mot · GD02Jo873 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo873 av m.fl. (vpk) Naturvården Ytterst är naturvärd att slå vakt om förutsättningarna för mänskligt liv på jorden. Människan och hennes samhälle är beroende av det globala ekosystemet, som producerar rent vatten, syre och föda. I ett globalt perspektiv är kopplingen mellan naturvård och överlevnad omedelbar och tydlig. En majoritet av jordens befolkning lever i självhushåll med mycket små eller inga marginaler. Om odlingsjordarna föröds, om regnen uteblir eller om fisket försämras hotas deras överlevnad. Den enda vägen till förbättrade levnadsvillkor går över ett planerat, väl balanserat utnyttjande av naturresurserna. En hållbar utveckling förutsätter, att dagens behov tillgodoses utan att kommande generationers möjligheter till försörjning äventyras. Detta förutsätter i sin tur en rättvis fördelning av jordens resurser. I-ländernas primära uppgift för den internationella naturvården är således att skära ner sin enorma överkonsumtion och åstadkomma en ny ekonomisk världsordning, som skapar förutsättningar för en hållbar utveckling i tredje världen. I ett nationellt, svenskt perspektiv är naturvårdsproblemen av en annan dimension. Kopplingen mellan vården av naturresurserna och vår försörjning är i grunden lika ovillkorlig - men sambanden är otydligare och våra marginaler är mycket större. Det gör inte frågorna mindre angelägna. Just det faktum att vi har större handlingsutrymme ger oss ett ökat ansvar både för de globala naturresursfrågorna och för den del av jordens naturarv som finns inom våra gränser. Naturvårdsarbetet i har huvudsakligen gått ut på att skydda och vårda speciellt värdefulla naturområden. Med stöd av naturvårdslagen kan nationalparker, naturreservat eller naturvårdsområden bildas. Dessa områden är dock bara en försvinnande liten del av all natur i . Därför behöver även naturen utanför dessa områden få ett skydd. Ändra portalparagraferna i skogsvårdslagen (SVL) och lagen om skötsel av jordbruksmark Vi anser att portalparagraferna i de lagar som reglerar de areella näringarna borde betona skogen och jordbruksmarken som mångsidiga naturresurser. Bevarandet av arter och av ekosystemets produktionsförmåga måste framhävas. Skogsvårdslagens portalparagraf bör ha följande lydelse: Skogsmark med därpå växande skog är en tillgång som skall skyddas, vårdas och skötas så, att den varaktigt ger människor, djur och växter en god miljö och en med hänsyn till markens produktionsförmåga och övriga allmänna intressen hög avkastning av virke och andra nyttigheter. Den är tillgänglig för alla enligt allemansrätten". 1 jordbrukslagstiftningens portalparagraf bör framgå att åkermarken är en naturresurs som skall användas så att den ger största möjliga samhällsnytta som den långsiktiga produktionsförmågan upprätthålls. Lagen om hushållning med naturresurser skall tillämpas Enligt lagen om hushållning med naturresurser skall Marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt., användas så att en från ekologisk och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning främjas. Detta gäller dock inte jord- och skogsbruket vars lagstiftning inte är underordnad naturresurslagens hushållningsaspekter. Detta innebär att de areella näringarna inte heller aktivt behöver verka för att skydda värdefull natur. Vi menar att jordbruks- och skogsvårdslagstiftningen skall inordnas under naturresurslagstiftningen så att de areella näringarna får en lagstadgad skyldighet att ta hänsyn till värdefull och ekologiskt känslig natur. Sorn en kompensation för den starka inriktningen på virkesproduktion i skogsvårdslagen infördes 21 §. I denna paragraf föreskrivs närmare den "hänsyn till naturvårdens intressen" som SVL stadgar om i sin 1 §. Men att pågående markanvändning avsevärt försvåras dvs. som går ut över det marginella. kan dock inte krävas. De utvärderingar som gjorts visar att 21 § efterlevs mycket dåligt. Det finns dock lokalt positiva exempel. Satsningar på utbildning av skogsfolk kan förbättra efterlevnaden, men än återstår mycket. Vi föreslår att en utvärdering av efterlevnaden görs efter en utbildningssatsning. Har då fortfarande inte efterlevnaden förbättrats bör lagen skärpas. De utglesade trädkronor vi ser alltmer i stora delar av visar att träden mår dåligt. Det kan bero på torka, vind, kyla eller andra påfrestningar, men är också i betydande grad försurningsskador. Skogsmarkens förmåga att behålla viktiga näringsämnen minskar. Förråden av för träden livsviktiga ämnen som kalium, kalcium och magnesium har minskat med . En annan effekt av försurningen är att halterna av aluminium och tungmetaller har ökat kraftigt i markvätskan. Vi har satsat på att stoppa försurningen av våra sjöar. sker kalkningen av våra sjöar dels ifrån luften och dels direkt i sjöar och vattendrag. Alltfler forskare anser att dessa teknikers hastiga höjning av vattnets pH kan slå ut viss flora och fauna i vattnet. För att motverka försurningen i mark och vat ten bör kalken istället spridas i skogsmark och på i sjöarnas tillrinningsområden. Vi vill därför stärka storskaliga försökskalkning med 16 milj.kronor /91. inslag av myrar, sumpskogar och andra våtmarker är en förutsättning för många av skogslandskapets arter. Våtmarkerna fungerar exempelvis som födoproducenter för många av skogens fåglar och är också viktiga för älg och annat skogsvik. Dikningen av myrmark för skogsproduktion har mer än tredubblats och stimulerats med statliga bidrag. målsättning är att sumpskog ska dikas . Dikning av denna omfattning skulle innebära en kraftig biologisk utarmning av landskapet, i all synnerhet som de ekonomiskt intressanta dikningsobjekten inte är jämnt fördelade över landet. Det är framför allt näringsrika våtmarker i som kommer ifråga. Dikningsföretag kräver numera tillstånd, vilket skapat ökade möjligheter att styra verksamheten. Det dåliga kunskapläget vad gäller naturvärden och sumpskogens omfattning och betydelse gör att situationen inte är under kontroll. Ingen minskning har skett pga tillståndsprövningen. En tredjedel av dikningen görs också utan att tillstånd sökts. Skyddsdikning i samband med avverkning är inte tillståndspliktig. Efter en avverkning kan det vara svårt att avgöra om det var riktigt eller ej att klassa ett dikningsföretag som skyddsdikning. Vi anser att skogstyrelsens mål för dikningen måste justeras avsevärt. Nydikning av våtmarker i bör tillåtas i bara mycket begränsad omfattning. Länsvisa mål för sumpskogs- och myrmarksarealerna bör sättas upp. Reglerna för tillståndsgivning bör skärpas, så att även större skyddsdikningar blir tillståndspliktiga. Den sumpskogsinventering som skall göras, bör vara inriktad på att skydda sumpskogen. Den omfattande planteringen av den nordamerikanska tallen contorta i delar av och har lokalt regionalt inneburit en mycket radikal omvandling av skogslandskapet. Vilka effekter det får på skogens växt- och djurliv vet vi ännu mycket lite om. Det har konstaterats att contortatallen - tvärtemot vad som påstods när arten introducerades i - sätter frö och sprider sig spontant även i vårt land. Det finns alltså risk för en okontrollerad spridning av detta trädslag i vårt land. har också konstaterats att contortabestånd drabbats av svåra svampangrepp. Vpk menar att satsningen på contorta är ett oacceptabelt risktagande med skogen, både som naturmiljö och som virkesproducent. Fortsatt plantering av contorta måste förbjudas. Eftersom en proposition om fjällnära skog är förestående återkommer vi till detta . Men vi står kvar vi vår ståndpunkt om skydd för den fjällnära skogen. Bidrag till byggande av skogsbilvägar är skogsbilvägssystemet i hög grad utbyggt och en hel del av de nya vägarna anläggs i det fjällnära området. Vi förslår här att en utredning tillsätts för att se över bidragssystemet. En möjlig väg att gå är möjligen att slopa bidraget och istället låta skogsbrukarna göra direktavdrag för vägkostnaden. Det s k 5:3 bidraget infördes under de borgerliga regeringsåren. Syftet var att skogar med mindre virkesvärde skulle elimineras. Till detta bidrar staten med ca. 100 milj. kr. Totalt har nära betalats ut. /90 är lövbiotoper och fjällnära skogar undantagna från bidraget. Fram till dess avverkades många ur naturvårdssynpunkt värdefulla bestånd. avverkas biandbestånd (lövträd) som "trashuggna skogar. Det har också visat sig att hotade barrskogsarter går till spillo. Vi tycker därför att det är lika bra att ta steget fullt ut och slopa 5:3 bidraget innan fler misstag ur naturvårdssynpunkt begås. Vi föreslår också att 5 § punkt 3 slopas i sin helhet. Sorn en stimulans till de markägare som av naturvårdsintresse vill skydda små biotoper förslår vi att dessa små biotoper undantas från skogsvårdsavgiften. /90 höjdes anslaget till "för naturvård från 40 till 100 milj. kr. Det var en glädjande höjning. Trots intensifieringen medger dagens anslag inte en högre takt i reservatsarbetet än att ungefär 5 000 ha avsätts som naturreservat . Ambitionen bör vara att avsätta av den produktiva skogsarealen nedanför fjällskogarna som reservat. Med nuvarande takt kommer detta att ta . har lyckats förhandla till sig kontrakt med de stora bolagen i en omfattning som slår alla tidigare noteringar. Genom centrala förhandlingar med de stora skogsbolagen har bl.a. ett antal urskogar frigjorts. Dessa kommer tillsammans att kosta 172 milj. kr. om köpet genomförs . anslag räcker inte för dessa inköp. Det betyder att pengar måste tas från kommande års anslag i en omfattning, som blockerar inköp av andra viktiga objekt. får staten ligga och betala ränta på kontrakterade objekt och irritation uppstår hos tidigare svårförhandlade skogsägare. Vi förslår därför att ordinarie anslag höjs med 20 milj. kr. och att ett engångsanslag beviljas på 100 milj. kr. Eftersläpningen vad gäller vården av naturreservaten blir större . Vi ansluter oss här till bedömning och föreslår en resursförstärkning utöver budget med 26 milj. kr. Vi föreslår också att skötseln i högre grad överlåts på närboende jord- och skogsbrukare, som därigenom kan få ytterligare en möjlighet till försörjning. har 1,31,4 milj, hektar skogsmark gödslats. Skogsbruket ser här en möjlighet att öka produktionen, tyvärr utan att ta hänsyn till den negativa effekt detta har på artsammansättningen i skogen. Vi föreslår ett stopp för kvävegödslingen . Bygg ut fauna- och floraregistren 1 flera län har uppgifter om lokaler för sällsynta växt- och djurarter samlats in och ställts till skogsvårdsorganisationens förfogande. Dessa så kallade fauna- och/eller floravårdsregister har i några fall sammanställts huvusakligen genom ideella initiativ, av ornitologer eller naturvårdsorganisationer. 1 andra fall har länsstyrelserna haft huvudansvaret. Kunskapen om förekomsten av hotade eller sällsynta arter åren förutsättning för att hänsyn ska kunna tas vid plantering och genomförande av olika skogsbruksåtgärder. Fauna- och floravårdsregister måste därför byggas ut i alla län. Metoderna för förmedling av information av detta slag mellan länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna måste utvecklas och skogsvårdsstyrelsernas personal måste tränas i att använda registren i sin verksamhet. Särskilda resurser bör tilldelas länsstyrelserna och skogsstyrelserna för detta ändamål. Motsvarande register kan behövas även för andra naturtyper och annan markanvändning, till exempel inom jordbruket. Förändringen inom skogsarbetet är stark . Allt fler skogsarbetare är egenföretagare, entreprenörer, som hyrs in av enskilda och skogsbolag. Dessa får ofta ingen utbildning i varsamhet och omtänksamhet om naturen. Dessutom är de pressade av hårda avtalsvillkor, som gör det svårt att hinna med sådan varsamhet. Vi föreslår att varje entreprenör skall genomgå en utbildning om naturvård i skogen, som leder fram till en naturvårdslegitimation. Vi föreslår att får till uppgift att utforma en sådan utbildning. Vård av hotade arter Människans exploatering av naturen har lett till en utarmning av flora och fauna. Det gäller såväl internationellt som inom . 2 000 större djurarter på gränsen till utrotning. Det bästa sättet att bevara djur- och växtarter är naturligtvis att bevara den livsmiljö de behöver. För att nå dit krävs ett nytt synsätt inom hela samhället. Det krävs att människan anpassar sig till naturen i stället för att söka anpassa naturen till sig. SNV begär /91 7 . för vård av hotade arter. Vi föreslår att beviljas . för detta ändamål. Vilket är 6 000 000 mer än regeringen föreslår. I detta anslag skall ingå stöd till ark - med . Även om det långsiktiga målet är en ny naturvårdsstrategi så behövs det på kort sikt akuta insatser för att rädda vissa hotade arter. På ark söker man genom kontrollerad avelsverksamhet att rädda och bevara utrotningshotade djur. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om synen på naturvården internationellt, 2. att hos regeringen begär förslag till en ändring av portalparagraferna i skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark i enlighet med vad som anförts i motionen i syfte att beskriva skogen och jordbruksmarken som mångsidiga naturresurser, [att hos regeringen begär förslag om att skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark inordnas under lagen om hushållning med naturresurser,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt övervakning av utnyttjandet av 21 § skogsvårdslagen, 4. att för /91 anslår . utöver regeringens förslag eller således . till storskaliga försökskalkningar på skogsmark /91, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående skogsdikning och sumpskogsinventering, 6. att beslutar förbjuda fortsatt plantering av contorta. 7. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över bidraget till skogsbilvägar enligt de riktlinjer som anges i motionen, 8. att beslutar slopa 5 § punkt 3 i skogsvårdslagen, 9. att beslutar avslå det bidrag som benämns skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd m.m. i proposition 1989/90:100 bil. [att hos regeringen begär att små biotoper undantas från skogsvårdsavgiften,:] 10. att till för /91 anslår . utöver regeringens förslag för inköp av för naturvårdsändamål", varav . är ett engångsanslag, 11. att till för /91 anslår . utöver regeringens förslag till "Vård av naturvårdsobjekt. 12. att beslutar att förbjuda kvävegödsling av skogen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fauna- och floraregister, 14. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utforma en utbildning i naturkunskap i enlighet med vad i motionen anförts, 15. att till för /91 anslår . utöver regeringens förslag för vård av hotade arter i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90:Bo556 - 1989/90:Sk443