totalfinansiering. Ett motsatt förhållande skulle rubba den samhällsekonomiska balansen och bidra till förstärkta krav på löne- och transfereringsökningar. I förlängningen kan ett sådant skeende leda till nya skattehöjningar och att reformen vittrar sönder. Skattereformens stabilitet är således beroende av det fördelningspolitiska utfallet. För att skattereformen på smidigaste möjliga sätt skall kunna infogas i den konjunkturpolitiskt aktuella situationen måste således utformningen vara sådan att samvariation med de negativa tendenserna i samhällsekonomin minimeras. Propositionens och förslag Arbetsinkomst/kapitalinkomst Propositionens förslag: Arbetsinkomster beskattas enligt en progressiv skala medan nominella kapitalinkomster träffas av ett i princip enhetligt skatteuttag på . överväganden och förslag: Skattereformen skall innebära sänkta marginalskatter. En progressivitet i skatteskalan bör dock upprätthållas, främst av fördelningspolitiska skäl men även från statsfinansiella synpunkter. Denna progressivitet bör åstadkommas genom uttag av statsskatt på arbetsinkomster över en viss nivå. Kapitalbeskattningen bör däremot ske genom en enhetlig statlig skattesats, såsom propositionen föreslår. Detta kallas separatmodellen. Skälen till att denna modell bör tillämpas är flera. Ett skäl är att skapa likformighet mellan arbets- och kapitalinkomster. Skattesatsen vid nominell beskattning bör vara lägre på kapitalinkomster eftersom kapitalavkastningen då även innehåller ersättning för inflationen. Den föreslagna skattesatsen för kapital 4 överensstämmer också med skattesatsen i bolagsbeskattningen. Av dessa Mot. skäl minskar också möjligheterna för skatteundandragande och skatteplane- Sk96 En låg enhetlig skattesats innebär omvänt också ett lägre värde av avdragen för personer med höga inkomster än vad ett progressivt uttag skulle medföra. Skatteutredningarna har övervägt frågan om real eller nominell beskattning. Real beskattning har inte befunnits lämplig att införa. Vi instämmer i denna bedömning. Skälen till detta är bl.a. att internationella förhållanden talar däremot, att systemet skulle bli för komplicerat samt att lån och räntor vanligtvis bestäms i nominella termer. Nominell beskattning bör således väljas. Skatteutredningarnas strävan har varit att välja skattesats så att en real kapitalavkastning efter skatt möjliggörs. Av skäl som ovan anförts bör nominell beskattning och en skattesats på väljas. För att upprätthålla en positiv real avkastning på kapital efter skatt förutsätter dock detta att inflationen kan bringas ner i förhållande till nuvarande situation. Den valda skattesatsen medför negativ real avkastning efter skatt vid en inflationstakt överstigande . Inflationstakten överstiger denna nivå även sedan prishöjningar till följd av den införda delen av skattereformen avräknats. För att åstadkomma den önskade reala avkastningen efter skatt bör också av denna orsak försiktighet iakttas med sådan finansiering av skattereformen som har en direkt effekt på prisnivån. Skatteskala, grundavdrag och schablonavdrag Propositionens förslag: Frånsett ett grundbelopp på utgår statlig inkomstskatt för endast för förvärvsinkomster (inkomst av tjänst och näringsverksamhet) som överstiger i beskattningsbar inkomst. Skatten tas ut med en enhetlig skattesats på . Gränsen för den statliga inkomstskatten justeras med förändringen av konsumentprisindex med tillägg av . Grundavdraget knyts till basbeloppet och skall uppgå till lägst 0,32 basbelopp. Detta motsvarar för ca , vid ett basbelopp för detta inkomstår på . För taxerade förvärvsinkomster i intervallet 1,86-2,89 basbelopp (ca 58 000 kr-90 000 kr) trappas grundavdraget upp av inkomsten inom detta skikt (totalt till högst ca ). För inkomster över 3,04 basbelopp (ca ) trappas grundavdraget ned av den del av inkomsten som överstiger 3,04 basbelopp tills grundavdraget åter når nivån 0,32 basbelopp, vilket sker vid en taxerad inkomst på ca . Schablonavdraget under inkomst av tjänst föreslås höjt från till . överväganden och förslag: De förändringar som gjorts i propositionen beträffande skatteskalan i förhållande till skatteutredningarnas förslag överensstämmer i stor utsträckning med förslag som fört fram som önskvärda i samband med utredningarna. Det gäller uttag av statsskatt från i beskattningsbar inkomst, vilket är nödvändigt av fördelningspolitiska skäl. Det gäller också index eringen av skatteskala och grundavdrag. pekade också, mot bak- Mot. grund av de fördelningsstudier som genomförts, på ett tidigt stadium på att Sk96 en ytterligare omfördelning till förmån för låg- och medelinkomsttagare var nödvändig. Ett steg i denna riktning åstadkoms sedermera genom förslaget om ett förhöjt grundavdrag. instämmer mot bakgrund av ovanstående i den föreliggande propositionens förslag beträffande utformningen av skatteskalan och grundavdraget. Försiktighet bör allmänt sett iakttas med indexering av statsfinansiella angelägenheter. I annat fall riskerar vaksamheten inför inflationsutvecklingen att minska från olika aktörers sida, som kostnadsutvecklingen riskerar att bli svårhanterlig. Detta gäller inte minst i en situation som råder med en hög pris- och kostnadsutveckling. Vi vill mot bakgrund av detta påpeka att den föreslagna indexering av skatteskalan som föreslås utöver konsumentprisindex enligt vår uppfattning löpande måste följas och utvärderas. Den mycket kraftiga sänkning av progressiviteten i skatteskalan som skattereformen innebär, är tänkt att motverkas av åtgärder som innebär att målet att höginkomsttagarna skall betala sina egna marginalskattesänkningar kan upprätthållas. Den viktigaste åtgärden härvidlag är en skärpt kapitalbeskattning. Skulle det visa sig att de fördelningspolitiska målen inte uppnås, kan en återgång till en högre progressivitet enligt vår uppfattning bli nödvändig. Resultatet av framlagda förslag för skatteskalan blir vid nuvarande genomsnittliga kommunalskattesats på per beskattningsbar hundrakrona, att målet om en högsta marginalskatt på ej kan nås i en genomsnittlig kommun. Detta är enligt vår uppfattning ett starkt skäl för att lägga stor vikt vid det fortsatta arbetet med den kommunala skatteutjämningen. Schablonavdraget under inkomst av tjänst motiveras i propositionen med de ökade kollektivtrafikkostnaderna och ett behov av att höja schablonavdraget för att inte öka antalet personer, som ej kan lämna förenklad självdeklaration. Därtill anges () arbetsbelastning i samband med skattereformens införande som motiv. RSVs resurser bör enligt vår uppfattning anpassas efter de önskvärda beskattningsreglerna, inte tvärtom. Vi avvisar propositionens resonemang med anledning av detta. förslag innebär därtill en lägre kostnadsökning på kollektivtrafiken än propositionens förslag, bl.a. genom att moms ej tas ut på persontransporter, vilket propositionen föreslår. Schablonavdraget ges till alla utöver grundavdraget, oavsett om man haft en verklig kostnadsbelastning eller ej. Principiellt anser vi därför att schablonavdraget bör sänkas istället för att höjas. De medel som härigenom tillförs statskassan bidrar till vårt samlade finansieringsalternativ. Detta innebär bl.a. en möjlighet att tillgodose kravet på rimliga avdrag för inkomsternas förvärvande - exempelvis beträffande resor till och från arbetet. Enligt vår uppfattning är detta vida mer angeläget än den överkompensation, som schablonavdraget i många fall medför. föreslår således mot bakgrund av detta, att schablonavdraget sänks från dagens till . 1989/90 Sk96 Propositionens förslag: Det extra avdraget för folkpensionärer avskaffas. För folkpensionärer medges ett särskilt grundavdrag med 1,5 basbelopp för ensamstående och med 1,325 basbelopp för gifta, dock högst med belopp som uppgår till erhållen folkpension och pensionstillskott eller motsvarande ATP. Det särskilda grundavdraget avtrappas av övriga pensionsinkomster frånsett inkomster från privata pensionsförsäkringar. avtrappas det särskilda grundavdraget även av inkomst av kapital, inkomst av passiv näringsverksamhet och - på samma sätt som - mot förmögenhet. Det särskilda grundavdraget får enligt förslaget aldrig understiga det grundavdrag (ca 18 000 - ) som annan skattskyldig med lika hög taxerad förvärvsinkomst som pensionären medges. överväganden och förslag: Dagens pensionssystem är krångligt och skapar höga marginaleffekter för pensionärerna. Vi anser i likhet med propositionen att inkomstskatteutredningens (RINK) förslag om grundavgift m.m. bör avvisas. Propositionens förslag innebär dock heller ingen större förbättring i förhållande till dagens system. Vi betraktar det som ett provisorium i avvaktan på att en genomgripande förändring av pensionssystemet som föreslagit kan genomföras. I likhet med vad många remissinstanser anfört anser vi istället att pensioner i princip inte skall beskattas på annat sätt än andra tjänsteinkomster. Pensionärerna som grupp bör skattemässigt likabehandlas med de yrkesaktiva. Det har i olika sammanhang framkommit att denna lösning också eftersträvas av pensionärsorganisationerna. Som en långsiktig förändring såväl av pensionssystemet som pensionärernas skatteregler föreslår därför höjd grundpension lika för alla. Centerförslaget innebär följande: Alla pensionärer tillförsäkras en grundtrygghet inom ATP-systemet, motsvarande av 4,5 basbelopp (1990). Förmånerna i ATP-systemet samordnas, liksom berörda avgiftssystem. Hela grundpensionen betalas via ATP-systemet. En inkomstrelaterad pension utgår ovanpå grundpensionen på samma sätt som nuvarande ATP. ATP-taket vid 7,5 basbelopp ligger fast. Det innebär att alla som har en pension som är lägre än den nuvarande grundpensionen på 4,5 basbelopp får sin pension höjd till denna högre nivå. Enligt vårt förslag utgår grundpensionen lika för alla. Pension, utöver vad som kan erhållas genom grundpension eller inkomstrelaterad pension, kan utgå antingen genom pensioner som avtalats fram eller genom sparande i personliga, frivilliga pensionsförsäkringar. Förslaget om grundpension skapar en möjlighet att kunna avveckla merparten av de särregler som förekommer för pensionärerna. Någon särskild folkpension eller pensionstillskott utanför ATP skulle ej utgå. KBT kan upphöra både vad gäller statens och kommunens åtagande. Kommunernas skyldigheter enligt socialtjänstlagen beträffande KBT skulle dock kvarstå. De särskilda skattereglerna för pensionärer behövs då inte längre. Det gäller reglerna för extra avdrag och dessa reglers anpassning till olika in Pensionärerna skulle ha samma regler vad gäller grundavdrag Mot. 1989/90 och schablonavdrag som gäller för övriga inkomsttagare. Fördelarna med ett pensionssystem enligt grundtrygghetsmodellen är många: - pensionärer med låg pension får en förbättrad situation - skillnaden mellan gifta och ogifta pensionärer försvinner - marginaleffekterna för pensionärer blir inte högre än för övriga. kommer att löna sig. även för pensionärer, att skaffa sig extra inkomster - nuvarande orättvisor för kvinnor minskar - pensionärernas förmåner blir överblickbara och envar kan bättre förstå hur den egna ekonomin utvecklas beroende på vilka dispositioner man gör - byråkrati och krångel minskar genom att man av fem delsystem skapar ett enda. Detta är förslag till ett rättvisare pensionssystem, vilket vi anser bör genomföras så snart det är möjligt. Den sittande pensionsberedningens slutbetänkande bör dock avvaktas. Grundpensionen måste självfallet finansieras fullt ut. Den närmare utformningen av denna finansiering bör också övervägas närmare med tanke på pensionsberedningens betänkande. I avvaktan på att grundpension kan genomföras kan propositionens förslag om skatteregler för pensionärer i huvudsak tillstyrkas. Vi har emellertid följande synpunkter på regeringsförslaget. Basbeloppet skall enligt tidigare riksdagsbeslut justeras för de effekter som beror på skattereformen. 1 annat fall skulle vissa delar av pensionärskollektivet få såväl sänkt skatt som kompensation för skattereformens effekter, vilket måste anses principiellt felaktigt. De pensionärer som ej får skattesänkningar, d.v.s. de som har rätt till pensionstillskott, bör dock få ett ökat pensionstillskott och höjd KBT. Eftersom finansieringsalternativ ger ett bättre ekonomiskt utfall för låginkomsttagare än propositionens förslag behöver dock inte bidragen höjas i samma utsträckning som föreslås i propositionen. Härutöver anser vi att det extra avdraget ej skall avtrappas mot förmögenhet. Regeringen måste också redovisa de totala effekterna av en justering av basbeloppet för samtliga samhällsgrupper vars inkomst i olika grad är knuten till basbeloppets utveckling. Enligt vår uppfattning bör dessa grupper kompenseras för nedjusteringen i den mån de ej får del av skattesänkningarna. Detta bör ge regeringen till känna. Allmänt om beskattningen av arbetsinkomster Propositionens förslag: Alla typer av ersättning för arbetsinsatser, t.ex. kontantlön, naturaförmåner, överskott från enskild näringsverksamhet och arbetsinkomster från fåmansföretag skall så långt som möjligt beskattas på ett likformigt sätt utan undantag eller undervärdering av vissa ersättningar. överväganden och förslag: Likformighet i beskattningen utgör en av de viktigaste grunderna för skat- 8 Principiellt instämmer vi i propositionens förslag. Vi vill emel- Mot. lertid markera att en alltför rigid tillämpning av likformighetsprincipen kan Sk96 leda till försämring av den samhällsekonomiska effektiviteten och nyttan, tvärt emot syftet. Undantag måste kunna göras från principen likformighet. Detta bör kunna ske när en strikt tillämpning av likformighet skulle leda till t.ex. samhällsekonomiska förluster i form av skattebortfall eller försämrad bytesbalans. Dessvärre innehåller propositionen och hela skattereformen, sådan den konstruerats, flera sådana förslag som prioriterar likformighet på bekostnad av samhällsekonomisk effektivitet. tendenser finns också till sammanblandning av likformighet och lika skattesatser eller lika skattebehandling. Enligt vår uppfattning talar mycket för att likformighet syftande till effektivitet i många fall bättre tillgodoses genom att man väljer en differentiering av skattesatser. Vi återkommer till de delar i propositionens förslag där vårt resonemang enligt ovan blir tillämpbart. Viss utvidgning av inkomstslaget tjänst Propositionens förslag: De nuvarande principerna för vad som skall hänföras till inkomstslaget tjänst kvarstår i huvudsak oförändrade. En viss utvidgning av inkomstslaget företas dock, så att det omfattar alla ersättningar som kan anses hänförliga till eget arbete eller egen prestation. En förutsättning för att inkomsten skall hänföras till inkomstslaget tjänst är att den inte är befriad från skatt enligt 19 § KL eller är att hänföra till något annat inkomstslag. överväganden och förslag: