mot · GD02Sk113 · 1990-05-02 00:00:00 — Från sida kan vi acceptera den ändrade beräkningsgrunden för mervärdeskatten. Enligt vår mening är det motiverat för att begränsa de sociala negativa effekterna att ha en lägre skatt på mat och boende. Några bärande skäl mot en sådan differentiering anför inte föredraganden. På livsmedelsområdet finns t.ex. inom EG skilda skattesatser och de harmoniseringssträvanden, som i andra sammanhang förespråkas, borde även vara giltiga på detta område och en lägre mervärdebeskattning på detta område kunna medges. Vi anser således att differentieringen inom mervärdebeskattningen bör bibehållas och möjlighet till reducering av skatt helt eller delvis finnas kvar. I likhet med vad som gäller på vissa områden bör, vid sidan av möjligheten att helt undanta ett område från skatteplikt, en reducering av mervärdeskatten till av saluvärde inklusive andra skatter än moms (beskattningsvärdet) kunna ske. Vårt förslag innebär att nuvarande skatteuttag således kan vara 0,12,87 eller och förslaget till mervärdeskattelag ändras i enlighet härmed. Enligt vår mening måste beskattningen avseende nödvändighetsvaror på livsmedelsområdet som basmat och vatten ha en låg beskattning. Regeringen vill behålla den höga matskatten som punktbeskattningen på t ex choklad och läsk föreslås slopad, dvs. för områden där det är angeläget att undvika konsumtionsstimulans. har tidigare föreslagit att mervärdeskatten på basmat sänks till som ett led att hålla en låg beskattning på nödvändig konsumtion. En sänkt matmoms innebär att inflationstrycket minskar. En different^ råd moms är dessutom det normala förhållandet i . En i genomförd differentiering av mervärdeskatten är också i linje med de harmoniseringssträvanden som pågår inom EG. Sänkt matmoms har vidare klart positiva effekter ur fördelningssynpunkt. Några tekniska och administrativa skäl kan heller inte längre anföras och handeln har dessutom klargjort att en differentiering av momssatserna går att hantera. Vi föreslår mot denna bakgrund och i anledning av proposition 1989/90:111 att ett principbeslut fattas om att mervärdeskatten på basmat skall sänkas till . Ett detaljförslag bör därefter utarbetas med sikte på att sänkningen skall kunna genomföras . Sänkningen av momsen på basmat kan beräknas medföra en minskad intäkt för staten i storleksordningen 4 miljarder. Under förutsättning att vårt förslag om sänkt moms på basmat vinner gehör kan vi acceptera att nuvarande livsmedelssubventioner tas bort. I annat fall bör livsmedelssubventionerna finnas kvar i nuvarande omfattning. - Serverings- och hotelltjänster I konsekvens med våra ställningstaganden på livsmedelsområdet och våra tidigare förslag vad avser serverings- och hotelltjänster bör mervärdeskatt på sådana tjänster utgå , vilket bl.a., såsom ovan framhållits, är av stor betydelse för turistnäringen. - Uttagsbeskattning av serveringstjänster I propositionen föreslås att uttagsbeskattningen för serveringstjänster också utvidgas till att omfatta subventionerad kost som tillhandahålls i annat än serveringsrörelse. Vi anser att denna uttagsbeskattning bör ske enligt samma grunder som serveringstjänster i övrigt och således utgå . De principiella utgångspunkter som redovisats innebär att betydande förändringar måste ske i propositionens förslag på fastighetsområdet. gällande bestämmelser innebär att beskattningsvärdet för tjänster avseende byggnads- och anläggningsentreprenad eller annan tjänst som avser fastighet reduceras till av vederlaget. För vissa andra tjänster, bl.a. markarbeten och byggkonsulttjänster, utgår moms , den s.k. anläggningsmomsen om . Propositionens förslag om slopade reduceringsregler och införande av full byggmoms kan inte accepteras. Enligt vår mening bör tillhandahållande av produkter och tjänster i samband med boende och byggnadsverksamhet beläggas med skatteplikt motsvarande av beskattningsvärdet. Vårt förslag innebär att mervärdeskatt utgår för samtliga tjänster med anknytning till byggande och boende. Det innebär att även i fortsättningen tjänster avseende byggnads- och anläggningsentreprenad eller annan tjänst som avser fastighet beskattas på samma sätt som . För de tjänster, där moms utgått , föreslås ett höjt skatteuttag till , d.v.s. möjligheten till reducering av momsen till av beskattningsvärdet för vissa anläggningsarbeten m.m. slopas. Vårt förslag innebär vidare att moms i fortsättningen bör utgå för tillhandahållande av vatten och avloppsrening samt sophämtning, och beslut om införande av full moms på dessa tjänster rivas upp. Vi kan vidare acceptera att skatteplikt införs för samtliga tjänster avseende fastighetsskötsel respektive en uttagsbeskattning av vissa fastighetsarbeten i egen regi i enlighet med propositionens förslag, men att skatteuttaget begränsas till . Uthyrning av fastighet bör även i fortsättningen undantas från skatteplikt i likhet med vad som föreslås i propositionen. Regeringens förslag om höjd byggmoms och den utvidgade skatteplikten när det gäller olika fastighetstjänster skulle, tillsammans med de förändringar som föreslås i fastighetsskatteuttaget i proposition 1989/90:110, förväntas medföra väsentligt höjda bygg- och boendekostnader. Kalkyler pekar på kostnadshöjningar för boendet på i nyproduktionen. Med vårt förslag sänks kostnadsökningen inom byggsektorn i betydande grad vilket, tillsammans med nedan föreslagna förändringar i energibeskattningen, medför att ökningen av boendekostnaderna för enskilda hushåll blir avsevärt lägre i jämförelse med regeringens och förslag. Detta innebär att såväl behovet av att kompensera utsatta grupper med bidrag som belastningen på statsbudgeten av stödet inom ramen för bostadsfinansieringssystemet minskar. Vi utvecklar dessa frågor närmare i vår partimotion om inkomstbeskattningen samt i en särskild motion i anledning av prop 1989/90:144 om räntebidrag och bostadsfrågor för m.m., där bl.a. redovisats att våra förslag sammantaget innebär en lägre hyra för en normal lägenhet på 125 - . Propositionens förslag i dessa hänseenden innebär bl.a. att tjänster avseende personbefordran inom landet momsbeläggs. Enligt vår mening innebär detta förslag att den kollektiva trafiken får kraftigt försämrade konkurrensförhållanden gentemot privatbilismen. Med hänsyn till att moms på energi enligt vårt förslag ej bör utgå och bensin enbart belastas med punktskatt och koldioxidskatt, bör även persontransporter med kollektiva färdmedel undantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen. Vår bedömning är dessutom att den kostnadsökning som en momsbeläggning innebär, oavsett bensinkostnader m.m., skulle medföra att resandefrekvensen för kollektivtrafiken med tåg och buss kraftigt kommer att minska med betydande risker för att kommuner och landsting tvingas bidra med skattemedel för att täcka ett allt större underskott i kollektivtrafiken. Det är således tveksamt om den intäktsökning som regeringen bedömer att momsbeläggningen av tjänster för personbefordran skall ge staten är realistisk. Förslaget tvingar sannolikt fram betydande omföringar av skattemedel och det kan med fog ifrågasättas om det i realiteten blir någon nettointäkt överhuvudtaget. Mot bakgrund av att regeringens och förslag i dessa hänseenden strider mot såväl fastlagda energi- och miljömål som samhällets trafikpolitiska målsättningar bör propositionens förslag avslås i denna del och personbefordran med kollektiva transportmedel även i fortsättningen undantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen. skatter (KIS) föreslog med reservation från representant i kommittén att all verksamhet på kultur- och nöjesområdet inklusive idrott skall bli skattepliktig. Propositionens förslag innebär dock att betydande delar av den kulturella verksamheten undantas från skatteplikt enligt ML. Detta är tillfredsställande. Skatteplikt föreslås dock i fortsättningen för bl.a. cirkusföreställningar, danstillställningar och restaurangunderhållning samt för sport- och idrottsevenemang. Enligt vår uppfattning kommer den föreslagna utformningen av skatteplikten enligt mervärdeskattelagen vad beträffar kultur och nöjen att innebära betydande avgränsningsproblem beträffande vilka kulturella aktiviteter som är skattepliktiga eller inte. T.ex. är operaföreställningar momsbefriade medan konserter och cirkusföreställningar är skattepliktiga enligt mervärdeskattelagen. Föredraganden framhåller vidare i propositionen vikten av att uppmärksamma de effekter som den utvidgade skatteplikten kan få för idrottsrörelsen och andra folkrörelser. En utvidgad skatteplikt enligt mervärdeskattelagen kan få till följd att aktiviteterna inom t.ex. idrottsföreningar kraftigt minskar bl.a. till följd av att föreningarna tvingas ägna sig åt byråkratisk verksamhet istället för den verksamhet de är bildade för. En sådan utveckling skulle med stor sannolikhet medföra betydande nackdelar för samhället och väsentligt överstiga de eventuella fördelar de begränsade merintäkter på detta område den utvidgade skatteplikten medför för staten. Totalt beräknas propositionens förslag inbringa ca 100 milj.kr. Mot denna bakgrund kan den utvidgade skatteplikten för kultur och nöjen inklusive idrott starkt ifrågasättas och vi föreslår att hela denna sektor skall undantas från skatteplikt enligt ML samt att proposition 1989/90:111 avslås i denna del. Propositionens förslag på detta område innebär att skatteplikt införs för alla personliga tjänster utom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Vi förutsätter att folkbildande verksamhet, t ex studiecirklar, innefattas i undantaget från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen. Beträffande sjukvård och tandvård omfattar undantaget från skatteplikt endast sådan vård som kan berättiga till sjukvårdsersättning enligt lagen om allmän försäkring och vård som tillhandahålls av någon med särskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården. Enligt vår uppfattning är det orimligt att den vård som lämnas i form av alternativ medicinsk eller privat vård skall bli föremål för momsbeskattning. Vi anser att tillhandahållande av tjänster från utövare av alternativmedicinsk vård, vilka är medlemmar i en organisation med anslutningskrav som garanterar utövarens kvalifikationer och kompetens, skall undantas från skatteplikt och mervärdeskattelagen ändras i enlighet härmed. Enligt propositionen skall uthyrning av arbetskraft omfattas av skatteplikten. Vi delar denna uppfattning. Vi finner dock föredragandens argumentering något märklig i sammanhanget. I propositionen konstateras nämligen att skatteplikt alltid skall föreligga, oavsett om uthyrningen är tillåten eller inte (proposition 1989/90:111 sid 112). Enligt vår uppfattning bör otillåten verksamhet snarare åtföljas av sanktioner i form av böter eller fängelse. Skattemyndigheternas uppgift i sammanhanget borde snarare vara att anmäla otillåten verksamhet till åtal, om man får kännedom om en sådan, än att beskatta den. Vi ser från sida fram emot en redovisning av huruvida skatteplikt för otillåten verksamhet bygger på socialistiska eller liberala principer samt vilka övriga otillåtna verksamheter som regeringen avser att beskatta. Vi föreslår att hos regeringen hemställer om en sådan redovisning. Det är enligt vår mening väsentligt att breddningen av mervärdeskatten sker på ett sådant sätt att verksamheter som både bedrivs i privat och offentlig regi har likvärdiga konkurrensvillkor. Det är därför väsentligt att beskattningen är konkurrensneutral. Innebörden av propositionens skrivningar är emellertid mycket oklara och de förslag som läggs under detta avsnitt behöver förtydligas. I vissa delar torde förslagen också innebära en ökad rundgång såsom det statsbidrag som föreslås utgå till kommunerna för mervärdeskatt som indirekt belastar kommunerna vid upphandling från näringsidkare som inte är skattskyldiga. Förslagen skall också ställas i relation till vårt förslag om bibehållna reduceringsregler för mervärdeskatten och de konsekvenser dessa får. Vi kan dock dela de intentioner som föredraganden av allt att döma har. Det är dock väsentligt att noga följa upp att kommuner och landsting får avsedd kompensation för den utvidgade skatteplikten enligt mervärdeskattelagen. Vad som här har anförts bör ges regeringen till känna. Kommmittén för indirekta skatter (KIS) utredde bl.a. möjligheterna till ett system där varuimport för vissa skattskyldiga inte skall beskattas. sig i princip positiv till en sådan förändring, men ansåg att införandet borde avvakta tills tulldatasystemet tagits i full drift samt vissa kontrollproblem lösts m.m. Föredraganden delar kommitténs uppfattning att det inte är lämpligt att nu slopa införselbeskattningen av varor för vissa mervärdeskatteskyldiga. Den nuvarande ordningen innebär att importören erlägger mervärdeskatt till i samband med import av varor. Denna skatt utlöser direkt en avdragsgill ingående mervärdeskatt hos importören. Det till tullen inbetalade beloppet utlöser således automatiskt ett krav hos skattemyndigheten. Vi anser att KIS lämnat tillräckligt underlag för att införselbeskattning omgående slopas för hos skatteförvaltningen momsregistrerade skattskyldiga som är registrerade som kreditimportörer hos . En betydande samhällsekonomisk vinst kan åstadkommas genom en sådan åtgärd. kan använda en del av sin personal på ett betydligt effektivare sätt och näringslivet skulle göra mycket stora administrativa vinster. De ofta förekommande bekymren med tulltillägg skulle elimineras. Detta bör ges regeringen till känna. har tidigare föreslagit att alkohol- och tobaksskatten skall höjas . har sedermera beslutat om en höjning . Vi föreslår mot denna bakgrund en ytterligare höjning av skattesatserna. Detta ger en intäkt till statskassan med . I propositionen föreslås att den särskilda varuskatten för kemisk-tekniska preparat, choklad och konfektyrer, dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten, videoskatten, kassettskatten, stämpelskatten vid förvärv av skepp slopas samt att den särskilda omsättningsskatten på vissa värdepapper halveras. Enligt vår mening kan inte någon av de varor för vilka skatten föreslås slopas anses tillhöra nödvändig konsumtion som behöver premieras. Det är enligt vår uppfattning angeläget att undvika en konsumtionsstimulans på dessa områden. Därför bör den särskilda varuskatten, dryckesskatten, kassett- och videoskatten. Stämpelskatten vid förvärv av skepp bör även bibehållas. Propositionen bör således avslås i denna del. Beträffande skatten på omsättning av vissa värdepapper har vi från sida i annat sammanhang föreslagit att den helt skall avskaffas. En sådan åtgärd medför enligt vår bedömning att en större del av värdepappershandel kommer att ske inom landets gränser. Detta medför en mer effektiv kapitalmarknad och minskat valutautflöde med minskat tryck på penningpolitiken som följd. En ökad handel medför också att statens intäkter ökar netto. Vi bedömer att i vart fall kommer inte någon belastning att uppstå på statsbudgeten genom omsättningskattens avskaffande. Regeringens bedömning är att halveringen av omsättningskatten på värdepapper innebär ett intäktsbortfall på 800 milj.kr. Detta bortfall avses finansierat med skärpningar av beskattningen av juridiska personer. Från sida accepterar vi propositionens förslag i denna del, vilket med för att intäkten till staten genom dessa skärpningar ökar med 2,0 miljarder eftersom omsättningsskattens slopande inte bedöms innebära något intäktsbortfall. Den grundläggande målsättningen för den av beslutade energipolitiken är En successiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. En annan viktig målsättning är effektivare energianvändning och minskat oljeberoende. Från sida har vi senast redovisat vår syn på energipolitikens inriktning i en partimotion till innevarande (mot 1989/90:N446). I motionen redovisade vi bl.a. även de riktlinjer som bör gälla för utformningen av den framtida energibeskattningen. Vi framhöll bl.a. att en miljöanpassad och framtidsinriktad energibeskattning innebär att miljövänlig och förnybar energi gynnas på bekostnad av miljöförstörande importerade energislag. Vidare att en överföring av skattebelastningen bör ske från arbetskraft till energi och råvaror inom ramen för ett oförändrat skattetryck. En sådan omläggning av skatteuttaget skapar incitament för hushållning med våra naturresurser och stimulerar till ökande sysselsättning. Detta innebär att vi förordar en konsekvent övergång till att skatter/avgifter på el och värme tas ut i produktionsledet för att stimulera till effektivisering och begränsning av utsläpp i produktion, distribution och konsumtionsled. Huvuddragen i det skattesystem som vi föreslagit skall införas är följande: Energi skall inte vara momsbelagd utan skatte- och avgiftsuttaget på energi skall bygga på miljöanpassad punktbeskattning, kombinerat med miljöavgifter och en koldioxidskatt på /kg CO2 som gynnar effektiviseringar och användningen av inhemsk förnybar miljövänlig energi. Belastningen på olika energislag måste därefter anpassas efter vilka möjliga alternativ som står till buds. Nuvarande konsumtionsbeskattning av el slopas och ersätts av vattenkraftsskatt, uranskatt och lika beskattning och avgifter på bränslen oavsett om de används för värme eller elproduktion. Tekniskt bör skatten tas ut i produktionsledet vad avser producerad el. Avgifter införs på utsläpp av svavel och kväve i samband med förbränning. Ingen reducering av punktbeskattningen på bensin. Därutöver läggs koldioxidskatt på bensin. Biobränslen, vindkraft, vågkraft och solenergi skall vara skattefria. Den koldioxidavgift, vilken uttas i samband med elproduktion, återbetalas till producenterna, men med lika belopp per kWh till all el som har producerats med bränsle, med undantag för kärnkraftsproducerad el. Den energiintensiva industrins nedsättning av energiskatt och koldioxidavgift utformas så att den ökar lönsamheten vid effektivare ener- gianvändning. Vi återkommer till dessa frågor i delar som aktualiseras av prop 1989/90:111. Vi vill dock understryka att reformeringen av energibeskattningen i sin helhet borde ha skett i samband med att energipolitiken i övrigt behandlas. Vi vill även inledningsvis understryka att hotet mot miljön blir allt mer påtagligt. Det finns därför starka skäl att optimalt utnyttja ekonomiska styrmedel för att skydda och förbättra vår miljö. Optimal effekt av dessa styrmedel kan inte nås utan att varje led i produktionen och konsumtionen ges ekonomiska motiv att begränsa den negativa miljöpåverkan som aktuell verksamhet kan ha. Det är bl.a. av denna anledning vi föreslår en konsekvent övergång till skatter/avgifter i produktionsledet för att stimulera till effektivisering och begränsning av utsläpp i produktion, distribution och konsumtionsled. Vi vill även i detta sammanhang hänvisa till de förslag vi lägger i anledning av prop 1989/90:141 om vissa ekonomiska styrmedel för miljöpolitiken m.m., där miljöavgifter på kväveoxidutsläpp m.m. behandlas. Avskaffande av mervärdeskatten på energi I enlighet med vad som ovan anförts bör beslut om införande av mervärdeskatt på energi rivas upp och energiområdet undantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen från . Därest detta förslag inte vinner gehör bör dock i enlighet med våra tidigare förslag biobränslen undantas och någon skattskyldighet enligt ML för fjärrvärme ej införas . Koldioxidskatt på vissa bränslen m.m. I propositionen föreslås att en koldioxidskatt införs på kol, fotogen, olja, naturgas, gasol och bensin. Någon koldioxidskatt skall inte tas ut på biobränslen, avfall, torv samt metanol och etanol. Koldioxidskatten föreslås motsvara per kg utsläppt koldioxid, vilket motsvarar en skatt på oljeprodukter på /m3, kol /ton, naturgas /l , gasol som används för drift av motorfordon med /l, för gasol som används för annat ändamål än drift av motorfordon /ton samt för bensin med /l. Vidare föreslås att den särskilda skatten för oljeprodukter, kol och bensin slopas och omvandlas till allmän energiskatt resp bensinskatt. Den allmänna energiskatten på kol, fotogen, olja, naturgas och gasol reduceras . Bensinskatten föreslås utgå med /l för blyfri bensin respektive /l för blyad bensin exklusive moms och koldioxidskatt. Vi ansluter oss till propositionens förslag vad avser nivån på koldioxidskatten - /kg samt halveringen av energiskatten på bränslen exklusive bensin. Skatten på bensin bör, exklusive de /l som koldioxidskatten motsvarar, utgå vid en oreducerad punktbeskattning med en skatteskillnad på /l och utgå med /l för blyfri bensin respektive /l. Den totala skattebelastningen för bensin med vårt förslag blir då /l för blyfri bensin resp. /l. Koldioxidskatt bör därutöver utgå på motoralkoholer ba serade på fossila bränslen men ej på motoralkoholer producerade på biobränslen. I propositionen föreslås vidare att en kodioxidskatt tas ut på inrikes flygtrafik som motsvarar per kg förbrukat flygbränsle eller /l. Flygbränsle belastas inte såsom andra fossila bränslen med någon punktskatt i form av allmän energiskatt. Vi anser att även på flygbränslen bör finnas en punktskatt på motsvarande sätt som för t ex bensin. Vi föreslår därför att en sådan tas ut med motsvarande /kg förbrukat flygbränsle utöver koldioxidskatten. Enligt vår mening bör skatten på el tas ut i produktionsledet enligt samma principer som gäller för den särskilda vattenkraftsskatt som tas ut resp. de /kWh som tas ut på kärnkraftsproducerad el. Vi föreslår att en elproduktionsskatt på /kWh införs, som elskatten i användarledet avskaffas. Den totala skattebelastningen för hushåll blir då 2 - /kWh lägre jämfört med nuvarande elbeskattning inklusive moms. Skattefrihet för avkopplingsbar el skall inte medges. Skattefrihet för el producerad av biobränslen, vind, sol etc. medges. Detta innebär att dessa energislag får en kraftigt stärkt konkurrenskraft. Med vår utformning av elproduktionsbeskattning behövs inte något särskilt stödsystem för biobränslebaserad elproduktion m.m. enligt MIA:s förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Propositionens förslag innebär vidare att elproduktionen inte heller skall belastas med koldioxidskatt. Ej heller skall spillvärme vid kondenskraftproduktion beskattas. Vi anser att en lika beskattning av bränslen måste ske oavsett om de utnyttjas för produktion av el eller värme. En av de största bristerna i nuvarande energiskattesystem är att energiskatten får dras av när bränslen används för elproduktion. KIS förslag om införande av s.k. spillvärmebeskattning var därför ett steg i rätt riktning och det är beklagligt att föredraganden följer och föreslår att nuvarande avdragsregler bibehålls. Vi anser att en koldioxidavgift skall tas ut när fossila bränslen används för elproduktion enligt det förslag som representant i lagt. Detta bör ges regeringen till känna. I propositionen föreslås att skatt skall erläggas på svavel i kolbränsle, torvbränsle och olja med per kg svavel resp. /m3 olja för varje tiondels viktprocent svavel i oljan. Vi ansluter oss till detta förslag. Nedsättningsregler för den energiintensiva industrin I propositionen föreslås att koldioxidskatten på andra bränslen än bensin skall ingå i underlaget för industrins nedsättning av skatt på energi. Vi kan acceptera att koldioxidskatten får ingå i underlaget för beräkningen av nedsättningen. Vi föreslår dock ändring av gällande regler enligt följande: Nuvarande regler innebär att en generell nedsättning av energiskatterna till en viss procent av produktionsvärdet medges. Vi föreslår i stället att en annan modell införs som innebär att den energiintensiva industrin betalar en viss procent av de skatter/avgifter som beräknas ingå i energipriserna, den s.k. växthusmodellen. Procenttalet fastställs branschvis. Reduceringen av skatte/avgiftsbetalningen sker genom återbetalning grundad på redovisad energiförbrukning. För återbetalningsrätt sätts ett tak som beräknas motsvara av för branschen normal energiförbrukning.