mot · GD02Jo883 · 1990-01-25 00:00:00 — För miljön i bl.a. är det av avgörande betydelse att tar sitt ansvar. De nordiska miljöministrarna har kommit överens om att Nordiska investeringsbanken skall kunna ge fördelaktiga lån till tekniköverföring på miljöområdet. Det är ett bra initiativ. Reningen av den polska floden är ett stort internationellt projekt som startas. En 80-procentig reduktion av fosforutsläpp skulle halvera fosforbelastningen i . skulle kunna erbjuda sig att inom detta projekt bekosta en försöksverksamhet för att ta reda på kväveläckaget från det polska jordbruket under olika förhållanden. Ett utökat besöksutbyte med på miljöområ- 13 det skulle också tjäna ett gott syfte. Användningen av miljöfarliga kemikalier kan leda till oacceptabla utsläpp till vårt vatten. Tungmetaller och klorerade kolväten har väl kända skadeverkningar. De är svårnedbrytbara och har därför effekter såväl . Ämnena paradiklorbensen som används som doftmedel, nonylfenol som används som tvättmedel och trikloretan som är ett avfettningsmedel är alla exempel på svårnedbrytbara substanser, som är giftiga för organismer i naturen och dessutom cancerframkallande. Eftersom dessa substanser används på ett stort antal ställen, bl.a. i hemmen är det inte möjligt att ställa krav på rening vid källan. passerar de reningsverken och ger skador på vattendrag innan de når havsmiljön. Dessa svårnedbrytbara kemikalier bör därför inte tillåtas då det finns andra rimliga ersättningsämnen eller metoder. Många av våra insjöar är dricksvattenreservoarer för betydande områden. Rapporter om dioxinförekomst i , som förser ett stort område med dricksvatten, är oroande. Regeringen bör därför uppdra åt att kartlägga miljötillståndet i våra inre vatten och föreslå åtgärder i de fall där de kritiska belastningsgränserna hotas att överskridas. Arbetet bör samordnas med det påbörjade projektet strategi för god vattenkvalitet som meddelats i proposition 1989/90:100. Därvid måste åtgärder för att förhindra spridning av svårnedbrytbara kemiska substanser genom avloppsvatten beaktas. I internationella förhandlingar av havsmiljön kan en kartläggning enligt dessa intentioner tjäna som stöd för motsvarande krav i andra länder. Minska den negativa miljöpåverkan Under har den ekonomiska tillväxten i västvärlden varit god. Det har funnits utrymme för en betydande utveckling av ny teknik. Okade lönsamhetskrav har tvingat fram mer resurssnåla och effektiva produktionsmetoder. Industrins utsläpp har kommit att spela en allt mindre roll för såväl den lokala som den regionala miljöpåverkan i västvärlden även om många problem återstår att lösa. Intresset riktas i allt större utsträckning mot små och mer diffusa utsläppskällor, som på grund av sitt stora antal utgör ett växande miljöproblem. Typexempel är hushållsavfall och trafik. Under det gångna decenniet har sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöhänsyn framstått allt tydligare. Den fria ekonomin har visat sin överlägsenhet, som socialismen har blottat sina katastrofala misslyckanden - inte minst på miljöområdet. I hela västvärlden har det skett en förskjutning mot ökad miljöhänsyn, detta märks inte minst i de skärpta miljöbestämmelser som införts i andra länder. Inom EG pågår ett dynamiskt miljövårdsarbete. I vår partimotion utvecklar vi bl a. vår syn på EG:s miljövårdande insatser. Enligt vår mening bör olika marknadsekonomiska instrument användas för att bemästra miljöproblemen. Det är angeläget att inför miljöavgifter. Arbetet inom () har dess värre ännu inte utmynnat i resultat som uppfyller de krav som vi ställer på miljöavgifter. Enligt vår mening bör miljöavgifterna uppfylla följande kriterier: - Avgiften bör stå i proportion till utsläppens skadeverkningar. - Avgiftssystemet bör utformas på ett sådant sätt att det får ordentligt styrande effekter. - Avgiftssystemet måste få en rättvis utformning. - Avgiftssystemet måste - i den mån det är möjligt - inkludera alla som i någon betydande omfattning förorenar miljön. - Avgiftsuttagen bör inte riktas selektivt mot vissa näringsgrenar. - Avgifterna bör användas till miljöförbättrande åtgärder, exempelvis utveckling av ny miljövänlig teknik, kalkningsinsatser etc. Socialdemokraterna gav upp sitt hårdnackade motstånd mot miljöavgifter. Det är dock inte värnet om miljön som styr socialdemokraternas ställningstaganden. I miljöavgiftsutredningen har socialdemokraterna visat sitt rätta ansikte. Genom miljöavgifterna har regeringspartiet funnit ytterligare ett sätt att höja skattetrycket. I pressmeddelandet från framgår detta tydligt: föreslår att miljöavgifter införs( )Det skulle leda till ökad beskattning av energianvändning som gör det möjligt att sänka inkomstskatten, i enlighet med den planerade skattereformen. Miljöavgifterna i socialdemokratisk tappning är endast en ny skatt. Vi kan inte acceptera att miljöavgifterna används som en allmän förstärkning av statskassan. I de fall, exempelvis då det gäller koldioxidutsläppen, där vi kan acceptera ett uttag av miljörelaterade skatter, vars intäkter tillfaller statskassan, skall dessa i princip tas ut inom ramen för ett oförändrat skatteuttag hos företagen. Det är värt att notera att olika ekonomiska stimulanser i form av skatterabatter kan ge samma positiva miljöeffekter som miljöavgifterna. Skatterabatter är speciellt användbara då verksamhet - som på grund av kostnadsökningar förorsakade av miljöavgifter - i stället skulle etableras i andra länder. 4.2.2 Pröva handel med utsläppstiilstånd Vi anser att handel med utsläppstiilstånd bör övervägas i . Högsta acceptabla utsläppsnivå bör då fastställas för en rad föroreningar inom en viss region, en så kallad utsläppsbubbla. Nivåerna bör utgå ifrån vad naturen tål och helst sättas lägre än detta. Företagen inom regionen får sedan köpa ett utsläppstiilstånd som ger innehavaren tillstånd att släppa ut en viss kvantitet av en viss förorening. En typ av utsläppsbörs kan sedan bildas, där företagen får handla med sina tillstånd. skall också utsläppen inom utsläppsbubblan sänkas. Detta bör ske genom att varje tillstånd successivt berättigar till mindre utsläpp. Utsläppstillstånden skulle kunna medverka till att miljöförbättrande åtgärder sätts in där de ger störst effekt. Handeln med utsläppstillstånd kan intensifiera miljövårdsinsatserna. Även enskilda personer, föreningar och organisationer skall kunna köpa utsläppstillstånd för att därigenom blockera möjligheten att släppa ut miljöskadliga ämnen. Utsläppstillstånden bör kunna prövas i begränsade områden där miljöbelastningen är stor. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att utreda hur ett system med utsläppstillstånd kan konstrueras och att föreslå försöksverksamhet med sådana tillstånd i något eller några områden. kan övervägas om inte det nuvarande koncessionssystemet bör upphöra. Detta förutsätter dock att det finns väl definierade normer, miniminivåer, för luft- och vattenkvalitet. EG håller på att utarbeta denna typ av normer, ett arbete som uppmärksamt bör följa. Vidare fordras väl fungerande ekonomiska styrmedel. Vi har länge fört fram kravet på att verksamhet som är underställd koncession skall utsättas för miljökonsekvensanalyser. Miljökonsekvensanalyser bör bl.a. användas inom genteknikområdet. Skyddet för miljön skulle genom detta förfarande väsentligt förbättras. Socialdemokraterna har tidigare avvisat detta krav men har beslutat att frågan skall utredas inom ramen för den pågående översynen av miljölagstiftningen. Översynen av miljölagstiftningen är lovvärd. Dagens lagstiftning är svår att överblicka, vissa bestämmelser kan ibland strida mot varandra. För att miljölagstiftningen skall kunna fylla sina syften fordras att lagstiftningen görs överblickbar. Mot denna bakgrund förordar vi att all miljölagstiftning sammanförs i en "miljöbalk". Lagstiftningen måste vidare uppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet. Skadeståndsmöjligheterna är, i jämförelse med många andra länder, dåliga i . Skadeståndsrätten bör, enligt vår mening, stärkas. Straffskalorna bör ses över. Koncessionsvillkoren har i många fall visat sig otydligt formulerade, vilket kan leda till besvärliga tolkningstvister. Vi anser att villkoren måste formuleras på ett sådant sätt att missförstånd undviks. Dagens tillsynsverksamhet är i många avseenden bristfällig. Vi anser att tillsynen bör förbättras. Myndigheterna bör dessutom föra ett mer framåtsyftande arbete för att därigenom kunna upptäcka nytillkommande miljöproblem redan på ett tidigt stadium. Mät- och kontrollprogrammen måste ständigt uppdateras för att kunna möta dagens och morgondagens miljöproblem på ett bättre sätt. Förbud och onödig detaljstyrning bör i görligaste mån undvikas. Politisk detaljreglering kan i värsta fall leda till att utveckling av miljövänlig teknik förhindras. Felaktiga politiska prioriteringar utgör därför ett hot mot miljön. Företag och enskilda skall istället uppmuntras till att göra olika miljöförbättrande åtgärder på frivillig väg. Viss industriell verksamhet har givit upphov till kvarstående miljöproblem. Miljögifter har ackumulerats i näringskedjor, läckage från giftiga sediment i sjöar och vattendrag fortsätter och gifter urlakas från gamla avfallsde Dessa kvardröjande miljöproblem måste åtgärdas. Det bör enligt vår mening i första hand åvila staten att ekonomiskt svara för åtgärder med anledning av sådana skador som uppstår när lagstiftningen var annorlunda och då det är oklart om vem som bär ansvaret för skadan. De medel som används inom det s.k. bör överföras till anslaget för Åtgärder mot miljöskador. Prioriteringar bör sedan ske inom detta anslag för att åtgärda de ovan nämnda problemen. 4.3 Industrin och miljön De forna industriprocesserna var oftast resurskrävande, det krävdes oftast stora - men även maskinella - resurser. Behovet av råvaror var stort, framförallt med tanke på att industriprocesserna hade lågt utbyte. Den forna tekniken förmådde inte att utnyttja råvarorna effektivt och resultatet blev stora mängder avfall. Parallellt med efterkrigstidens starka industriella tillväxt skedde en utveckling av nya och effektivare produktionsmetoder som på ett bättre sätt kunde ta till vara produktionsresurserna. Fram till våra dagar har industrins negativa miljöpåverkan minskat. Det som framför allt kännetecknar en fri marknadsekonomi är konsumenternas möjlighet att snabbt påverka marknaden. Konsumenternas ökade miljömedvetenhet har inneburit att miljövänligare produkter har efterfrågats i större utsträckning. Produktionen har därefter anpassats till dessa nya krav. Miljövänligare produkter och förpackningar har tagits fram. Även andra faktorer har spelat en betydelsefull roll då det gäller att minska industrins negativa miljöpåverkan: - Den ekonomiska tillväxten har inneburit att nya industrianläggningar med högre prestanda har kunnat byggas. - Den tekniska utvecklingen har gett nya och mer miljövänliga produktionsprocesser. Effektivare reningsmetoder har utvecklats. - Den ökade miljömedvetenheten har lett till att många miljöproblem uppmärksammats och minskat genom olika åtgärder. - Skärpta miljökrav har medverkat till förbättringar. - Ökad miljöhänsyn hos industrin har lett till utbyggda kontrollprogram och utveckling av ny teknik. - Lönsamhetskraven har tvingat fram mer resurssnåla produktionsmetoder. Råvaruåtgången och energiåtgången per producerad enhet har minskat. - Ökad efterfrågan på miljövänliga produkter. Industrins utsläpp har kommit att spela en allt mindre roll för såväl den lokala som den globala miljöpåverkan, även om det både finns gamla miljöskador som måste repareras och miljöförstörande verksamhet som måste förhindras. Industrins vilja till miljöförbättrande insatser bör inte underskattas. har beräknat att industrins investeringar i miljöförbättrande åtgärder uppgick till 1988. av dessa investeringar gjordes frivilligt. Endast en fjärdedel skedde på inrådan av myndigheter. har - på frivillig basis - inrättat Miljörevisorens uppgift är att granska verksamheten ur miljösynpunkt och ge förslag till miljöförbättrande åtgärder. 4.4 Energiproduktionen och miljön För den socialdemokratiska regeringen tycks kärnkraften vara den helt dominerande miljöfrågan. Denna uppfattning har föga stöd i internationella utredningar på miljöområdet. I rapporten från för miljö och utveckling, den s.k. behandlas miljöproblem i samband med kärnkraft. Den innehåller rekommendationer om hur vi skall öka kärnkraftens säkerhet genom internationella överenskommelser och höga säkerhetsnormer. Men den speglar en optimistisk syn på tekniska framsteg och nämner en vidareutvecklad kärnkraft bland de förnybara energikällorna. Kärnkraften svarar för ungefär hälften av den svenska elenergiproduktionen, vattenkraften svarar för den andra hälften. De svenska kärnkraftverken uppfyller högt ställda säkerhetskrav. Den svenska kärnenergiproduktionen har skett utan nämnvärda driftstörningar. Kärnkraftens miljöpåverkan är ringa i jämförelse med annan energiproduktion. Den svenska vattenkraften är väl utbyggd. Genom utbyggnaden har vi fått tillgång till billig energi, som stora naturvärden har gått evigt förlorade. återstår endast fem orörda huvudälvar i . Dessa representerar, enligt vår mening, så stora naturvärden att utbyggnad inte får ske. Vissa effektiviseringar av de befintliga vattenkraftverken kan ge marginella elenergitillskott. Forskningen kring de övriga förnyelsebara energikällorna har, , varit omfattande. Många problem måste lösas; energiproduktionen är dyr och en rad tekniska svårigheter måste övervinnas. 4.4.2 Alternativen till kärnkraft Såväl praktiska som ekonomiska skäl talar för att socialdemokraterna kommer att tvingas ersätta den kärnkraftsproducerade elkraften med energi producerad genom någon typ av förbränning. Kraftproduktion genom fossileldning bygger på en väl beprövad teknik och ger dessutom möjlighet till att producera energi till ett rimligt pris. Det billigaste sättet att ersätta kärnkraften är koleldade kraftverk. Förbränningstekniken och mer effektiva reningsmetoder har utvecklats, men trots detta innebär kolkraften oacceptabla miljöstörningar. Förbränning av kol ger förutom utsläpp av olika föroreningar upphov till betydande mängder slagg och aska. Dessa måste deponeras på ett sådant sätt att inte miljöstörande föroreningar lakas ut till omgivningen. Även oljeförbränning är negativt ur miljösynpunkt. kan vi vänta en viss utbyggnad av naturgasen. I de fall gas används som ersättning för olja och kol uppnås miljömässiga förbättringar. Även naturgasförbränning ger upphov till koldioxidutsläpp. Dessutom antas naturgasen i sig bidra till växthuseffekten. Så gott som all förbränning ger upphov till koldioxid, utsläppen står i proportion till bränslets kolinnehåll. Detta innebär att kol och olja ger upphov till större koldioxidutsläpp än naturgas. Biomassa nämns ofta som ett alternativ till kärnkraften. Biomassa består dels av skogsbiprodukter i form av grenar och kvistar, dels särskilt odlade energigrödor. Fördelen är att förbränning av biomassa definitionsmässigt inte ökar koldioxidemissionerna. Koldioxid tas nämligen upp av växterna. Däremot kan biomasseförbränningen ge upphov till andra luftföroreningar. Småskalig förbränning av biomassa är svår att kontrollera och kan lätt ge höga utsläppsvärden av t.ex. kolväten och kväveoxider. används en stor del biomassa i form av lutar och avfall inom skogsindustrin. En inhemsk biomassekälla är torv. Torven innehåller dock höga värden av svavel och tungmetaller. Även om torv räknas som biomassa är det i praktiken ett fossilt bränsle. Torvmossarna återskapas så långsamt att de torvmossar som skördas kommer att vara synligt påverkade . Energiskog och andra energigrödor kan bli ett intressant alternativ. Storskalig användning av energiskog eller energigrödor kan ha negativ inverkan på miljön. För att uppnå stor energiproduktion fordras att hundratusentals hektar odlas med energigrödor. Monokulturer kan leda till att grödorna blir känsliga för angrepp och att den naturliga och faunan utarmas. Biomassorna måste dessutom transporteras till förbränningsanläggningar, vilket torde öka behovet av vägtransporter. Utvinning av deponigas från soptippar kan ge ett marginellt energitillskott. Förbränning av sopor och avfall kan också ge vissa mängder energi. Sopförbränningen bör dock ske i anläggningar som kan uppfylla högt ställda miljökrav. Vi anser att gränsvärdena för gamla anläggningar - bl.a. avseende dioxin - bör uppfylla samma höga krav som de som ställs på nya förbränningsanläggningar. Det finns endast ett fåtal energiproduktionsalternativ som inte innebär förbränning. De förnyelsebara energikällorna inkluderar bl.a. vatten-, vind-, våg- och solkraft. Jordvärme är ytterligare ett alternativ. Folkomröstningen fastställde att: Kärnkraften avvecklas i den takt det är möjligt med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. För att bl.a. minska oljeberoendet och i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga används högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. (Valsedel för linjerna 1 och 2.) förekom inte på valsedlarna utan är en produkt av ett riksdagsbeslut. Folkomröstningsresultatet innebär således att kärnkraften bör behållas. bör därför - för att uppfylla folkomröstningsresultatet upphäva sitt tidigare beslut om att avvecklingen skall vara slutförd . enligt vår mening, användas tills det finns andra - miljömässigt och ekonomiskt - godtagbara alternativ. Den av socialdemokraterna aviserade kärnkraftsavvecklingen kommer att ske på bekostnad av såväl den svenska miljön som samhällsekonomin. socialdemokratiska avvecklingen kostar - i förhållande till det fall då kärnkraftverken används under hela sin tekniska livslängd, dvs. eller per invånare i . Ett bibehållande av kärnkraften ökar radikalt våra möjligheter att uppfylla beslut om ett koldioxidtak. Det ökar också möjligheter att bära de ekonomiska bördorna av en offensiv miljöpolitik. och har gemensamt presenterat en utredning om ett framtida energisystem. Utredningen har varit bunden av förutsättningen att kärnkraftsavvecklingen påbörjas och avslutas . Utredningen visar klart att koldioxidbeslut måste offras. Utredningen presenterar förvisso ett scenario med oförändrade koldioxidutsläpp, men det förutsätter att vårt land lämnar de avancerade i-ländernas skara och faller tillbaka i en långtgående stagnation. Detta är självfallet oacceptabelt. Vi anser att och bör få i uppgift att utreda de miljömässiga konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling. Först då alla konsekvenser har klarlagts kan avgörande beslut om framtida energiförsörjning fattas. 4.5 Ett miljövänligt transportsystem Inom samtliga samhällsområden måste värnet om miljön prioriteras. Detta gäller inte minst inom kommunikationsområdet. Ett väl fungerande transportsystem är nödvändigt för att samhället skall kunna fungera. Detta går mycket väl att kombinera med en framsynt miljöpolitik. Transportpolitiken skall, enligt vår mening, stimulera till miljöförbättrande åtgärder. I , som är ett relativt glesbefolkat land, är fungerande och individuella transporter en förutsättning för att samhället skall fungera. Bilen utgör ryggraden i det svenska transportsystemet. Åtta resor av tio sker med bil. Moderata samlingspartiet har i varit pådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, med stimulans i form av skatterabatter vid bilinköp eller på fordonsskatten. Våra förslag vann bifall mot socialdemokraternas röster. Det förslag som efter valet lades fram av den socialdemokratiska regeringen var i stort sett en kopia av de krav vi moderater framfört och som socialdemokraterna motsatt sig . Det senare riksdagsbeslutet var ett stort steg mot renare luft. En katalysatorförsedd bils utsläpp av olika ämnen, däribland kväveoxider, minskar . Luftföroreningarna från bilar kommer därför att ha minskat kraftigt. Tack vare den frivilliga, skattestimulerade avgasreningen rullade /89 närmare 450 000 katalysatorbilar på vägar. Sedan lagstiftningen började gälla har antalet avgasrenade bilar ökat till mer än 650 000. De beräknas svara för av trafikarbetet. Utsläppsvolymerna av kväveoxider, koloxid och kolväten har redan börjat minska i och med införandet av den katalytiska avgasreningen. är stor, trots att trafikvolymen ökar kontinuerligt. gjorda mätningar av utsläpp från katalysatorförsedda bilar, genomförda av Svensk bilpovning AB, antyder att minskningarna kommer att bli ännu större. Utredningen visar att utsläppen kraftigt understiger de lagstadgade kraven. Utsläppen av kväveoxider, som exempel, låg på hälften av den lagstadgade nivån. Även om den katalytiska avgasreningen redan börjat verka måste åtgärder inom den befintliga bilparken uppmuntras. Även på detta område har regeringen, sent omsider, följt ett av våra krav. Ett stimulansbidrag på föreslås utgå till åtgärder som minskar utsläppen på icke avgasrenade bilar . Detta belopp är dock, enligt vår mening, för lågt. Kostnaden för eftermontering av en katalysator är . Man bör därför överväga om inte stimulansbidraget skall höjas till , vilket var vårt ursprungliga krav. Nästa steg i utsläppsminskningar inom trafiken är att uppmuntra en snabbare förnyelse av bilparken. Nya bilar har effektiv avgasrening och kräver mindre bensin. Bensinförbrukningen blir lägre för varje ny bilårsmodell. Nyregisteringen av bilar i är, trots de senaste årens ökning, måttlig i jämförelse med övriga . Denna utveckling beror troligen på de pålagor som påförts bilismen . För att åstadkomma en ökad utskrotning av äldre, ej avgasrenade bilar, bör enligt vår mening bilskrotningspremien tillfälligt höjas till . Varje äldre bil som ersätts med en ny medför utsläppsminskningar av skadliga ämnen . Vi är inte främmande för att införa krav på katalytisk rening för trafik i storstäderna, under förutsättning att kringfartleder finns att tillgå. Utveckling av nya bilmotorer, elbilar och mindre miljöskadliga bränslesorter ger nya framtidsmöjligheter. De stora bilföretagen presenterar redan nu elbilar med konkurrenskraftiga egenskaper i fråga om bl.a. räckvidd. Det kommersiella genombrottet torde ändå dröja . kan vissa varutransporter och kollektiv trafik ersättas med fordon drivna med el eller etanol, motorgas etc. Vi anser att skatteklassningen skall utformas så att hänsyn tas till fordonets miljöpåverkande effekter. Miljövänliga fordon kommer då att gynnas i förhållande till andra. 4.5.2 Kringfartsleder och modern trafikstyrningsteknik Avgasutsläppen kan minska genom att trafiken inte i onödan tvingas vistas i städerna. Kringfartsleder minskar trafikintensiteten i stadskärnorna. Kringfartslederna möjliggör dessutom körning i lugn och jämn takt, vilket också resulterar i minskade utsläpp. Rapporten från Transportforskningsberedningen redovisar utländska erfarenheter av kringfartsleder. Vid byggande av ringleder runt mellanstora städer i minskade den totala trafiken i centrum och den tunga trafiken . Därutöver minskade bullernivån med (A). skulle kunna uppnås även i . I diskussionerna kring Österleden i beräknas trafiken genom city minskas med 20 . En bättre styrning och samordning av trafiksignaler ger, också lägre utsläpp. Med modern trafiksignalering pä gatunätet och dataprogram för tidssättning och övervakning fås avgas- och bränsleförbrukningsminskningar per korsning. Antalet olyckor minskar . Väginvesteringar är således ofta positiva ur miljösynpunkt. Varu- och materialtransporterna måste fungera. Oberoende av valet av transportmedel skall huvudmålsättningen vara att transporterna skall vara så effektiva som möjligt. Detta ger positiva resultat inom miljövården. Järnvägs-, flyg- och vägtransporter skall komplettera varandra så att de utnyttjas på bästa sätt. Landsvägstransportena står för en betydande del av utsläppen. Dieselutsläppen måste nedbringas. har med vårt stöd infört de s.k. USAkraven på lätta lastbilar, bussar och tunga fordon. Ett frivilligt tidigare införande har också stimulerats.