mot · GD02U631 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U631 av () Folkomröstning om framtid Den kinesiska demokratirörelsen, vars öppna verksamhet i hemlandet krossades vid massakern på Den , har förutom krav på frihet och demokrati i också tagit ställning i frågan om ställning. I det program demokratiskt antog i heter det: demokratiskt gör en djupgående självkritik för den försummelse som de demokratiska krafterna i visat gentemot det tibetanska folkets kamp för demokrati och självstyrelse. Det anser att den tibetanska frågan, i likhet med andra nationella frågor, endast kan lösas på grundval av mänskliga rättigheter, legalitet, frihet och demokrati. moderna historia är historien om en kamp för självständighet gentemot kinesisk överhöghet och dominans. Sedan 1912 förklarat sig fritt från följde flera årtionden av självständighet. Vid olika tillfällen försökte skilda kinesiska regimer återta herraväldet, men tibetanerna lyckades hålla stånd och bevara sin frihet. fick diplomatisk representation i , vilket alltså var ett erkännande av suveränitet. efter det kommunistiska maktövertagandet i inledde den kinesiska armén ett anfall mot . Trupperna nådde 1951. Därefter har varit ett kinesiskt lydrike. En provins har införlivats med . Graden av självständighet för det tibetanska folket har emellertid varierat. I ett traktat som ingicks när ockupationen 1951 fullbordats garanterades tibetanerna inre självstyre. Kineserna skulle endast svara för försvars- och utrikespolitiken och inte blanda sig i t.ex. folkets religiösa liv. Kommunisterna i gjorde emellertid då och då försök att förankra kommunistiska idéer i . 1956 genomfördes en kampanj mot kloster. Kampanjen utlöste ett uppror som slogs ner genom bombning och terror. Ansträngningarna att inordna i det kommunistiska systemet intensifierades. Det ledde till en ny folklig resning 1959 som slogs ner av kinesiska trupper. I samband med den händelsen flydde landets religiösa och politiske ledare utomlands. Också många andra tibetaner flydde, främst till och . följde av skärpt förtryck med deportationer och massavrättningar. Kamanjen mot tibetanernas religion intensifierades och kloster stängdes. Under den kinesiska kulturrevolutionen försämrades tibetanernas situa- Mot. inleddes en omfattande kinesisk in- U631 vandring och viktiga delar av kultur och religion ödelädes. Perioden efter kulturrevolutionen har inneburit en viss liberalisering. Men liksom den kinesiska demokratirörelsen har slagits ner har makthavarna i inte tvekat att använda militärt våld för att stoppa självständighetssträvanden i . Omvärlden har länge varit obenägen att ta ställning för det tibetanska folkets rättigheter. Den norska beslut att tilldela kan emellertid ses som ett modigt undantag. har också reagerat mycket negativt och bl.a. hemkallat sin ambassadör i . bör i och andra internationella fora ta upp det tibetanska folkets situation. måste betraktas som ockuperat. har i praktiken accepterat den kinesiska ståndpunkten att har någon slags överhöghet över . Det är ovärdigt traditioner som förkämpe för mänskliga fri- och rättigheter, eftersom mycket tyder på att tibetanerna själva inte önskar denna situation. framtid bör avgöras genom en internationellt kontrollerad folkomröstning. bör driva det kravet, som alltså stöds av den kinesiska demokratirörelsen, i FN. Det kommer med säkerhet att utlösa en negativ reaktion från de nuvarande ledarna i . Men det bör inte få hindra att hävda de förtrycktas rätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen i internationella fora bör verka för att ställning skall avgöras genom en internationellt kontrollerad folkomröstning. gotab 99886, 1990