mot · GD02Jo217 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo217 av m.fl. (c) Hästavel och hästsport, m.m. Hästen har stor och ökande ekonomisk och social betydelse. Intresset för användande av hästen i arbetet på landsbygden ökar. Framför allt gäller detta i skogen. T.o.m. de stora skogsbolagen har en del hästkörare . Många skogsägare vill ha timret utkört med häst eftersom det är betydligt skonsammare för miljön. Hästskogsbruket har en ökande nisch i ett mer ekologiskt och småskaligt lantbruk. Dock bör detta effektiviseras genom ökade utbildningsresurser. På Wångens hingstuppfödningsanstalt i bedrivs följande utbildningar: Två åttaveckors kurser för skogskörare, två tioveckors kurser i hästskötsel och en lång instruktörskurs i hästkörning, m.m. Erfarenheterna av den utbildning som bedrivs på Wångens hingstuppfödningsanstalt är goda. Hästen får en given plats i den nya naturbrukslinjen som innebär en breddad landsbygdsutbildning men också fler special- och påbyggnadskurser. Grundutbildningen är därmed säkrad. Det råder dock stor brist på lärare och instruktörer. Därför bör instruktörsutbildningen utvidgas och föras upp på hög skolenivå. För att bättre kunna möta efterfrågan på hästskötarutbildning behöver Wången kompletteras med en nybyggnad, inrymmande rid- och körhall. Till detta behövs särskilda resurser. Kallbloden omfattar inte bara arbetshästar utan också ponnies som har sin stora betydelse ur fritidssynpunkt. Det är av största vikt att slå vakt om avel och uppfödning även på detta område så att raserna bibehålies. Hästaveln har aldrig varit särskilt lönande. Det är det stora intresset som bär upp verksamheten och med ett rätt inriktat stöd skulle utvecklingen kunna förbättras avsevärt. Man kan säga att en häst kostar ca . innan den är född och sedan ca . innan den kan användas som treåring. En treåring är inte färdig som s.k. skolhäst utan det tillkommer mycket skolningsarbete och mycken arbetstid går åt till detta. Totalt kan man räkna med att en häst totalt kostar minst 50000- . innan den är färdig som skolhäst. försökte man stödja hästaveln genom att varje sto som skulle ha sitt första föl och då stambokföras fick . vilket skulle betyda . De bästa stona fick också frisedel från betäckningsavgiften. kostar det ca 200 att stambokföra; därtill kommer betäckningsavgift och premieringskostnader. Många ston betäcks inte alls av kostnadsskäl. Detta är negativt för landet eftersom det råder brist på hästar och vi tvingas importera och eftersom hästarna gör stora landskapsvårdande insatser och bidrar till åkerarealens användning. Hästen har en stor betydelse för landsbygdsutvecklingen vilket särskilt bör uppmärksammas. Enligt vår mening är det viktigt att stödja uppfödarna direkt så att det gagnar aveln. Vi anser att ett bidrag på . till varje sto som stambokförs bör utgå. har påpekat att ridhästarnas medellivslängd halverats vilket är ett allvarligt problem. Orsakerna kan vara många; miljön i stallar och ridskolor samt själva hanteringen av hästarna. Forskning inom detta område är därför av största vikt. Utbildningen av ridlärare och instruktörer bör förbättras. Det finns dock traditionellt ett betydande kunnande om hur hästarnas långsiktiga förmåga bäst ska tillvaratas. Det är nödvändigt att ta vara på denna kompetens vid utbildning av lärare och instruktörer. För att kunna bibehålla rykte som en förstklassig hästproducent är det av största vikt att premieringsverksamheten håller högsta klass och att kompetenta människor kan rekryteras. gäller att dessa får arbeta ideellt för att få nödvändig kompetens och erfarenhet. Här gäller det alltså att ta ledigt från arbetet för att kunna närvara på premieringar tillsammans med en erfaren premieringsförrättare. Eftersom det är fråga om upprepade tillfällen är detta en omöjlighet för många utan ersättning. Urvalet för rekrytering begränsas därför. Ett stöd till premieringsaspiranter vore därför av största betydelse, liksom till utbildning av premieringsförrättare. Det är av största vikt att den utredning, som pågår i , beaktar dessa frågor och att förslag föreläggs . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vaktslående om kallblodsraserna och ökad utbildning för användning av hästar i skogsbruket och ökad utbildning för hästskötarinstruktörer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda medel för rid- och körhall vid Wångens hingstuppfödningsanstalt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till hästaveln, 1989/90 Jo217 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om utbildningsstöd till premieringsverksamheten.