mot · GE02Fi18 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:50 Åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna Omstrukturering av den offentliga sektornDagens offentliga transfereringssystem ochsystem för offentliga tjänster fordrar en tillväxt avskatteunderlaget på enligt långtidsutredningen.En tillväxt av skatteunderlagen i denstorleksordningen fordrar en ekonomisk tillväxtmed tillhörande ökning av den materiellaförbrukningen på om året.En sådan tillväxttakt är ekologiskt orimlig. Detbetyder att den av regeringen föreslagnatillväxtpolitiken inte är genomförbar.Miljöpartiet de gröna vill därför påbörja enomstrukturering av de offentliga välfärdssystemenså att de kan ge en grundläggande social välfärdutan krav på en ständig ekonomisk tillväxt. Desociala välfärdssystemen får inte bli förevändningför en ständig konsumtionstillväxt som jordensekosystem inte tål.Riktlinjer för en omstrukturering --fördelningsfrågorna i centrumTransfereringarnaEn omstrukturering av de offentligavälfärdssystemen måste omfatta både de offentligatransfereringarna och de offentliga tjänsterna.Målet för omstruktureringen skall vara att bevaraett grundläggande socialt skyddsnät förmedborgarna utan att detta för sin finansiering skallvara beroende av en ständigt ökad ochnaturresurskrävande privat konsumtion. Vidomstruktureringen måste fördelningsfrågorna haen central plats. Den offentliga sektornsgrundläggande uppgift skall vara att tillförsäkra allamedborgare oavsett ålder, ekonomisk ställning,fysiska och sociala handikapp etc ett grundläggandeskydd.Däremot kan de inslag i dagens offentliga sektorsom har karaktär av ''guldkant'' i ökad utsträckningbli ett privat ansvar.Grundskydd i socialförsäkringarnaDagens system av socialförsäkringar och bidragfrån staten till hushållen bygger på en blandning avflera olika principer. Vissa system följer den s kinkomstbortfallsprincipen, dvs ger i större ellermindre grad ersättning för förlorad arbetsförtjänst.Hit hör t ex ATP-systemet, sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen. Andra bidrag ger ensorts grundskydd, lika för alla. Hit hör bl afolkpensionen och det allmänna barnbidraget.En tredje variant är inkomstprövade bidrag,som trappas av och bortfaller vid högre inkomst.Hit hör bostadsbidragen och socialbidragen.Miljöpartiet de gröna anser attsocialförsäkringarna i större utsträckning skallbygga på principen om skydd för en godgrundstandard, lika för alla, kompletterad medvissa inkomstprövade bidrag.Principen att samhället står som garant för engod grundstandard, som det går att leva på mensom inte ger något utrymme för en mer utveckladprivat konsumtion, står i överensstämmelse med degröna värderingarna om återhållsamhet medmateriell förbrukning till förmån förresursbevarande, bättre miljö och ökademöjligheter för de fattiga länderna att få rimlig delav jordens tillgångar.Socialförsäkringar bygger på att garanti för engrundstandard innebär att människor med högreinkomster som vill ha högre försäkringsskydd självafår svara för detta. Ett sådant arrangemang harminst två ytterligare fördelar:Det privatahushållssparandet ökar genom att människor fårytterligare motiv för att spara. Detta är viktigt föratt garantera en god kapitalförsörjning bland annattill nödvändiga framtida investeringar iresursbevarande miljöteknik.Fördelningspolitiskt innebär en ''grundskyddslinje''en omfördelningseffekt till förmån för lägreinkomsttagare och mer utsatta grupper. Om alla viaarbetsgivaravgifter bidrar till grundskyddet iproportion till inkomsten blir det en störreomfördelningseffekt än i dagens system som byggerpå ersättning för inkomstbortfall. Människor medhögre inkomster får avsätta en större del av sinadisponibla inkomster till privat försäkringsskyddoch måste därigenom minska sin privatakonsumtion. Detta ger en omfördelningseffekt somkompletterar den i skattesystemet.Utöver inriktningen på ''grundskydd'' är detockså, för att begränsa kostnaderna, rimligt attinföra en viss självrisk i vissa avsocialförsäkringssystemen, t ex i sjukförsäkringen.PensionssystemetNuvarande ATP-system är för sin existens ochfunktion de närmaste 30 till 40 åren helt beroendeav en ekonomisk tillväxt i storleksordningen . Det beror på att ATP övergår till fullfunktionsstadiet samt attdärefter andelen äldre ökar starkt. Eftersom engaranterad tillväxt i ekonomin och den materiellaförbrukningen på under en så är en orimlighetav flera skäl faller grunderna för ATP-systemet.Nuvarande offentliga pensionssystem har i sigstarka inslag av grundpension. Eftersom det integår att leva på enbart folkpension med ingen ellerlåg ATP har systemet kompletterats medpensionstillskott och kommunala bostadstillägg förpensionärer () som bortfaller när ATP ökar.Tillsammans med det speciella skattesystemet förpensionärer innebär detta att det i allmänhet är enmycket liten skillnad i disponibel inkomst mellan depensionärer som inte alls har ATP och de som haren ATP byggd på en genomsnittlig inkomst av ca4,5 basbelopp (ca ). ATP-systemet har en reellbetydelse i huvudsak för människor med högreinkomster upp till det så kallade ATP-taket vid 7,5basbelopp (ca ).Miljöpartiet de gröna föreslår tillsättande av enparlamentarisk utredning med uppgift attframlägga ett hållbart pensionssystem enligtföljande riktlinjer:Nuvarande ATP-system,folkpension, pensionstillskott och KBT ersättssuccessivt av en grundpension. Grundpensionenskall ligga ungefär på samma nivå som nuvarandefolkpension, pensionstillskott och KBT för enordinär pensionärslägenhet. Samma skattereglerbör tillämpas som för aktiva.Urfasningen avATP-systemet skall ske med hänsyn tagen till redanintjänade pensionsrättigheter, som på ett rimligtsätt måste infrias.Grundpensionen bör, liksomidag, finansieras med arbetsgivaravgifter och ihuvudsak vara ett fördelningssystem.Ett visstfondsparande, men i mindre utsträckning än ATP-fonderna, kan finnas främst för utjämning övertiden.Pensionssparande utöver grundpensionenbör ske i privata och/eller avtalspensioner som ihuvudsak bygger på premiereservmetoden.Utredningen bör särskilt studera hurpensionstagarnas inflytande över detta sparandeskall kunna stärkas.Sjuk- och arbetsskadeförsäkringEn samordning bör ske av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna liksom mellansjukförsäkringssystemet och sjukvård. När detgäller ersättningen i sjukförsäkringen bör en visssänkning av ersättningsnivåerna ske för att ökasjälvriskmomentet i försäkringen. Även i fråga omsjukförsäkringen är det viktigt att sänktaersättningsnivåer genomförs på ettfördelningspolitiskt acceptabelt sätt. Eftersomlägre inkomsttagare ofta har fler sjukdagar änhögre inkomsttagare till följd av sämre arbetsmiljö,ofta slitsammare arbete, etc skulle en lika storprocentuell sänkning i alla inkomstskikt slåorättvist. de gröna anser därför attsänkningen av ersättningsnivån i sjukförsäkringenbör vara större i högre inkomstskikt än i lägre.Detta innebär också ett närmande till engrundskyddslinje i socialförsäkringssystemen.BostadsfinansieringenSamhället subventionerar boendet med 40till i form avränteavdrag för egnahemsägare, räntebidrag ochbostadsbidrag. Fördelningspolitiskt gynnar framförallt ränteavdragen och räntebidragen de högreinkomsttagarna som ofta har större hus ochlägenheter och därmed ett större stöd. Det är ocksåmed all säkerhet så att en betydande del avbostadsstödet inte alls leder till ett billigare boendeutan till att byggföretagen kan ta ut ökade priser inyproduktionen och att vid ägarbyten stödetkapitaliseras av den tidigare ägaren som därmedkan öka sin förmögenhet medan den nye ägarensom skall bo i huset i praktiken förlorar förmånenav bostadsstödet.Miljöpartiet de gröna anser attbostadskostnaderna i princip skall betalas av deboende själva och att de statliga subventionernaskall minimeras. Så länge vi har en hög inflationmåste det dock finnas system för att i tidenomfördela bostadsutgifter mellan nybyggda ochäldre hus. Det måste också finnas ett stöd sommöjliggör att särskilt inkomstsvaga grupper kan fåett acceptabelt boende. En minimering avbostadssubventionerna måste ske successivt i flerasteg. Det nya bostadsfinansieringssystemet medräntelån kan vara ett bra första steg. Miljöpartietde gröna har tillstyrkt detta förslag med vissareservationer, bl a gällande det föreslagna bidraget.Kommande steg i minimeringen avsubventionerna kan vara att successivt avskaffa detsärskilda investeringsbidraget, som tillkommit somen kompensation för den höjda byggmomsen.Därefter bör en successiv begränsning ske avmöjligheterna att göra ränteavdrag, varvid ocksåde skattekompenserande räntebidragen i hyreshusoch bostadsrätter minskar i motsvarande grad.En sådan begränsning avbostadssubventionerna leder till ett bättreutnyttjande framför allt av det äldrelägenhetsbeståndet och till att byggkostnadernainte kan öka lika snabbt och att möjligheten attkapitalisera bostadsstödet successivt försvinner.Offentliga tjänsterBakgrundDe offentliga tjänsterna i stat, kommuner ochlandsting har ökat starkt iomfattning. Kostnaden för tjänsterna har ökatännu snabbare. Det är en följd av att de offentligtanställda helt naturligt velat ha sammalöneutveckling som de privatanställda. Inflationenslår hårt för tjänstesektorn, som i många fall harsvårt att rationalisera verksamheten.I långtidsutredningen räknas med en fortsattexpansion av de offentliga tjänsterna med igenomsnitt . Detta medger attredan beslutade reformer (t ex full behovstäckning i barnomsorgen ochförverkligande av omsorgslagen för psykisktutvecklingsstörda) fullföljs. Vidare sker enanpassning efter befolkningsutvecklingen medbland annat ökade kostnader för sjukvård ochäldreomsorg till följd av det stigande antaletmycket gamla personer. Vidare blir det möjligt atti viss grad möta ökade kostnader till följd av denmedicinsk-tekniska utvecklingen inom sjukvården.Utöver dessa anpassningar ryms endast småresursökningar inom långtidsutredningens 1,6 %-ram. En resursökning för de offentligatjänsterna enligt långtidsutredningens scenario är,vid oförändrad skattekvot, endast möjlig med enekonomisk tillväxt i storleksordningen . Den privata konsumtionen skulle dåstiga ännu snabbare, om året.Som framhållits tidigare anser degröna att detta är orimliga förutsättningar om viskall kunna leva inom de gränser som natur, miljöoch människors hälsa sätter.Det fordras därför en omstrukturering av deoffentliga tjänsterna. Den bör bygga på bland annatföljande strategier:En noggrannbehovsprövning av alla offentliga tjänster.Prövningen skall avse om förutsättningar och motivfinns för att bedriva tjänsten i skattefinansieradoffentlig regi.Ett ökat inslag av informelltobetalt arbete antingen i stället för offentligatjänster eller som ett komplement till eller inslag isådana arbeten.En ökad öppenhet föralternativa lösningar inom ramen för en gemensamfinansiering, vilket kan ge billigare lösningar påmånga områden. Härmed avses både privata,kooperativa och föreningslösningar.En prövningav möjligheterna till ytterligare avgiftsfinansieringav offentliga tjänster eller finansiering medförsäkringslösningar.En prövning av vilkaskattefinansierade tjänster som kan utföras utanförden offentliga sektorn.Statlig verksamhetRegeringen har i sin skrivelse föreslagit åtgärderför en omställning och bantning av den statligaadministrationen. Målet är att denna skallreduceras . stöder denna målsättning. Vihar också i tidigare budgetpropositioner föreslagitolika bantningar inom den statligaadministrationen.FörsvaretUtvecklingen i gör det nödvändigt attgrundligt ompröva förutsättningarna för svenskförsvarspolitik i riktning mot ett icke-provokativtförsvar. En betydande bantning av kostnaderna börvara möjlig, bland annat genom nedläggning avJAS-projektet och minskning av antalet brigader.Detta måste få konsekvenser också för försvaretsfredsorganisation.Allmän värntjänstDen allmänna värnplikten för män bör, ienlighet med en tidigare riksdagsmotion frånmiljöpartiet, omvandlas till en allmän värntjänstför både män och kvinnor. Inom denna värntjänstskall det vara möjligt att välja på olikaarbetsuppgifter både inom totalförsvaret, vård ochomsorg och miljö och räddningstjänst. Denallmänna värntjänsten kan ses som ett sätt för denuppväxande generationen att ta ansvar för och få engrundläggande insikt i att lösa de framtidshot somidag av många upplevs som mer akuta än risken förett militärt anfall, dvs miljöhoten och hoten motvård och omsorg i framtiden.Värntjänsten kundedessutom innebära ett avsevärt resurstillskott tilldessa verksamheter när möjligheten tillytterligare skattefinansierad verksamhet ärbegränsad.BarnomsorgLångtidsutredningen förutser en mycket kraftigkostnadsökning för barnomsorgen(storleksordningen ) för att klara målet om full behovstäckning.Miljöpartiet anser att det statliga och kommunalastödet till barnomsorg skall ha till mål att geföräldrarna möjlighet att välja barnomsorgsformutan att detta skapar inlåsningseffekter av olikaslag. Stöd skall utgå såväl för och olikaformer av alternativ barnomsorg som för dem somväljer att vara hemma med barnen eller väljerandra lösningar som t ex trefamiljssystem. En sådan flexibilitet skaparmöjlighet till bättre lösningar avpassade efter deenskilda behoven. Det bör vara möjligt att nå måletom full behovstäckning för dem som önskarbarnomsorgsplats utan att totalt sett barnomsorgentillförs ytterligare skattemedel. Därtill kommer vadsom behövs av stöd till dem som önskar varahemma med barnen.UtbildningÄven inom grund- och gymnasieskolan måsteföräldrarnas och elevernas valfrihet att själva väljaskola öka. Detta kan ske genom att större delen avstatsbidraget till skolan ges ut som en skolpeng, likaför alla elever. Skolpengen betalas ut till den skolasom föräldrarna/eleven valt. Det kan gälla bådekommunala skolor och olika slag av alternativaskolor. Dessa skall givetvis uppfylla grundläggandekrav i skollag och läroplan. Även inom skolan ärdet viktigt att förstärka både föräldrarnas ochpersonalens ansvar och elevernas medverkan iverksamheten. Detta bör ge såväl ökad valfrihetsom flexibilitet och kostnadsbesparingar inomskolan utan att den pedagogiska kvalitetenförsämras.Hemspråks- och specialundervisningVi hänvisar till de grönas motion1990/91:Ub37 som svar på regeringens proposition1990/91:18 Ansvaret för skolan.Äldreomsorg och sjukvårdKostnaderna inom äldreomsorg och sjukvårdkommer enligt långtidsutredningen att behöva ökakraftigt till följd av det ökadeantalet mycket äldre människor. Tillkostnadsökningen bidrar också den medicinsk-tekniska utvecklingen.Med hänsyn till nuvarande brister och detökande antalet äldre människor är ett fortsattresurstillskott till sjukvård och äldreomsorgnödvändigt. Kostnadsökningarna och behovet avskattefinansiering kan dock minskas på olika sätt.En politik baserad på ökad miljöhänsyn,kortare arbetstider och förebyggande hälsovård börpå sikt kunna leda till besparingar i form av mindresjukvårdsbehov. Redan på kort eller medellång siktminskar till exempel trafikolyckorna vid enminskning av bilåkandet och sänktafordonshastigheter. Allergier och stressjukdomarär andra exempel på sjukdomar som kan minska iomfattning och svårighetsgrad efter insatser påmiljöområdet.Den allmänna värntjänsten kan ge ettbetydande resurstillskott, som kan förbättrakvaliteten i omsorgen utan stora krav på nyskattefinansiering. Värntjänsten kan också geungdomar en grundläggande insikt i vård ochomsorgsarbete som underlättar rekryteringen tillvårdyrken och också till framtida informellainsatser. Anhörigvård bör stödjas, liksomengagemang i frivilliga insatser. En viss ökning avavgiftsfinansieringen i sjukvård och äldreomsorgbör kunna ske.Annan verksamhetEn hårdare omprövning bör ske inom områdendär samhället stödjer olika verksamheter. Skötselav t ex idrottsanläggningar, fritidsgårdar, ochliknande bör i ökad utsträckning göras av de direktberörda som använder och har nytta av dem. I vissafall kan också en ökad avgiftsfinansiering varamotiverad, särskilt när de används av vuxna.Det bör undersökas om vissa verksamheter tillbetydande del kan avgiftsfinansieras eller betalasvia särskilda försäkringslösningar. Ett sådantexempel är brandförsvaret. En finansiering via enobligatorisk brandförsvarsavgift knuten tillbrandförsäkringen kunde på ett mer rättvist sättfördela kostnaderna mellan dem som bedriverbrandfarliga verksamheter. Andra exempel påsådana försäkringslösningar kunde varaobligatoriska sjukvårdsförsäkringar knutna tillutövande av elitidrott och liknande verksamhetersom erfarenhetsmässigt medför kostnader församhället.Kostnader för asylsökandeMiljöpartiet de gröna noterar med förvåning attregeringen vill ta medel från biståndsverksamhetenför att föra över till arbetet med asylsökande iSverige. Vi motsätter oss denna omläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av ochmetoderna att reformera den offentliga sektorn,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att det börtillsättas en parlamentarisk utredning av ATP-systemet,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att medel tillarbetet med asylsökande i inte bör tas frånanslagen till biståndsverksamheten,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om hemspråks-och specialundervisning.