mot · GD02Jo243 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo243 av och (båda c) Jordbrukspolitiken En förutsättning för att skall kunna fortsätta att utvecklas, kunna konkurrera och förbli livskraftigt inom alla områden är att vi har ett aktivt jord- och skogsbruk. diskuteras vikten av en utbyggd infrastruktur. Det måste finnas förutsättningar för människor att på ett smidigt sätt syssla med det man vill, oberoende av var man bor. Här svarar jordbruket för en mycket viktig del av förutsättningarna inte minst på landsbygden men även för tätorterna. Tätorter och kommuncentra blir aldrig kompletta om det inte finns öppna landskap omkring orterna. Marken är vår viktigaste naturresurs och jordbruket är vår absolut äldsta sysselsättningsgren. När diskussionen koncentrerar sig omkring omställning och överskottsproduktion är det viktigt att jordbrukets möjligheter står i fokus. Målsättningen måste vara att: - All skall tas tillvara som en värdefull produktionsresurs för livsmedel, bioenergi, industriråvaror och annan produktion. - Konsumenternas önskemål och krav på bra livsmedel måste styra produktionen. Både produktionen och antalet verksamma inom jordbruket i har minskat . Antalet mjölkproducenter har minskat enligt följande: 1978 1984 1988 Förändring 1 701 1 386 lill 590 = Förändring i produktion av mjölk (kg): 1978 1984 1988 Förändring 95 766 114 426 105 691 9 925 = har lagt fast att produktionsvolymen skall ligga kvar på samma nivå som gällde 1984. För ligger jordbruket på års nivå. Därför är det angeläget att man nu skapar förutsättningar så att man kan bryta den negativa utveckling som har varit och att man fastställer villkor som innebär att målet uppfylls. För att klara beredskapsmålet för är det angeläget att Norrlandsstödet bibehålles och inte urholkas. Detta stöd har tillkommit för att jordbruket i skall kompenseras för de merkostnader man har för att bedriva jordbruk i dessa delar av landet jämfört med övriga . Därför måste stödet inflationsuppräknas . Dessutom måste nivån justeras utifrån att kostnadstäckningsgraden inte försämras utan ligger kvar på . Jordbruket måste uppvärderas när det gäller sysselsättning. Med dagens låga lönsamhet är det mycket svårt att få yngre brukare att vilja satsa på denna yrkesgren. Ett etableringsstöd måste kunna utgå till nyetablerade jordbrukare. Beträffande miljömålet så är detta uppfyllt vad gäller det norrländska jordbruket. Den låga användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel samt en hög andel vallodling är förklaringen till detta. Skogsvårdsavgiften har successivt höjts och utgör nu en mycket betungande skatt för jord- och skogsbruket. Enligt beslut skall de medel som flyter in via denna avgift användas för ändamål som är till nytta för skogsbruket. Men används medlen för att finansiera alla bidrag inom skogsnäringen, även alla insatser av regionalpolitisk karaktär. Skogsbruket är därmed den enda näringsgren som själv får betala de regionalpolitiska bidragen. För Norrlandsjordbruket med dålig lönsamhet slår det extra hårt att skogen på detta sätt skall beskattas dubbelt. Vi anser att skogsvårdsavgiften skall upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att lönsamheten för jordbruket i alla Norrlandslän måste återställas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Norrlandsstödets uppräkning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att etableringsstöd för nystartade jordbrukare införs, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skogsvårdsavgiften skall upphöra.1] () () 1989/90 Jo243 1 1989/90:Sk412