mot · GD02Ub123 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl23 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 I en strategi för ökad välfärd och i början av nästa sekel intar forskningen en central plats. I det perspektivet är forskningsproposition, trots många förtjänster, inte tillräcklig. Större satsningar och delvis andra lösningar i forskningspolitiken är nödvändiga. Ett radikalt grepp vore att ge universitet och högskolor delar av löntagarfonderna. Det skulle både stärka deras oberoende och öka deras resurser. har tillsammans med de andra borgerliga partierna tagit ställning för ett sådant förslag. Åtgärden skulle vara den största reformen i forskningspolitiken . I forskningspolitiken behövs såväl större resurser som systemförändringar. Att ge högskolan tillgång till avkastningen från delar av löntagarfonderna och dessutom, som föreslås i denna motion, tillföra vissa ytterligare statsanslag ger möjligheter att vidga den totala forskningsvolymen, lösa några av de viktigaste kvalitetsproblemen och öka forskningens självständighet. forskningsmotion innebär bl.a.: - Större volym på den reguljära högskoleforskningen, vilket bl.a. innebär mera grundforskning och större utrymme för humaniora. - Fler doktorer för att höja kvaliteten i hela utbildningsväsendet och för att möta efterfrågan från det övriga samhället. - Upprustning av högskolans utrustning och lokaler. - Starkare samband mellan forskning och grundutbildning och ansträngningar att se till att forskningssatsningar aldrig går ut över grundutbildningens kvalitet. - Uttalande om fortsatt överföring av sektorsforskningsmedel till högskoleforskningen, dvs. forskningsråds- och fakultetsorganisationen. - Större frihet för universitet och högskolor, dels genom en radikalare reformering av anslagssystemet, dels genom tillgången till löntagarfondsmedlen. - Särskilda insatser för att höja kvaliteten vid de mindre högskolorna, framför allt genom att se till att alla lärare får forskarutbildning. - Ett mer långtgående ställningstagande än regeringen föreslår i frågan om "forskning i tjänsten. 1 1989/90. - Större satsningar på några angelägna områden, nämligen miljöforskning, demensforskning, forskning som bedrivs av kvinnor, barnforskning och forskning kring internationella konflikter. - Sju nya professurer vid de konstnärliga högskolorna föreslås i en fempartimotion. Vi har räknat med att löntagarfondsmedlen i praktiken knappast kan stå till förfogande av planeringsperioden. För /91 föreslår vi därför att, utöver regeringens förslag, 75 milj. kr. avsätts av budgetmedel. En försiktig bedömning ger vid handen att avkastningen på löntagarfondsmedlen kan tillföra högskolan minst 240 milj. kr. Sammantaget för treårsperioden innebär våra förslag ett påslag som överstiger regeringens förslag med . De 75 milj. kr. för nästa budgetår fördelas enligt följande: Inköp av forskningsutrustning 25 milj. kr. Miljöforskning 25 milj. kr. Större insatser på vissa andra angelägna områden 15 milj. kr. Högre dimensionering av utbildning av doktorer 10 milj. kr. 75 milj. kr. Utgifterna finansieras genom besparingar, som presenteras i andra fp-motioner. 2.1 Övergripande bedömning av forskningspropositionen Det finns anledning att i många avseenden hälsa forskningsproposition med tillfredsställelse. instämmer i en rad av de värderingar och prioriteringar som kommer till uttryck i propositionen. Detta är egentligen inte överraskande. Svensk forskningspolitik har länge formats i stor partipolitisk enighet, utifrån allmänna liberala värderingar om tilltro till rationalism och vetenskap samt insikten om betydelsen av forskningens frihet. Flera resonemang och förslag i propositionen överensstämmer med vad vi tidigare framfört. Ändå saknar vi inte invändningar. Beskrivningen av verkligheten är något glättad - de uppenbara problemen i systemet blir bara undantagsvis ordentligt belysta. På flera punkter har förmågan inte motsvarat ambitionerna det gäller t.ex. talet om satsning på forskarutbildning, planerna på att göra något rejält åt forskningsanknytningen vid de mindre högskolorna, försöket att överföra medel från sektorsforskning till det reguljära högskolesystemet och anslutningen till principen om forskning i tjänsten. På dessa punkter, och flera andra, uttalar regeringen en lovvärd ambition men orkar sedan inte ända fram. 2.2 Perspektiv på forskningspolitiken Svensk forskning har nått stora framgångar. Tidiga namn som , och blev kända långt utanför vårt eget land och de har följts av en imponerande rad av framstående forskare. Också ses svensk forskning på många områden med respekt. Forskarnas ansträngningar har givit ny kunskap: Nya produkter, nya behandlingsmetoder, nya organisationslösningar och ny förståelse för människan och hennes samband med historia, miljö och samhälle, har bidragit till det vi kan kalla välfärd eller livskvalitet. riktas väldiga förhoppningar mot vetenskapen. Det gäller problem som miljöförstöring, sjukdomar, hunger, energibrist etc. Men förväntningarna gäller också landvinningar inom humaniora och samhällsvetenskap. I välfärdssamhällena blir det alltmer uppenbart att goda materiella förutsättningar inte är tillräckliga för ett gott liv. Ett i ordets verkliga mening mänskligt samhälle har behov av djupare kunskaper också på dessa fält. Det finns också, som det funnits historien igenom, en oro för vart kunskapssökandet ska leda. Det gäller nu t.ex. forskningen om genteknik. Denna oro ska tas på allvar. Det är nödvändigt att forskningen ifrågasätts, inte bara från inomvetenskapliga utgångspunkter utan också utifrån etiska värderingar. Det gäller också forskningens metoder. Naturligtvis kan det finnas fall där statsmakterna har anledning att förbjuda en viss typ av forskning eller en viss forskningsmetod. Forskning om atomvapen och forskning som kränker den personliga integriteten kan tas som exempel. Som huvudregel måste dock gälla att det fria kunskapssökandet och den fria debatten om resultaten är den bästa garantin för en positiv samhällsutveckling. Vi är kritiska mot det krav om ett s.k. moratorium för genteknikforskning som har framförts. Det är ett nytt inslag i den forskningspolitiska debatten, som kan förebåda en växande rädsla för forskning och vetenskapliga framsteg. Svensk forskningspolitik har, som redan nämnts, i sina huvudlinjer formats i enighet mellan partierna. Ser vi tillbaka på de socialdemokratiska regeringarna, inte minst under , och de borgerliga regeringarna har de haft det gemensamt, att de sett ambitiösa forskningssatsningar som en viktig del av välfärdspolitiken. Denna samfällda politiska vilja, manifesterad i en lång rad politiska beslut, har bidragit till att , sett i relation till vår folkmängd, är en framstående forskningsnation. Den forskningsproposition som den dåvarande socialdemokratiska regeringen framlade passar in i denna rad. Den innebär dels en icke obetydlig ekonomisk satsning, dels att ett antal viktiga problem diskuteras på ett seriöst sätt. I flera fall finns också förslag till lösningar. Icke desto mindre är det viktigt för att i flera fall går längre än vad propositionen föreslår. 2.3 Problemen inom svensk forskning Det finns andra sätt att se på forskningspolitikens resultat än det som kommer till uttryck i den ganska ljusa bild som tecknas i propositionen. som nation har inte lyckats särskilt väl . Vår ekonomiska tillväxt ligger i botten bland . Trots att våra forskningssatsningar, åtminstone enligt vissa beräkningsgrunder, ligger i topp, finns det tecken som tyder på att vi inte får ut så mycket som andra länder av våra satsningar. (refererade t.ex. i boken av och ) visar att utbyte av FoU-satsningarna i form av högteknologiexport varit dåligt. Det är också viktigt att påpeka att statens forskningssatsningar i förhållande till BNP ingalunda är högst i världen. Särskilt om militär forskning undantas har de statliga forskningsanslagen inte alls utvecklats i takt med industrins satsningar. Andra siffror pekar på ett annat problem: det har skett en förskjutning från grundforskning till tillämpad forskning och utveckling. Det belyses närmare i den studie av svensk forskning som görs av i samarbete med UHÄ. Ytligt sett kan två av de nämnda observationerna, tagna tillsammans, verka förvånande. Forskningsproduktivitet i mera kortsiktiga, ekonomiska termer borde gynnas av en förskjutning i riktning mot tillämpning och produktutveckling. Men möjligen har åderlåtningen av den verkligt långsiktiga forskningen gått så långt att vi, enkelt uttryckt, sågat av den gren vi sitter på. Framgångsrik tillämpning förutsätter en bred och gedigen grundforskning. Det tycks vidare finnas en svårighet att attrahera de mest begåvade studenterna att fortsätta med forskarutbildning. Och av dem som börjar, är det ett besvärande litet antal som verkligen fullföljer utbildningen och avlägger doktorsexamen. Utrustningssituationen inom högskolan är på sina håll direkt alarmerande. Ett problem som drabbar forskningen är den bristande kvaliteten inom grundutbildningen. De flesta med inblick i hela systemet torde hålla med om att de största bristerna inte finns inom forskningen utan i grundutbildningen. Detta påpekande är relevant i en forskningsmotion, dels därför att förhållandet som sagt drabbar forskningen, dels därför att det finns inslag i det nuvarande systemet som gör att forskningen gynnas på grundutbildningens bekostnad. Dit hör t.ex. den bristande kostnadstäckningen vid externa forskningsuppdrag. Enligt vår mening bottnar balansproblemet mellan grundutbildning och forskning djupast sett i ett annat problem, nämligen det bristande sambandet i mellan dessa båda verksamhetsgrenar. Vi återkommer till dessa problem när vi redovisar våra förslag till lösningar. 3.1 Överföring av delar av löntagarfonderna till högskolan Löntagarfonderna har blivit ett misslyckande. Det kapital som dras in till fonderna skulle göra bättre nytta om det fick stanna i företagen eller kanaliseras till andra projekt genom den reguljära kapitalmarknaden. , moderata samlingspartiet och är eniga om att avsättningarna till fonderna ska upphöra och att fonderna bör avvecklas. I den borgerliga fondavvecklingsmotionen föreslås att en del av fondkapitalet återbetalas till medborgarna i form av sparstimulanser och att en annan del skiftas ut till forskningsstiftelser med universitet och högskolor som huvudmän. I motionen sägs inte exakt hur stor del av fondkapitalet som bör ställas till högskolans disposition. Ett räkneexempel kan utgå från att det gäller en tredjedel därav. Den del som kan komma att gå till högskolan rör sig om tillgångar på ca . Avkastningen på dessa tillgångar skulle alltså kunna användas till en upprustning av universitet och högskolor. Hur stor den kan bli är svårt att bedöma. Löntagarfonderna är skyldiga att inleverera till AP-fonderna. Om den avkastningsnivån uppnås skulle det ge 240 milj. kr. I praktiken borde det vara möjligt att nå en högre avkastning. Det bör emellertid återigen betonas att alla siffror än så länge bara är räkneexempel, eftersom nödvändiga fakta för att göra en säkrare bedömning inte föreligger. Forskningens frihet och oberoende är en hörnsten i forskningspolitik. Vi har alltid sett det som en fördel om forskningsfinansieringen präglas av mångfald. Det är bra om enskilda forskare har olika källor att vända sig till för att få sina projektplaner prövade. I det perspektivet innebär tillkomsten av de nya forskningsstiftelser som löntagarfondsmedlen möjliggör ett mycket intressant tillskott. Genom stiftelsernas knytning till enskilda högskolor blir det fakultetsforskningen som i första hand kommer att få glädje av de tillkommande resurserna, vilket i dagens situation enligt vår mening är den rimligaste prioriteringen. Tillkomsten av löntagarfondsmedlen bör inte leda till att statens forskningsanslag minskas. Det är emellertid uppenbart att medlen, när de kommer, kan hjälpa högskolorna att åtgärda några av de problem som vi pekar på i denna motion och som det knappast i rådande statsfinansiella läge är realistiskt att tro att statsmakterna kan lösa genom ytterligare höjda anslag. Som framgått syftar vi här i första hand på dimensioneringen av och kvaliteten på doktorandutbildningen samt utrustningssituationen. finner, med något undantag, ingen anledning att motsätta sig de prioriteringar regeringen gjort inom den anslagsram som finns i propositionen. De förefaller oss rimliga, utifrån våra värderingar och kunskaper. Det ska emellertid sägas att det är svårt för ett oppositionsparti att utifrån det underlagsmaterial som ställts till förfogande och, framför allt, med den begränsade tid som står till buds, göra en kvalificerad bedömning av denna stora och svåra materia. 1* 1989/90. Nr Ub 123 -124 Det nämnda undantaget utgörs av ett förslag om att skolforskning inte bör bedrivas som sektorsforskning, utan att det anslaget istället bör föras direkt till högskolesystemet. Vi utvecklar den synpunkten mera nedan. kompletterande forskningsprioriteringar ryms inom den tillkommande satsning på 75 milj. kr. som vi föreslår. Nivån på den har naturligtvis begränsats av det statsfinansiella läget och dess samband med den samhällsekonomiska utvecklingen. Vi föreslår att de 75 milj. kr. i sin helhet utgår i planeringsperioden, bl.a. för att löntagarfondsmedlen av såväl politiska som praktiska skäl kan tänkas stå till förfogande först senare . Utförliga motiveringar till dessa ställningstaganden finns antingen i kommittémotioner eller i det följande i denna motion. Här följer motiveringarna i korthet. För kvaliteten i forskning och utbildning är det av stort värde att personer finns att tillgå, som avslutat forskarutbildningen och slutfört ett eget projekt i form av en godkänd avhandling. Vi har länge förespråkat att avlagd doktorsexamen ska vara ett villkor för fler tjänster i statsförvaltningen, och stöder därför propositionens förslag att i princip alla lärare på högskolan ska ha avlagt doktorsexamen. Vi har också krävt åtgärder för att fylla de många vakanta lektorstjänsterna i gymnasieskolan. Till dessa behov av fler doktorer kommer att det också finns en stor efterfrågan i det övriga samhället på disputerade. Problemet med propositionen är att de medel som anvisas inte kommer att räcka för att öka antalet examinerade i den utsträckning som är nödvändig. Det är viktigt att antalet studiestödsutrymmen i varje fall inte minskar i samband med övergången till doktorandtjänster. Vi föreslår för detta ändamål ytterligare 10 milj. kr. 3.2.2 Förbättring av högskolans utrustnings- och lokalsituation Fr.o.m. /91 står de s.k. bankmiljonerna inte längre till högskolans förfogande för utrustningsinköp. Regeringen har inte förmått ersätta dessa medel med statsanslag, trots att redan den nivå som uppnåddes med hjälp av bankmedlen var otillräcklig. Utrustningssituationen är på många håll mycket allvarlig. Vi föreslår för detta ändamål ytterligare 25 milj. kr. Regeringen föreslår i propositionen att grundläggande och tillämpad miljöforskning ska förstärkas med 133 milj. kr. Miljöfrågorna ses som centrala i all forskning och miljöforskningen ska underlätta omställningen till ett miljövänligt samhälle. Inriktningen på regeringens förslag till miljöforskning tycks huvudsakligen vara att angripa problem relaterade till utsläpp av föroreningar och gifter. Från sida kan vi inte instämma i denna ensidiga syn på miljöproblematiken. Ett av de mest akuta miljöhoten är det allt snabbare utdöendet av växt- och djurarter, oftast till följd av s.k. biotopförstöring. Mot bakgrund av att initierade bedömningar gör gällande att mellan en fjärdedel och hälften av jordens växt- och djurarter kan ha utrotats , är det anmärkningsvärt att regeringen inte har berört frågan. anser att ytterligare medel måste tillföras forskning relaterad till bevarande av biologisk mångfald och genetisk variation. I en särskild kommittémotion föreslår vi att 5 milj.kr. utöver regeringens förslag ska satsas på grundläggande biologisk forskning med den nämnda inriktningen. Eftersom utdöendeproblemen är mest accentuerade i tropiska länder anser vi dessutom att det behövs en kraftfull markering av naturvårdsforskningens betydelse i den biståndsmotiverade forskningen. Som ett led i forskning som rör både naturresurser och biotopskydd föreslår att insatserna ökas för ekologisk forskning om vattendrag. Vi anser att en forskningsstation, som förvaltas av , bör anläggas vid , där ett stort utbud av varierade älvmiljöer finns. föreslår att regeringen lämnar förslag till en sådan etablering . ser med tillfredsställelse att fristående organ för forskning och dokumentering inom miljöområdet bildas. Vi anser att förslaget att bilda ett miljöstudier, INSTRA, som förs fram i en särskild motion, är värt samhällets stöd och anser att ett engångsbelopp ska avsättas för detta ändamål. har uttalat att det är mycket angeläget med en ökad forskning kring demenssjukdomarnas orsaker och de möjligheter som finns till behandling. Regeringen föreslår till detta ändamål en anslagsökning på 1 milj. kr. Mot bakgrund av denna forsknings både mänskliga och samhällsekonomiska betydelse samt uttalande ter sig ökningen alltför blygsam. Vi föreslår en ökning med 10 milj. kr., dvs. 9 milj. kr. mer än regeringen föreslagit. 3.2.5 S.k. multietnisk forskning Ett särdrag i situation som invandrarland är den stora mängden etniska grupper. Det beräknas att mer än 140 språk numer talas i . I miniatyr avspeglar det svenska samhället en mångfald kulturer, många med minimal chans att överleva i ett postmodernistiskt samhälle. Vid den humanistiska fakulteten i bedrivs multietnisk forskning. har utvecklats till ett sammanhållande och samordande organ med breda vetenskapliga kontaktytor. Vi anser att en ny professur med inriktning på multietnisk forskning bör inrättas. 3.2.6 Forskning om barn 1 en kommittémotion om forskning på det sociala området utvecklas hur behovet av barnforskning på flera sätt är eftersatt. I motionen föreslås bl.a. ett forskningscentrum om barnfrågor, eventuellt placerat i anslutning till temaforskningen om barn i . 3.2.7 Forskning om säkerhetspolitik Vi föreslår att en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik inrättas vid . Bakgrunden är den dramatiska utrikespolitiska utvecklingen . men också det faktum att de resurser regeringen vill tillföra detta viktiga område går till andra universitet än det i , vilket är förvånande då är en av de forskningsmiljöer som uppmärksammats mest utomlands på detta område. 3.2.8 Forskning utförd av kvinnor Forskarvärlden domineras fortfarande av män. Detta är ett bekymmer av flera skäl. Ett är att viktiga perspektiv kan komma att saknas i forskningen och vid formulerandet och utväljandet av problemområden. Ett annat är rekryteringsaspekten. Vi behöver helt enkelt fler kvinnliga forskare för att kunna klara behovet av forskning. Men flera faktorer tycks försvåra för kvinnorna att etablera sig och fullfölja en karriär som forskare. En rad åtgärder behöver vidtas för att lösa dessa problem. En väg som vi särskilt vill poängtera här, är att bygga ut den verksamhet som på flera högskoleorter bedrivs av Fora för kvinnliga forskare. Dessa fora har blivit stöd för många kvinnliga forskare och nyttan av deras existens har omvittnats frän flera håll. Det är bra att regeringen föreslår bidrag till Fora för kvinnliga forskare, men vi anser att anslaget bör öka med ytterligare 1 milj. kr. 3.3 Principen om full kostnadstäckning fastställde principen om full kostnadstäckning för externfinansierad forskning inom högskolan. Det är uppenbart att det uttalandet inte räckte för att lösa problemet. Därför är det bra att regeringen i propositionen behandlar denna fråga. Principen om full kostnadstäckning påverkar positivt två av de balansproblem som vi tar upp i denna motion. Dels innebär principen att sektorsforskning inte tillåts urholka basresurser som behövs för grundforskning, dels innebär den att externfinansierad forskning inte får gå ut över grundutbildningen, vilket tyvärr inträffar . Liksom regeringen anser vi det olämpligt att centralt ange vad full kostnadstäckning ska innebära. I propositionen anges att UHÄ som tillsynsmyndighet för högskolan ska ansvara för att denna princip tillämpas konsekvent. har den vanligen tillämpade avgiften för externfinansierad forskning varit . I de samtal som under hand ägt rum mellan högskolorna och forskningsrådens företrädare har högskolorna krävt , vilket enligt dem skulle ge full kostnadstäckning. Riksdag och regering bör överlåta fastställandet av avgiften till högskolorna, som bör samråda med forskningsråden. Om problem skulle uppstå i anslutning till tolkningen av vad uttrycket full kostnadstäckning innebär, bör det ankomma på UHÄ att bedöma rimligheten i avgiftssättningen. 3.4 Obalans grundutbildning - forskning Det är en allmän uppfattning, bl.a. framförd av UHÄ i verkets senaste anslagsframställning, att det uppstod en obalans mellan forskning och grundutbildning. Den består i att forskningen, generellt sett, klarat sig relativt bra, bl.a. tack vare externa medel, medan grundutbildningens anslag urholkats. På visst sätt förvärrar regeringens förslag problemen, eftersom budgetpropositionens högskoledel var utomordentligt tunn, medan forskningspropositionen var betydligt generösare. I någon mån försöker regeringen emellertid åtgärda problemet. Det sker t.ex. genom resonemangen om full kostnadstäckning vid externfinansierad forskning. är verkligheten ofta att forskningsuppdrag för med sig kostnader som i praktiken får bäras av utbildningsanslaget. Anslagshöjningarna till forskningsråden kommer t.ex. att i allt väsentligt gå åt till att betala mera för samma forskningsvolym. Det som kan tyckas vara en forskningssatsning är i praktiken en grundutbildningssatsning. Vi tycker, av skäl som vi utvecklade i föregående avsnitt, i princip att det är motiverat. Vi vill angripa detta problem på ett par ytterligare sätt. Dels har vi i vår högskolemotion , liksom tidigare, krävt höjningar av vissa grundutbildningsanslag, dels förespråkar vi en omläggning av anslagssystemet så att anslagen till grundutbildning och forskning slås samman. Det organiska samband som finns mellan dessa båda verksamheter kommer enligt vår övertygelse att leda till en bättre avvägning mellan de båda verksamheterna och en mer rationell resursanvändning på institutionerna. Inför kommande års budgetpropositioner bör ge regeringen till känna vad som här anförts om obalansen mellan grundutbildning och forskning. 3.5 Fri forskning - sektorsforskning uppdrog i samband med behandlingen av den förra forskningspropositionen åt regeringen att komma med förslag på hur resurser ska överföras från sektorsforskningen till den forskning som bedrivs inom högskolan på eget programansvar. Regeringen har sökt möta denna beställning med ett antal åtgärder. En av metoderna är att göra sektorsforskning mera grundforskningslik. Det sker genom att forskningsråd som kommer att ligga under andra departement än ges en liknande sammansättning som de hittillsvarande forskningsråden. Det kan diskuteras om de åtgärder regeringen föreslår egentligen är tillräckliga för att det ska kunna sägas att beställningen är utförd. Vi är emellertid beredda att i huvudsak godta dessa förslag. De ytterligare satsningar vi föreslår går, liksom löntagarfondsmedlen, i huvudsak till den fria fakultetsforskningen. Enligt vår mening är det alltjämt önskvärt att en överföring i den angivna riktningen äger rum. Vi har två grundläggande motiv för denna inställning: - För det första är det en livsnödvändighet, inte bara för svensk forskning, utan för det svenska samhället att grundforskningen får en större del av den totala forskningskakan. En överföring till forskning på eget program ansvar tenderar att leda till mera grundforskning, även om vi självfallet inte är omedvetna om att viss sektorsforskning har grundforskningskaraktär. - För det andra ökar en sådan överföring möjligheterna att hävda humanioras intressen.