ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf543 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf543 av m.fl. (vpk) Avskrivning av studiemedelsskulder Mellan och fram till /88 utgick inga utbildningsarvoden till studerande vid industri- och hantverkslärarlinjen, handels- och kontorslärarlinjen samt till vissa studerande på vårdlärarlinjen. Skälet som majoritet angav för sitt beslut var besparingsskäl. beslutade att göra undervisningen på drift- och underhållsteknisk linje reguljär - där vissa av ovannämnda lärarkategorier undervisar. Alltså som man skapade behov av fler utbildade lärare undergrävdes detta av besparingsskäl. Vpk kritiserade kraftigt detta förfaringssätt och menade att utbildningsarvodena för ovannämnda lärarkategorier borde behållas. Självfallet hade beslutet en negativ inverkan på möjligheterna att rekrytera studerande till dessa nämnda lärarlinjer och 1987 återinfördes alltså utbildningsarvoden av just de skäl vpk åberopat 1983. Nåväl, trots förhållandet studerade en del kandidater och finansierade sina studier med studielån. Dessa lärare har alltså en studieskuld som inte de har som studerade eller . Vi finner detta förhållande orättvist. Därför bör dessa studerande slippa att betala tillbaka de studielån de tagit för finansiering av sina lärarstudier. Studieskulderna bör helt enkelt avskrivas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskrivning av studieskuld. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sf545 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf545 av () Studiemedel Människor som studerar har möjlighet att erhålla olika former av studiestöd. En av dessa former är studiemedel, vilket kan beviljas till elever i gymnasial utbildning från och med det år eleven fyller och till studerande på högskolenivå. Studiemedel ges för hel- och deltidsstudier och ställer krav på viss studietakt. Studiemedel består av två delar. Dels en bidragsdel och dels en lånedel. Den sistnämnda är den större. Basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring utgör beräkningsgrund för studiemedel. Basbeloppet följer förändringar i det allmänna prisläget. En studerande som har inkomst som överstiger vissa så kallade fribelopp får ett reducerat studiemedelsbelopp. Fribeloppsgränsen varierar dels beroende på studiernas längd, dels om studierna bedrivs på hel- eller halvtid. Reglerna är sådana att studiebidraget reduceras i första hand och därefter studielånet. Denna ordning beträffande fribelopp och reducering är inte rimlig. Om en studerande har förmåga och möjlighet att i någon grad förvärvsarbeta så blir effekten att han eller hon straffas genom uteblivet studiebidrag. Liksom bör studiemedlen vara knutna till studieresultatet. Vidare bör den ordningen införas att studiebidrag utgår och att detta ej reduceras även om den studerande har en inkomst . Först vid högre inkomstnivåer bör någon reducering av bidragsdelen ske. Däremot är det rimligt att lånedelen reduceras med stigande inkomster. Det skulle möjliggöra för studerande att påverka sin egen nuvarande och framtida ekonomiska situation genom förvärvsarbete under ferietid eller parallellt med studier. Med gällande regler kan detta endast endast ske på ett begränsat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fribelopp och reduceringsregler för studiemedel.
mot · GD02Sf546 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf546 av m.fl. (m) Budgetfrågor rörande studiestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub825 hemställs 1. att till Studiehjälp m.m. för utlandsstudier anvisar . utöver regeringens förslag, 2. att beslutar att avskaffa det s.k. fribeloppet för heltidsstuderande samt till Studiemedel m.m. anvisar . utöver regeringens förslag, 3. att beslutar att anslagen för den högre timersättningen vid grundutbildning för vuxna, vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda samt grundläggande svenskundervisning, sammantaget , anvisas under anslaget F 5. 4. att till F5 Korttidsstudiestöd för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att till F5 för Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 6. att beslutar att anslagsposterna under anslaget F5 Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet avvecklas, 7. att beslutar godkänna att 1 . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /91 används för att finansiera anslaget Särskilt vuxenstudiestöd, 8. att till Vuxenstudiestöd m.m. för /91 anvisar ett reservationsanslag av 1 , 9. att beslutar att överföra de besparingar på . som genom föreslagna förändringar erhållits på anslagen F3, F4 och F5 till anslaget Bidrag till studieförbunden m.m., 10. att till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /91 anvisar ett förslagsanslag av . () () () () () () 1989/90 Sf546
mot · GD02Sf547 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf547 av m.fl. (c) Vuxenstudiestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub336 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna för vuxenstudiestöd. () () () () () ()
mot · GD02Sf548 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf548 av m.fl. (vpk) Utredning om folkhögskole- och gymnasiestuderandes ekonomiska villkor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So541 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en utredning bör tillsättas för att utreda hur folkhögskole- och gymnasiestuderandes ekonomiska villkor kan förbättras. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sf549 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf549 Studiemedel till elever vid Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo272 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga studiemedel till elever vid . gotab 99983, Slockholm 1990
mot · GD02Sf601 · 1990-01-11 00:00:00 — av och (båda mp) 1989/90 Sf601604 Ett varmt välkommen till folkhemmet måste riktas till de flyktingar som tvingats ut från sina egna land och valt som nytt . De utgör ett värdefullt tillskott ur både kulturell och ekonomisk synvinkel. har haft stor nytta av tidigare flyktingvågor från länder i kris och bör för egen skull såväl som för den internationella solidaritetens skull uppmuntra invandring snarare än att begränsa den. Viktigt är dock att flyktingarna smälter in väl i samhället och att de skador som åsamkats dem av deras bakgrund inte förvärras genom isolering och passivitet i . Att, som , flyktingmottagandet begränsas av en förmodad brist på bostäder, kan omöjligt vara en hållbar förklaring. har högst bostadstäthet i men tar trots det emot en mycket låg flyktingkvot. Förklaringen måste snarare sökas i de ambitiösa bestämmelserna angående standard på bostäder som kan användas. Helt klart är dock att den mänskliga kontakten är mycket viktigare än en eventuellt hög standard på lägenheter. En viktig praktisk åtgärd är att varje flykting som erhållit asyl får sig tilldelad en kontaktfamilj. Där så är möjligt, bör flyktingen få bo hos familjen på inackorderingsbas - ersättning bör utgå enligt tariffer som fastställs av kommunerna ur anslaget från invandrarverket. Även om inackordering inte sker, kan ersättning utgå enligt i stort sett samma normer som tillämpas för stödfamiljer. Tilldelandet av kontaktfamiljer bör i första hand göras för de flyktingar som redan erhållit asyl men som fortfarande bor i uppsamlingsläger. 1 andra hand skall sådana flyktingar som redan placerats i lägenheter, men som inte lyckats få kontakt med svenskar, hjälpas till att få kontaktfamiljer. Sådana kontakter kan vara ömsesidigt mycket värdefulla och i det fallet behöver inte bidrag utgå. Både inackordering och kontaktarrangemang skall göras tidsbegränsade. Utvärdering görs och beslut om förlängning kan då fattas eller andra arrangemang göras. Den berörde flyktingen och kontaktfamiljen skall självklart vara med vid fattandet av sådana beslut. Nr S/601 -604 Med stöd det anförda hemställs Sf601 1. att sorn sin mening ger regeringen till känna att principen med kontaktfamiljer skall tillämpas vid flyktingmottagning oberoende av om bostadsbrist föreligger, 2. att hos regeringen begär att invandrarverket ställer tariffer till kommunernas förfogande angående rekommenderade ersättningar för uthyrning av rum till flyktingar och andra relevanta kostnader. () ()
mot · GD02Sf602 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf602 av m.fl. (m) Utvisningen av utländska medborgare som begått brott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvisning av utländska medborgare som gjort sig skyldiga till brott. () () () 1* 1989/90.
mot · GD02Sf604 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf604 av och (båda fp) Det är negativt och förödmjukande att tvingas gå utan arbete . Detta gäller också för asylsökande, som under långa väntetider inte får lov att arbeta. har därför länge arbetat för att utredningstiderna radikalt skall förkortas och att asylsökande skall få möjlighet att arbeta under beredskapsliknande former . Flertalet av de asylsökande får efter beslut stanna i . Anpassningen i landet underlättas och självkänslan stärks om de känner att de gör nytta och ingår i en arbetsgemenskap. Man kan undvika en negativ reaktion från svenskar, som upplever att asylsökande lever på det sociala. Ett långvarigt behov av understöd kan också verka destruktivt för flyktingen. I i är bristen på arbetskraft extremt stor. fanns där nästan 700 lediga platser. Det var betydligt fler lediga platser än arbetslösa. I fanns t.ex. 6,4 lediga platser per arbetslös. Industrin svarar för nära hälften av den totala sysselsättningen i bygden. Regionen är särskilt känd för sina många småföretag. saknades framförallt kvalificerad arbetskraft men efterfrågas också en mängd oskolad arbetskraft för enklare arbete. 1988/89:47 bilaga 3 s. 44 skall arbetsmarknadsministern ha tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att undersöka hur man kan organisera meningsfull verksamhet för asylsökande . Asylsökande i skulle snabbt kunna erbjudas meningsfull sysselsättning i ortens industrier. Inte minst i , som ju i olika avseenden varit försökskommun i det s.k. frikommunförsöket, skulle en sådan möjlighet välkomnas med öppna armar. Det är angeläget att olika vägar prövas för att asylsökande skall få en dräglig och meningsfull tillvaro . Bland annat borde flyktingar kunna beredas tillfälligt arbetstillstånd och företag kunna få möjlighet att tillfälligt anställa asylsökande. En försöksverksamhet med den inriktningen borde komma till stånd i , där det både finns asylsökande och arbetskraftsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om asylsökandes möjlighet att få arbete. () () 1989/90 Sf604
mot · GD02Sf606 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf606 av m.fl. (fp) Tvåårsregeln vid invandrarprövning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So212 hemställs att beslutar avskaffa den s.k. tvåårsreglen för utvisning av misshandlade invandrarkvinnor () ()
mot · GD02Sf607 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf607 av m.fl. (c) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju607 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av tvåårsregeln vid invandrarprövning. () () () () () ()
mot · GD02Sf608 · 1990-01-17 00:00:00 — Den kinesiska personalen vid svenska företag i som gått har det skett stora politiska omvälvningar i vår omvärld. I har revolutionerna gått relativt fredligt till väga. Det är bara i man haft väpnat motstånd och försök till inbördeskrig. I däremot slogs de kinesiska studenternas fredliga demonstrationer för en öppnare demokrati brutalt ned med pansarvagnar och kulregn på . Vi vet med ganska stor visshet att man fortfarande letar efter uppviglare och att dessa straffas hårt, ibland med döden, om de påträffas. kommer att överföras till . Det finns ingen återvändo. De små kan inte försörja sig själva och de är även helt beroende av det så kallade Territoriet för sin vattenförsörjning. Territoriet tillhör röda och kontraktstiden löper ut och kommer ej att förnyas. Efter det dramatiska skeendet har flykten från ökat dramatiskt. Man talar om Brain Drain, d.v.s. det är den viktiga, relativt högutbildade medelklassen som lämnar . Det börjar bli brist på läkare, lärare, advokater, tandläkare, data- och elektronikspecialister t.ex. Många affärsmän har sett om sitt hus och kan mycket snabbt föra över sina tillgångar och själva ge sig iväg. Misstron mot röda alla utfästelser om att inga förändringar kommer att ske efter övertagandet, växer allt starkare - man börjar jämföra med de utfästelser, som gavs en gång, men som snabbt bröts av kommunistregimen. I finns många svenska företag etablerade i form av dotterbolag eller dylikt. De har i sin tjänst haft många Hongkong-kineser och dessa hari många olika befattningar - helhjärtat gjort en insats för svensk industri och därmed även gagnat svenska intressen. Dessa Hongkong-kineser befinner sig i en mycket svår situation. De flesta varken vill eller kan lämna . De har inga medel att förbereda en utflyttning. Det torde vara en oerhörd lättnad och ett stort stöd för dessa människor om den kunde ge dem ett löfte om att de - under förutsättning av fara för deras liv och/eller svårigheter att över huvud taget klara sig och familjen på drägligt sätt - vore välkomna till - det land de så väl tjänat . Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen i uppdrag att verka för att stöd skall ges till de av svenska företag anställda Hongkong-kineserna i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90 Sf608
mot · GD02Sf609 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf609 av () Fadderverksamhet för flyktingar Flyktingar som beviljats uppehållstillstånd i och som därefter flyttas ut i kommunerna bör tilldelas en fadder enligt samma mönster som vårt nuvarande system med kontaktfamiljer. Ofta när flyktingarna flyttar ut ur förläggningarna är mottagarkommunen helt oförberedd på hur man bäst hanterar situationen. Flyktingen själv är helt utlämnad och riskerar att passiviseras. En del kommuner har med bra åtgärder bl.a. fadderverksamhet underlättat mottagandet för flyktingar. Inte minst information ut till de i kommunen bosatta om hur mottagandet av flyktingar går till har gjort flyktingens situation i kommunen fullt naturlig. bör ges i uppdrag att utarbeta program hur kommunernas flyktingmottagande bäst skall gå till. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utarbetande av program för flyktingmottagande. 1* 1989190.
mot · GD02Sf611 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf611 av (vpk) Styrelsen för statens invandrarverk Invandrar- och flyktingfrågorna är en stor och väsentlig del av samhällslivet. De berör villkoren för nära en miljon människor i deras speciella egenskap som invandrare och flyktingar. kommunisterna har under en följd av år aktivt arbetat med invandrar- och flyktingfrågor. Invandrar- och flyktingpolitiken är en mycket viktig del av vårt politiska arbete i samtliga parlamentariska församlingar där vi är representerade och vi deltar också aktivt i det utomparlamentariska arbetet. , d.v.s. den statliga myndigheten som har verkställande funktion på området, har en mycket stor betydelse för utformningen och förverkligandet av invandrar- och flyktingpolitiken. Verkets verkställande, bevakande och undersökande verksamhet har varit en förutsättning i många fall för den politiska utvecklingen på området. Därför anser vpk att det är orimligt att vårt parti saknas i den partipolitiskt sammansatta styrelsen för invandrarverket. Vpk:s principiella inställning är att samma förutsättningar bör skapas för alla partier att få insyn i verksamheten och kunna ta ansvar för förverkligandet av de beslut som fattar på det här området. Därför anser vpk att alla riksdagspartier skall vara representerade i styrelsen för statens invandrarverk. Vpk är självklart medvetet om att det är regeringens uppgift och ansvar att tillsätta styrelsen i olika statliga verk, men det förhållandet kan inte hindra att ha en uppfattning i frågan, och att ge regeringen den till känna. Vpk finner inte några rimliga förklaringar till att partiet utestängs från den ovan nämnda styrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representation i styrelsen för statens invandrarverk.
mot · GD02Sf612 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf612 av i (m) Skyddande av person som skall utvisas har den mest generösa flyktingpolitiken i . I förhållande till vår folkmängd beviljar vi asyl åt störst antal utlänningar i nämnda världsdel. Detta innebär att asylsökande utlänningar beviljas asyl i på skäl som inte varit tillräckliga i andra länder. Denna asylbedömning kan i och för sig diskuteras men är den nu gällande. Trots jämfört med andra länder i ytterst generösa asylbedömning händer det ändå att asylsökande utlänningar ej beviljas asyl. De anses inte tillhöra kategorin flyktingar eller lämnar de uppgifter som inte stämmer vid kontroll. Efter avslagen asylansökan blir utlänningen utvisad, dvs. han/hon skall lämna riket. De flesta accepterar beslutet. Tyvärr finns det en kategori som inte tar samma ställning, utan man föredrar att gömma sig undan polisen så att utvisningen försvåras eller omöjliggöres. Ofta har i bosatta personer hjälpt till att gömma undan utlänningar, vilka, efter prövning av mest generösa asylpolitik, ej befunnits i behov av asyl. Denna verksamhet är olaglig, men enligt gällande regler ej straffbar. Detta är beklagligt! Det finns inget försvar för att enskilda personer eller grupper i en demokrati skall ha rätt att ta lagen i egna händer. Det bör således straffbeläggas att gömma personer, vilka nekats asyl i ! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om straff för att försvåra eller omöjliggöra utvisning. () i (m)
mot · GD02Sf613 · 1990-01-17 00:00:00 — av i (m) En högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare 1989/90 Sf613617 Då en invandrare blir svensk medborgare sker detta i form av att man erhåller ett skriftligt bevis på detta. Enligt uppgift anser många nyblivna svenska medborgare att någon form av högtidlighet borde föregå erhållandet av svenskt medborgarskap. När en person i har fått sin ansökan om kanadensiskt medborgarskap beviljat, fastställer medborgarskapsdomstolen tidpunkt för en offentlig ceremoni under vilken vederbörande skall avlägga medborgarskapseden. Vanligen brukar det vara fler personer som avlägger eden. Själva ceremonin äger rum i medborgarskapsdomstolarnas lokaler. En högtidligare ceremoni av något slag förekommer alltid i när en person blir amerikansk medborgare. Ceremonin äger rum på en federal domstol där vederbörande inför en federal domare avlägger en ed och därvid lovar bland annat att inte bryta mot någon bestämmelse i den amerikanska konstitutionen eller i amerikansk lag. I regel är det flera personer som avlägger medborgarskapseden. Ofta inbjudes en gästtalare att hålla ett anförande och det är inte ovanligt att en militär musikkår spelar under ceremonin. Också i förekommer det ceremonier i någon form när en person blir australisk medborgare och får avlägga medborgarskaps- eller trohetseden. I regel är det flera personer som inför en immigrationstjänsteman avlägger denna ed. förläggs tidpunkten för en sådan ceremoni till en speciell dag, t.ex. nationaldag. Ceremonierna i sammanhanget blir då av högtidligare slag med musik, anföranden och flaggceremonier etc. Det kan alltså finnas skäl för att även vi i vårt land omger ett nyblivet medborgarskap med ett större mått av högtidlighet. Ute i kommunerna borde man samla dem som erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör dock ske under för kommunerna frivilliga former och den som erhållit svenskt medborgarskap skall självfallet inte tvingas deltaga om intresse saknas. Vi tror att många nyblivna svenska medborgare skulle värdesätta någon form av ceremoni i samband med erhållandet av medborgarskapet. 1 1989/90. Nr S/613617 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare. 1989/90 Sf613
mot · GD02Sf616 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf616 av och () Ökning av flyktingkvoten har ett gott rykte ute i världen beroende på bl.a. vårt biståndsprogram, enskilda personer, svenska organisationer och kyrkans humanitära insatser i tredje världen, men också på vår demokratiska grundsyn om alla människors lika rätt och värde. Vi har tacksamt varit förskonade från krig och farsoter, vilket haft viss betydelse för vårt samhälles tillväxt och utveckling. Det finns flera miljoner flyktingar i världen som kämpar för att överleva. Krig, förföljelse, brist på mat och medicin är en del av flyktingarnas umbäranden i världen. En del av vår svenska flyktingpolitik är flyktingkvoten. har kvoten inneburit att vi tagit emot ca 1 250 flyktingar genom uttagning i flyktinglägren eller på annat sätt. Vi menar att en ökning av kvoten är påkallad. är känt för att föra en generös flyktingpolitik och då måste vi också leva upp till detta. Vi är övertygade om att vi gör en insats genom flyktingkvoten, inte minst socialt, då vi kan hjälpa människor med bl.a. någon form av handikapp att få en i vårt land. Det är också viktigt att finna en för dem när andra mottagarländer är avvisande eller mycket restriktiva. Vi måste även ta vårt ansvar när UNHCR har svårt för att placera flyktingar. Kostnaderna i årets budget för uttagning och överföring av 1 250 flyktingar är beräknade till 6,5 milj.kr. Vi är medvetna om att en ökning av kvoten innebär ökade kostnader. Ytterligare medel för 500 flyktingar bör kunna bekostas genom en omfördelning inom budgetramen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning av flyktingkvoten till 1 750 genom omfördelning av resurserna inom av regeringen föreslagen budgetram.