mot · GD02Jo252 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo252 av m.fl. (m) Trädgårdsnäringen, EG och framtiden Den inhemska yrkesmässiga trädgårdsnäringen svarar i stort sett för av vår konsumtion av färska grönsaker - frukter, bär, prydnads- och nyttoväxter. Det måste vara en samhällets angelägenhet att denna konsumtionsandel ges förutsättningar att öka. Den svenska trädgårdsodlingen verkar till skillnad från jordbruksproduktionen på en oreglerad och öppen marknad. Pris- och konkurrenssituationen bestäms därför av världsmarknadsförhållandena eller mer uttalat av utbudsoch prisförhållandena inom EG och inom i övrigt. Det är väl dokumenterat att för många av våra viktigaste trädgårdskulturer, tomater, gurka, vitkål, lök, äpplen, snittblommor och krukväxter bland andra, så är importen så prispressande till följd av bl.a. EG:s produktionsöverskott att det bl.a. var svårt att uppnå lönsamhet inom den svenska odlingen. Från regeringens sida har under en följd av år, som svar på Trädgårdsnäringens krav på åtgärder för att skapa rimliga konkurrensvillkor, framhållits den positiva effekt härvidlag som devalvering borde ha. Vi noterar mot denna bakgrund de uttalanden som finansministern nu gör om att inflationen och utvecklingen i övrigt nu ätit upp det devalveringsförsprång som näringslivet gavs. För trädgårdsnäringen har emellertid den fördelen varit eliminerad. Det är rimligt, för att främja en värdefull utbyggnad av den svenska trädgårdsproduktionen och en utökad konsumtion av svenska produkter, att de svenska odlingsföretagen skyddas mot en alltför fluktuerande och icke kalkylmässig prisbildning till följd av en för stor lågprisimport. Det skall i detta sammanhang nämnas att statliga handelssakkunniga förklarat att gällande dumpninglagstiftning inte är möjlig att tillämpa på importen av trädgårdsprodukter. pågående anpassningsarbete till EG kan förväntas beröra områden som kan komma att ytterligare påverka den svenska trädgårdsodlingens konkurrenssituation. Bl.a. gäller detta på växtskyddsområdet där man nu inom EG presenterat ett förslag om en helt ny policy vad avser kontroll av sjukdomar och skadegörare på trädgårdssidan. Om denna genomförs och om skulle anpassa sig till denna innebär detta att vi inte längre får utnyttja våra nationella gränser som mur mot spridning av s.k. karantänskadegörare, dvs. svårbekämpade eller icke bekämpningsbara skadegörare. att just vår nationella suveränitet att förbjuda import av dess skadegörare och deras värdväxter är skälet till att vi varit förskonade från många av de mycket svåra skadegörare och sjukdomar som härjar i andra länder och där framtvingat ett mer utbrett bruk av riskabla kemikalier. En anpassning till EG:s nya växtskyddspolicy är också helt oförenlig med våra egna strävanden mot en så långt möjligt reducerad kemikalieanvändning. Strävandena mot en anpassning till EG både i ovannämnda avseende och generellt, liksom den svenska ambitionen att inom de pågående GATT-förhandlingarna arbeta för en avveckling av olika slag av handelshinder kan också förväntas få betydande strukturella konsekvenser för den svenska trädgårdsnäringen. Till följd av det öppna konkurrensläget har en koncentrering av produktionen gjorts till branscher och kulturslag som haft relativt sett ett bättre importskydd. Detta gäller kanske särskilt inom prydnadsväxtodlingen, dvs. odlingen av snittblommor, krukväxter och plantskoleväxter. Skulle nuvarande växtskyddspolicy drastiskt ändras och samhället tillåta att import skedde under större risker skulle sannolikt en betydande del av den svenska odlingen av vedartade buskar och träd slås ut. Vi skulle därvid bli hänvisade till ett växtmaterial och ett växtval som inte är anpassat efter våra klimatförhållanden. Det skulle på lång sikt vara förödande på vår gröna miljö. Vi ser det därför som ytterligt angeläget att, såväl i de pågående GATTförhandlingama som i det fortsatta EG-EFTA-arbetet, regeringen i nära samråd med trädgårdsnäringen studerar de följder som ändringar i förhållande till den nuvarande situationen kan få för trädgårdsnäringen. Trädgårdsodlingens aktuella situation inrymmer ytterligare ett mycket stort antal problemställningar som alla i mer eller mindre grad kommer att påverka näringens framtida konkurensmöjligheter. Exempel på dessa är kapital- och likviditetsförhållanden, den statliga rådgivnings-, forsknings- och utvecklingsverksamheten, anpassning och övergång till mer miljövänliga produktionsmetoder, miljö- och energiavgifternas betydelse för växthusodlingens konkurrenskraft m.fl. En översyn av politiken på trädgårdsområdet bör därför genomföras. Dessa krav underbyggs enligt vår mening också av den stora betydelse en ökad konsumtion av dessa produkter skulle ha för folkhälsan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen i samverkan med trädgårdsnäringen skall klargöra konsekvenserna för näringen, , vid ett närmande till EG, 2. att begär att regeringen skall göra en översyn och genomgång av vilka konsekvenserna skulle bli ur växtsjukdoms- och växtskadegörarsynpunkt vid ett närmande till EG, 3. att av regeringen begär en parlamentarisk utredning om den yrkesmässiga trädgårdsnäringens situation och framtidsmöjligheter. () () () Per Stenmarck (m)