mot · GD02A453 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: A453 av m.fl. (c) Arbetsmiljön Den psykiska och fysiska stressen i arbetslivet var en central utgångspunkt i miljömotion 1962. Problembilden kvarstår än . Uppenbart har den allmänna utvecklingen i en rad avseenden sprungit ifrån utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Mycket har gjorts för att få bort dåliga arbetsmiljöer. Den tekniska utvecklingen har förbättrat många jobb. Ökade kunskaper och större medvetenhet hos den enskilde har betytt en hel del. De fackliga organisationernas engagemang i arbetsmiljöarbetet ger en styrka för konkreta insatser på enskilda arbetsplatser och i den konkreta situationen. Antalet människor som skadas i arbetet har ökat starkt . Ökningen gäller olika slag av sjukdomar som förorsakas av arbetet. Olycksfrekvensen har däremot kunnat hållas på en i stort sett oförändrad nivå. Skadeutvecklingen har medfört en kraftig stegring både av långtidssjukskrivningarna och förtidspensioneringarna. uppgick de totala statliga kostnaderna för långvarig sjukskrivning, förtidspensioner och arbetsskadeförsäkring till ca , vilket motsvarar av bruttonationalprodukten. Arbetsskadorna leder givetvis också till svåra problem för de enskilda människor som drabbas. Dessa får ofta utstå mycket lidande och de påverkas även negativt av den isolering som bortovaro från arbetet ofta medför. För stat och kommun medför arbetsskadorna lägre skatteintäkter och för företag och andra arbetsgivare medför de olika slag av kostnader. Det finns en rad olika orsaker till dessa skador. Kemikalierna på arbetsplatserna ger problem på både kort och lång sikt. Monotona arbetsmoment ger förslitningsskador även genom arbeten som kan uppfattas som lätta. De tunga och belastningsskadorna framträder i ökad omfattning i vård- och omsorgsarbetena. Dessa arbeten har delvis också pressande psykiska förhållanden. Datautvecklingen innebär att allt fler får problem till följd av bildskärmsarbete. har i en rad motioner tagit upp frågeställningar som rör enskilda arbetsmiljöfrågor. Det gäller vård- och omsorgsarbete, bildskärmsarbete, arbete i jord och skog m.m. Sammantaget innebär dessa motioner en uppmaning till yrkesinspektionen att försöka flytta fram positionerna i sitt arbete med spetsen riktad mot de nya svåra arbetsmiljöerna. Det är bara genom en samlad kunskap och erfarenhet som det är möjligt att göra något radikalt åt arbetsskadorna. Förstärkta resurser och kunskaper är steg framåt Mot. i det förebyggande arbetet riktat mot ohälsa. måste också med kraft inriktas på bättre framtida arbetsmiljöer. Arbetsmiljöfrågorna måste inta en central roll i det internationella ekonomiska samarbetet. Utan en stabil grund i överenskommelser om arbetsmiljön riskerar man att i bransch efter bransch hamna i en situation där brister i arbetsmiljön kan bli ett konkurrensmedel. Vi kan aldrig acceptera en kortsiktig politik av detta slag. bör både i förhandlingar med EG och genom EFTA-samarbetet och i andra organ finna former som innebär att arbetsmiljösatsningar inte belastar företagens relativa konkurrenskraft. I ett nationalekonomiskt perspektiv är resultatet av arbetsmiljöinvesteringar klart positivt. Regeringen bör ges detta till känna. Vi vill i detta sammanhang också erinra om att i riksdagsmotioner tagit upp frågan om arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Vi vill för vår del förorda ett aktionsinriktat arbete med siktet inställt på de konkreta problem som finns och uppstår i arbetsmiljön. Den relativt framgångsrika kampanjen mot rökning på jobbet och i offentliga lokaler är ett viktigt exempel på framsteg i arbetsmiljöarbetet. Ett aktionsinriktat program måste, för att vara framgångsrikt, kombineras med en allmän politik som minskar miljöproblemen, begränsar förslitningsrisken och stärker den enskildes hälsa. - Kemikaliehoten i alla samhällsmiljöer måste minska - Den psyko-sociala samhällsmiljön måste i ökad utsträckning präglas av gemenskap mellan människorna och ett ömsesidigt ansvarstagande - Arbetsplatserna och arbetsredskapen måste utvecklas från varje individs situation - Samhället måste gå i spetsen för ett arbete inriktat på sunda levnadsvanor. har aktivt deltagit i skapandet av arbetsmiljöfonden. Därigenom tillförs arbetsmiljöområdet avsevärda offensiva resurser. bör därför arbetsmiljöfrågorna kunna få ett ordentligt genombrott. Vi vill i detta sammanhang peka på vikten av att medlet prioriteras till yrkesområden med hög andel skador och olycksfall. anser dessutom att vid medelsfördelningen från arbetsmiljöfonden så måste stor hänsyn tas till att framtidens arbetsplatser och arbetsmiljöer byggs ut över hela landet. Det är av utomordentligt stor vikt att moderna arbetsplatser/miljöer också blir en av faktorerna som bidrar till målsättningen Hela Landet skall Leva. Enligt vår mening måste småföretagen speciellt prioriteras i detta sammanhang. Detta bör ges regeringen till känna. Avslutningsvis vill vi framhålla att arbetsmiljöfonden kommer att bli ett av instrumenten för att skapa ett bättre arbetskraftsutbud och en bättre folkhälsa. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo 1989/90 A453 arbetsmiljöer i ett regionalt perspektiv och i småföretag. () () () () () () () () tionen anförts om inriktningen och omfattningen av yrkesinspektionens arbete, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av internationella initiativ på arbetsmiljöområdet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmiljöfondens roll i skapandet av framtidens