ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T5 · 1990-10-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:1 Säkerheten vid järnväg, tunnelbana och spårväg, m.m. De ändrade förhållanden som råder förjärnvägsdrift gör det angeläget att klaraansvarsregler skapas. Det föreliggande lagförslagetär emellertid på ett par punkter onödigttillkrånglat.AllmäntLagförslaget innehåller t.ex. bestämmelser omatt driftsorganisation för säker drift skall finnas ochatt fordon och anläggningar skall göras så att skadorförebyggs. Denna typ av bestämmelser fyller ingenfunktion. Spåranläggningar och fordon konstruerasinte medvetet för att åstadkomma skador.Enligt 24 § krävs anmälan till efterolycka med flera avlidna eller allvarligt skadadepersoner. Redan det faktum att en person avliditeller blivit allvarligt skadad borde kräva en sådananmälan.TillståndFör drift av spåranläggning fordras enligtförslaget tillstånd från . Den gamlakoncessionslagstiftningen för järnvägar upphörde1985.Det blev då möjligt att anlägga järn- och spårvägutan tillstånd från statlig myndighet och det finnsinga tecken på att denna nyvunna frihet harmissbrukats. Genom förslaget kommer t.ex. ettkommunalt beslut om en ny spårvägslinje attöverprövas av . Planprocessen ikommunerna är tillräckligt komplicerad redan mednuvarande bestämmelser, och ytterligare entillståndsmyndighet med nya möjligheter tillöverklagande skapar trassel och nya möjligheter tillmissbruk. Något motsvarande tillståndskrav fråncentral statlig myndighet finns inte på vägsidan.Det borde alltså som räcka med bara enanmälan.KlassificeringLånga och komplicerade resonemang förs ilagförslaget om uppdelning i järnväg, tunnelbanaoch spårväg. Det saknas rimliga skäl för att göra enseparat indelning för en speciell bananläggning iStockholms kommun. Redan indelningen i spårvägoch järnväg skapar problem. Så torde t.ex.Lidingöbanan ha större driftsmässig likhet medNockebybanan (som är spårväg) än medstambanorna.Uppdelningen i olika bantyper saknaregentligen betydelse utom för ordningsreglerna.Enligt förslaget skall gälla generellt tillträdesförbudför järnväg/tunnelbana utom för skyltade områden.För spårväg gäller däremot den omvända regeln.Olika regler kommer alltså att gälla för stationenvid som trafikeras av både spårväg ochtunnelbana.Liknande problem kan uppstå vid där enSL-tjänsteman får omhänderta en berusad ellerstörande person på (järnväg),men däremot inte på tunnelbanestationen.Dessa tillkrånglade bestämmelser fyller ingenfunktion, och det borde räcka om fårutfärda tillämpningsbestämmelser för de olikaanläggningarna och uppdelningen i lagtextenbegränsas till järnväg och spårväg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå propositionen,2. att hos regeringen hemställer omett nytt förslag i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Ub1 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I propositionen föreslås att ett nytt skolverkinrättas. Vidare att länsskolnämnderna avvecklasoch att vid sex länsstyrelser inrättas särskildaenheter för uppföljning, utvärdering och tillsyn påskolområdet.Skolans verksamhet är en av de viktigastehörnpelarna i vårt svenska samhälle. För ossliberaler har kunskapen därför alltid varitbetydelsefull både för individen och samhället.Behovet av att precisera skolans mål ochframförallt uppvärdera kunskapsmålet kan inte nogpoängteras.Det nya uppgift blir nu att utvecklaoch ansvara för en nationellt sammanhållen ochsamordnad uppföljning och utvärdering av skolansverksamhet.Stora förhoppningar kommer att knytas tillverket och dess möjlighet att rätta till de brister ochförhållanden som har vidlådit dagens bild av ensplittrad skola. Sålunda kommer utveckling ochutvärdering att vara nyckelfrågor för verketsframtida verksamhet.Eftersom tidigare varitlokaliserad till och av propositionen ejheller framgår att någon utlokalisering av verketvore aktuell, utgår jag ifrån att verket kommer attstanna i Stockholm.Det kan dock finnas skäl att överväga enutlokalisering. Valet av lokaliseringsort måste dåavgöras med hänsyn till förhållanden ochförutsättningar, där man kan bygga upp enverksamhet som tillgodoser samhällets krav på ettfungerande skolverk.En viktig faktor blir då enuniversitetsanknytning. Vid i utbildningen inom sektorn förundervisningsyrken länge befunnit sig i ettexpansivt skede. Ett intensivt planerings- ochutvecklingsarbete pågår. Samverkan mellan olikatraditioner inom lärarutbildningen har varit engrundläggande faktor för reformarbetet. Detbedrivs ett omfattande utvecklings- ochforskningsarbete inom , medinriktning mot skolan och dess utvärdering. Manhar utvecklat en erkänd kompetens inom skolansområde.Om man överväger att utlokalisera det nyaskolverket anser jag att skulle vara enlämplig lokaliseringsort.Vad gäller de särskilda enheter som skalltillkomma vid sex länsstyrelser i och med attlänsskolnämnderna avvecklas, utgår jag ifrån att enenhet tillkommer vid i . I Umeåfinns fortbildningsnämnd och som upphör närverksamheten inordnas i den statligaskoladministrationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt vid beslut om utlokalisering avskolverket beslutar att ny lokaliseringsort blirUmeå.
mot · GE02Ub11 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Förslaget till nytt statsbidragssystem förgrundskolan innebär att betydande förenklingaråstadkommes. Exempelvis kommer statsbidragentill , gymnasieskolan och kommunalvuxenutbildning att samordnas till ett samlatbidragbelopp till respektive kommuns skolväsende.Vi ansluter oss i princip till det framlagdaförslaget men vill peka på vissaolägenheter som kommer att uppstå förmedelstilldelningen till den kommunalavuxenutbildningen vid övergången till det nyasystemet. Vissa kommuner -- exempelvisGöteborg -- har med hänsyn till bland annat delokala arbetsmarknadsförhållandena gjortbetydande satsningar på den kommunalavuxenutbildningen. Det nya statsbidragssystemetkommer enligt vår mening inte att kunna getillräcklig kostnadstäckning för att dessa satsningarskall kunna garanteras en fortsättning.Kommunens möjligheter att fördela mer medel tillverksamheten är otillräckliga.Det är angeläget att förhindra att de inleddasatsningarna måste avbrytas direkt. Detta voresärskilt olyckligt just nu när en lågkonjunktur tycksstå för dörren. Enligt vår mening måste därför enform av övergångsbidrag utgå under förslagsvis treår så att en lämplig anpassning kan åstadkommas.Regeringen bör beakta detta behov närmedelsanvisningarna på grundval av det nyastatsbidragssystemet beräknas. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts rörande behovet avtidsbegränsade övergångsbidrag till kommunalvuxenutbildning i vissa fall.
mot · GE02Ub12 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I propositionen om ansvaret för skolan föreslårregeringen en ny beräkningsmodell för kommunalutbildning för vuxna. Ett sektorsbidrag skall ersättamerparten av dagens olika bidragsdelar.Grundtanken i statsbidragsmodellen leder till enstörre frihet för kommunerna att användaresurserna. Det är positivt, eftersom det kommeratt minska behovet av regelstyrning och därmedöka möjligheterna för ett effektivare användandeav resurserna ''ute på fältet''.Det finns emellertid ett par punkter i förslagetsom man kan känna sig tveksam till.I beräkningsmodellen skall de kommuner somhar ett särskilt behov av vuxenutbildning lyftasfram, genom att kommunernas andel av vissa ilagstiftningen särskilt prioriterade målgrupperbeaktas. De fem kriterier som skall användas förkommunal utbildning för vuxna är: dels enbehovsvariabelantalet invånare 20--, delsfyra viktningsvariablerandelen invånare ikommunen med enbart grundutbildningandelenutländska medborgareandelen arbetssökandesamtandelen 20--64-åringar perkvadratkilometer.Om den föreslagna beräkningsmodellengenomförs innebär det i flera fall dramatiskaförändringar. En del kommuner med en välutvecklad vuxenutbildning kommer att varaförlorare, medan kommuner som har ingeneller en liten andel vuxenutbildning kommer attvinna på förslaget. Detta är inte rimligt.För att motverka dessa negativa effekter avberäkningsmodellen bör statsbidragssystemet varautformat så att det i stället belönar kommuner somaktivt verkar för att rekrytera och motivera vuxnaför studier. Därför bör en form av aktivitetsgradvägas in som ett ytterligare kriterium för beräkningav statsbidraget.Kriteriet med inriktning mot kommunensarbetsmarknad är inte fullständigt. Räknas endastde anmälda arbetssökande missar manutbildningsbehoven hos den grupp vuxna som haranställning men behöver förnya sinyrkeskompetens, ex. för att stärka sin ställning påarbetsmarknaden, eller för att kunna kvalificera sigför ett nytt yrke eller för mera avanceradearbetsuppgifter. Man tar heller inte med dennavariabel hänsyn till utbildningsbehoven ikommuner med brist på arbetskraft, tillnäringslivets efterfrågan på ny personal medgrundläggande yrkesutbildning och kompetens itakt med den tekniska utvecklingen.Arbetssökandekriteriet bör kompletteras mednågon form av efterfrågekriterium, t.ex. mätt iföregående års antal lediga platser ellernyanställningar i kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attkommunens aktivitetsgrad skall införas som ettkriterium,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attarbetssökandekriteriet skall kompletteras med ettefterfrågekriterium.
mot · GE02Ub13 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Inom ramen för den nuvarande statligtreglerade tjänstestrukturen för skolväsendet harsärskilda lektorstjänster för gymnasieskolan utgjorten betydelsefull del. Genom kravet pådoktorsexamen har denna tjänstetyp kommit attutgöra en värdefull länk mellan forskningen viduniversitet och högskolor å ena sidan ochgymnasiskolans undervisning å den andra. När dengamla tjänstestrukturen nu får en annan regleringgenom kommunaliseringen är det angeläget att denkontaktyta och den kompetens lektorstjänsternarepresenterar inte går förlorad. Enligt vår meningär det angeläget att forskninganknytningen iframtiden får spela en större roll redan igymnasieskolan -- inte en mindre. Deninternationella utvecklingen i vårt land kommer attkräva detta.Med den ovan angivna utgångspunkten finner videt naturligt att kommunerna, när de får ansvaretför skolan i sin helhet, behåller befintligalektorstjänster. Vi tror också att det kommer attfinnas kommuner som vill främja utvecklingen avsin gymnasieskola genom att inrätta ytterligarelektorstjänster för att därigenom stärka kvalitet ochkompetens. Mot denna bakgrund finner vi detrimligt att medges beakta huruvidalektorstjänster inrättats eller inte när en kommunsgymnasieskola skall utvärderas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lektorstjänster.
mot · GE02Ub15 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Den statliga skoladministrationenEnligt propositionen inrättas ett nyttämbetsverk, . ,länsskolnämnderna och fortbildningsnämndernaavvecklas. Deras arbetsuppgifter övertas av det nyaskolverket. Detta tillstyrker vi.Däremot avvisar vi förslaget om sex regionalaenheter som placeras vid vissa länsstyrelser för attdär underställas respektive landshövding.För läns del skulle detta innebära blev underställd i län.Propositionen förordar nämligen att de regionalaenheterna förläggs till de orter som harfortbildningsnämnder.Förutom en rad praktiska och pedagogiskainvändningar torde man också kunna ifrågasättaförslaget ur konstitutionell synpunkt. Förslagetbanar väg för en statlig organisation uppdelad istorregioner. Denna utveckling vänder vi osskraftigt emot. Nuvarande länsorganisation skabibehållas. Tankarna om länsparlament skarealiseras. ska ha ansvar förutbildningen i den regionala planeringen.Utbildningsfrågorna ska sålunda ingå i densamordnade länsförvaltningen.För att på ett praktiskt och lättillgängligt sättkunna utöva uppföljning, utvärdering och tillsyn påskolans område behövs en slagkraftigfältorganisation. Eftersom dessa frågor övervägs ien särskild utredning -- den Bäckströmska -- börman avvakta dess resultat innan slutlig ställning tastill hur många enheter det ska finnas och var dessaska vara placerade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen såvitt gällerförslaget om regionala enheter,2. att som sin mening ger regeringentill känna att frågan om dimensionering ochplacering av den regionala organisationen börövervägas efter slutförd utredning.
mot · GE02Ub16 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Fortbildning för skolväsendets personalPropositionen föreslår att det ankommer påkommunerna att se till att fortbildning kommer tillstånd för skolans personal samt att staten ansvararför att det finns tillgång till fortbildning av högkvalitet i alla delar av landet. Ett särskilt ansvaråligger staten när det gäller sådanafortbildningsinsatser som beror på centraltbeslutade reformer.Jag stöder dessa förslag men vill anföraföljande:Begreppet fortbildning har i svenskskolverksamhet blivit svårt att tolka. Inom vissalärargrupper betyder fortbildningämnesfördjupning och ämnesmetodik. I andragrupper något helt annat.Fortbildningens syfte är att öka måluppfyllelsenoch att utveckla verksamheten inom skolan. Iovannämnda syfte är därför fortbildningens uppgiftatt öka personalens kunskaper, färdigheter ochinsikter.Detta skulle få en större tyngd om man användebegreppet personalutveckling i stället förfortbildning. Personalutveckling är ett vedertagetbegrepp och innebär alla de åtgärder för utvecklingoch nyförvärv av kunskaper, färdigheter ochattityder som syftar till att göra en anställd bättreskickad för sin anställning.Det är av avgörande betydelse att ocksåattityddelen lyfts fram. Kunskaper och färdigheterblir mekaniska om de inte kopplas till attityder.Staten kommer således enligt propositionen attäven i fortsättningen stödja och samordna''fortbildningen''. Det förutsättes att stödet är avekonomisk art. Därvid bör fortsättningsvis intenågra ''fortbildningspengar'' läggas ut på den nyastatliga skoladministrationen. Kommunerna börvara enda mottagare av statens ekonomiska stöd.De av beslutade ''fortbildningarna'',kompletteringsfortbildning ochskolledarutbildning, bör avvecklas.Kommunerna kan klara dessa uppgifter bl a genomsamverkan mellan olika kommuner. I länsamarbetar de sex södra kommunerna inte barabeträffande personalutveckling för skolledare utanäven för skolhälsopersonal och syo-personal. Dettasamarbete kommer successivt att byggas ut.Slutligen vill jag framhålla att man till varje prisundviker att göra universitet/högskolor både tillsamordnare och anordnare av utbildningar inom''fortbildningsområdet''. Med stöd av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna de i motionen framförda synpunkternabeträffande ''fortbildning'' för skolväsendetspersonal.
mot · GE02Ub17 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I denna proposition föreslås förändringar vadgäller ansvarsfördelningen mellan staten ochkommunerna när det gäller verksamheterna inomskolområdet. Bl a föreslås ett avskaffande avlänsskolnämnderna och att särskilda enheter föruppföljning, utvärdering och tillsyn på skolområdetinrättas regionvis vid sex av landets länsstyrelser.Det föreslås att dessa enheter kopplas tilllänsstyrelserna i de län där fortbildningsuppgifternakommer att handläggas.Detta medför att ytterligare resurser skullekomma att tillföras regioner vilka redan nu har enbra arbetsmarknad och där arbetsmarknaden totaltkan betraktas som överhettad. Dessa redan starkadelar av landet skulle ytterligare stärkas medansvagare regioner skulle få stå tillbaka när det gällerlokalisering av statlig verksamhet. Sett urregionalpolitisk synvinkel är detta felaktigt. Dettagäller inte minst för sydöstra där man sedanlång tid tillbaka brottas med en starkt sviktandearbetsmarknad och då inte minst inom det statligaområdet.För skulle detta betyda attG, H, K, L och M län skulle utgöra en gemensamregion. En sådan region skulle bli alltför stor för attkunna få en praktisk hantering. Därför vore detrimligt att den delades så att G,H och K längemensamt kom att utgöra en sydostregion. Detgoda samarbete som finns mellan dessalän, inte minst i utbildningsfrågor, skulle då kunnatas tillvara och förstärkas. En sådan region voreockså naturlig inte minst med tanke på dediskussioner om ett sydost-universitet som nubörjar ta allt fastare form.Att placera en särskild enhet vid iKarlskrona och med ansvaret försydöstra skulle vara en bra åtgärd ochlokalisering. Förutsättningarna för en braverksamhet vid enheten är här de yppersta.Tillgången till personal är fördelaktig och dessaskulle få arbeta i en bra miljö. Tidigarelokaliseringar av statlig verksamhet till Blekingevisar att de till detta län utlokaliseradeverksamheterna bedriver en utmärkt verksamhetmed mycket goda resultat. Regionalpolitiskt skulleman även tillgodose de krav som finns när det gälleratt sprida ut verksamheter och inte skapaytterligare koncentration i de överhettadeområdena av landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utformningen ochlokaliseringen av den statliga skoladministrationeni sydöstra .
mot · GE02Ub19 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan En grundläggande princip för den svenskautbildningspolitiken är att alla barn och ungdomarskall, oberoende av kön, geografisk hemvist samtsociala och ekonomiska förhållanden, ha likatillgång till utbildning. Det offentliga skolväsendetsutbildning skall inom varje skolform vara likvärdigvar den än anordnas i landet.Vi hävdar att barn och ungdomar medfunktionsnedsättning ska ha samma möjlighet somandra elever att delta i alla delar av skolansundervisning och få samma praktiska erfarenhet avarbetslivet. Erfarenheten visar att denna rätt inteuppfylls automatiskt.Mot bakgrund av ovanstående föreslås att 2 §första stycket i Lag om ansvaret för skolan(1990/91:18) får följande lydelse, ''alla barn ochungdomar skall, oberoende av kön, geografiskhemvist, fysiska och psykiska förutsättningar samtsociala och ekonomiska förhållanden, ha likatillgång till utbildning i det offentliga skolväsendetför barn och ungdom. Utbildningen skall inomvarje skolform vara likvärdig, var helst denanordnas i landet''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra lagen om ansvaretför skolan i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Ub2 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I proposition 1990/91:18 föreslås en avvecklingav , länsskolnämnderna ochfortbildningsnämnderna och att deras uppgifterskall övertas av det nya . Genomrationalisering och decentralisering geskommunerna större ansvar för skolan. Det har viinget emot. Däremot kan vi inte acceptera förslagettill geografisk indelning i sex regionala enheter,som är tänkt att administreras vid vissa länsstyrelseroch där underställas respektive landshövding. skulle den statligatillsynsmyndigheten finnas i Umeå.Detta är ur många synpunkter oacceptabelt. Ikontakterna med det lokala skolväsendet är detviktigt att den statliga tillsynsmyndigheten har godkännedom om lokala förhållanden och övrigasärskilda omständigheter, inte minst beträffandespeciella problem i glesbygd. Avståndet från Umeåtill de sydligaste delarna i är ca 65mil. Det säger sig självt att förslaget om somlokaliseringsort för tillsynsmyndighet förskolväsendet i är direkt olämpligt.En betydande statlig kompetens med specifikkunskap om skola i glesbygd har byggts upp iJämtlands län. Det är viktigt att länet får behållaoch vidareutveckla denna kompetens, som ocksåomfattar kunskap om de regionalpolitiskakonsekvenserna av olika åtgärder.För , som ytmässigt omfattar sju--åtta län i och som har en särskildbefolkningsstruktur, är det enligt vår mening heltsjälvklart att länet är det enda ändamålsenligaverksamhetsområdet för en särskild enhet förutvärderings- och uppföljningsfrågor inom skolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inordnande av ensärskild enhet i i förutvärdering, uppföljning och tillsyn inomskolväsendet med länet som verksamhetsområde.
mot · GE02Ub20 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I propositionen föreslås inom avsnittet sombehandlar den statliga skoladministrationen att SÖoch länsskolnämnderna avvecklas och att ett nyttämbetsverk, , inrättas. Samtidigtföreslås att vid sex länsstyrelser inrättas särskildaenheter för uppföljning, utvärdering och tillsyn påskolområdet.När det gäller förläggningen till länsstyrelsernaföreslås att de särskilda enheterna inordnas ilänsstyrelserna på de orter fortbildningsuppgifternakommer att handläggas. Detta kommer attinnebära att ytterligare resurser tillförs de ''hetaste''regionerna i landet och att motsvarandeavtrappning görs i övriga län. Frånregionalpolitiska synpunkter måste dennaplacering ses som olycklig och för delsom allvarlig i ett svårt arbetsmarknadspolitisktläge.För del föreslås därför placering aven särskild enhet till och Karlskrona.Detta bör ge bra verksamhetsmässigaförutsättningar och innebära attregionalpolitiska krav tillgodoses. Motiven för attlåta fortbildningsuppgifterna styra placeringen ärinte starka. Även med en placering till Karlskronakan fortbildningsfrågorna ges en fullttillfredsställande lösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den statligaskoladministrationen.
mot · GE02Ub21 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiskamiljönNär tog ställning till proposition1989/90:41 Om kommunalt huvudmannaskap förlärare m.fl. beslutades att som stimulansbidrag tillförbättring av den fysiska miljön i skolorna ställa300 milj. kr. Enligt beslutet skulle regeringenåterkomma till med förslag om hurmedlen skall fördelas.Förevarande proposition föreslår nu att medlenskall fördelas länsvis av länsstyrelserna iförhållande till antalet elever i respektive län i syfteatt skapa arbetsplatser för skolans personal.Vi anser att detta är en felaktigfördelningsprincip såväl vad gäller form som syfte.Skolmiljön i storstadsområdena ,och har de mest omfattandebristerna. Hårt nedslitna skolor är en dåligarbetsmiljö för både personal och elever och bidrartill utslagningen av ungdomar i dessa områden.Samma områden drabbas också av försämringar ibidragen på grund av den höga andelen invandrare,eftersom kostnaden för hemspråk och extrasvenskundervisning inte täcks med den föreslagnabidragskonstruktionen.De medel som står till förfogande för den fysiskamiljön bör således i första hand styras mot dessaområden i stället för att fördelas jämnt över landet.Detta kan ske genom att hela eller större delen avsumman delas mellan stor-Stockholm, och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stimulansbidragetför förbättring av den fysiska miljön.