mot · GD02Sf524 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf5 24 av m.fl. (mp) Studiestödet Studielånen ger frihet för unga människor att utbilda sig för sitt framtida yrke och inom vissa gränser har de ett fritt val av utbildningsväg. För ett fungerande modernt samhälle är utbildade människor en . Hela samhället bygger på det och för att nå dit och få en jämn rekrytering från alla samhällsklasser är studielön något som på lite är den enda jämlika lösningen. Lönen är en bit pä vägen att ge människor möjlighet till en högre utbildning. Dock har akademiker trots lika långa studielinjer mycket olika löneförhållanden. Och de mer lågavlönade har räntor och amorteringar som en hämsko, i värsta fall hela sitt yrkesverksamma liv. Tillströmningen till akademiska studier är inte jämnt fördelad från alla samhällsklasser. väljer inte lika många arbetarbarn och låginkomsttagares barn att ägna sig åt högre studier. En allmän studielön skulle enligt uppfattning ha god effekt på rekrytering till högre studier från låginkomsttagares familjer. föreslår en utredning för att belysa kostnader och övriga konsekvenser av införandet av studielön. Många vuxenstuderande har studiestöd i olika former och här skulle ett rättvisare system med studielön kunna införas. I dagens läge yrkar på att studenterna ska få behålla sin CSNrabatt och vill öka anslaget med 98 milj. kr. för detta ändamål. De studerande är ofta rotlösa och utan sociala kontaktnät, speciellt under det första studieåret. Det resulterar i alltför många depressioner och avhopp från studierna. Där kan den ekonomiska möjligheten att åka till hemorten, till familj och vänner för ett reducerat biljettpris betyda att inte alla band brister . För de områden som har få eller inga järnvägsförbindelser alls ska medel avsättas för avtal med länstrafikbolagen. de gröna yrkar på ett ökat anslag med 98 milj. kr. Som en början anser de gröna att bidragsdelen av studiemedlen ska öka. ska den höjning som beslutades på grund av skatteomläggningen läggas helt på bidragsdelen, som sedan succesivt ökas. Då studerande arbetar , främst sommaren, bör denna inkomst inte föranleda minskade studiemedel. Där bör CSN undersöka hur ett system ser ut, där ferieinkomsterna inte påverkar studiemedlens storlek. ska uppgifter om ökade kostnader utredas och sedan föreläggas . När det gäller utbildning av anhöriga till barn som är döva och gravt hörselskadade, diabetesbarn och gravt handikappade barn bör en mera generös bedömning göras. Inte enbart föräldrar utan också syskon och kanske även mormor eller andra närstående som deltar i omvårdnaden, bör ges större möjligheter att förstå och delta i det handikappade barnets vardag. Det tydliggörs väldigt bra när det gäller teckenspråk. För att inte föräldrarna och det hörselskadade barnet ska utgöra en sluten grupp måste också syskonen ges goda möjligheter att delta i teckenspråkssamtalen. Därför är det rimligt att även de får delta i kurser och få vistelsen betald, på de dövas folkhögskola i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av studielön, 2. att beslutar att CSN-rabatten på tåg bibehålls och medel härför avsätts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragsdelen av studiemedlen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studierabatter på länstrafikbolagen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om studerandes ferieinkomster, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappade barns syskon och deras utbildning om syskonets handikapp. () () () () 1989/90 Sf524