mot · GD02K401 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:K401 av m.fl. (m) En fri radio och TV 4.1 Frihet för etablering och sändning 8 4.2 Fri finansiering 8 4.3 Fritt programinnehåll 9 4.4 Fristående markbaserade TV-kanaler 9 4.5 Lokala sändarområden 9 Frihet att sända radio 10 De nya TV-kanalerna 11 Yttrande- och informationsfriheten måste gälla även etermedia, inte bara det tryckta ordet. Därför måste radio- och TV-monopolet avskaffas. Etableringsfrihet skall i princip gälla för hela etermediaområdet. Satellittekniken i kombination med snabb kabelutbyggnad ger allt fler svenska hushåll möjlighet att se internationella alternativ till Kanal och TV Det är viktigt att även svenska producenter får tillgång till satellit/kabelTV-marknaden. Detta motverkas av det nuvarande reklamförbudet i kabelsänd TV. Förbudet bör upphävas. Det finns med andra ord inte längre några tekniska begränsningar som kan anföras mot principen om fri etablering. 1 praktiken är monopolet redan avskaffat hemma hos TV-tittarna. drabbar det endast produktionen av svenska program för svenska tittare. Socialdemokraternas etermediepolitiska handlingsförlamning får inte längre stoppa utvecklingen mot fri radio och TV. Därför föreslås i motionen att skall besluta upphäva monopolet . I motionen föreslås att de två kvarvarande markbundna TV-kanalerna säljs ut till fristående ägare, så att sändningarna kan påbörjas . 1 1989/90. Nya markbundna TV-sändningar kan nå hela den svenska be- Mot. 1989/90 folkningen. De fristående kanalerna skall kunna vara reklamfinansierade. Därför föreslås att förbudet mot kommersiell reklam i radio och TV skall upphävas. Dock skall reklamsändningar inte vara tillåtna i Radios sändningar. I motionen föreslås vidare att nuvarande organisation och ägarsammansättning skall utredas. sändningskapacitet skall avyttras, och en utredning skall tillsättas för att se över kabelnämndens organisation och uppgifter. Radion är ett billigt och okomplicerat medium. Mångfalden kommer att bli mycket stor med fri radio. När radiomonopolet avskaffas kommer att få hundratals nya radiostationer, de flesta med lokal eller regional anknytning. Lokalradion bör ombildas till fristående, kommersiella stationer. När monopolet avvecklas kommer radio och TV att få en närmast explosionsartad utveckling i . Yttrandefriheten blir verklig. Konkurrens kommer att stimulera till högre kvalitet och program som tittare och lyssnare verkligen efterfrågar. Därför är det av yttersta vikt att socialdemokraternas beslutsvånda inte längre får förhala avgörandet om radio- och TV-politiken. Yttrande- och informationsfrihet tillhör grundstenarna i ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Att fritt få sprida och mottaga information tillhör de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. I den svenska grundlagen tillförsäkras varje medborgare bland annat yttrande- och informationsfrihet. 2 kap. regeringsformen behandlar våra grundläggande fri- och rättigheter. Kapitlets 1 § stadgar bland annat: Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad a) Yttrandefrihet; frihet att i tal skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, b) Informationsfrihet; frihet att inhämta och mottaga upplysningar, samt att i övrigt taga del av andras yttranden. Alla svenskar betraktar yttrandefriheten som självklar. Etableringsrätten för tidningar och tidskrifter är fri. Likväl omfattas radio och TV inte av dessa frihetens principer. Genom sitt avtal med staten har ensamrätt på alla markbundna radiooch TV-sändningar. Konkurrerande sändare får inte etableras. Villkoren för distribution av satellitsänd TV regleras i en särskild lag. Konkurrerande radiosändningar tillåts endast i närradion, vilket bara ger en begränsad yttrandefrihet till föreningslivets organisationer. Yttrande- och informationsfriheten skall, enligt vår mening, gälla även radio och TV. Endast tekniska begränsningar skall kunna inskränka etableringsfriheten. Därför måste monopol upphävas. Först då kan frihet och mångfald i etern bli verklighet. Socialdemokraterna stretar emot Mot. Socialdemokraterna är radio- och TV-monopolets mest envetna försvarare. K401 Den uppluckring av monopolet som skett är inte resultatet av socialdemokraternas omtänkande, utan av en teknisk utveckling som de ofta försökt ingripa mot. Socialdemokraterna har svårt att acceptera den vidgade yttrandefrihet som är resultatet av de senaste årens snabba utveckling på etermedieområdet. Motviljan mot frihet, konkurrens och mångfald i etern är betydande. Syftet, att behålla den politiska kontrollen över etermedia, döljs ofta bakom olika argument. Dock händer det att socialdemokrater talar klarspråk om sina avsikter. En av dem är partisekreterare på partikongressen 1987: Vi bör se till att vi inte manövrerar oss in i den situation där vi hamnar just där vi inte vill, nämligen att vi tappar kontrollen över den svenska radio- och TV-verksamheten. Det är med andra ord inte tittare och lyssnare som skall avgöra vad de skall se och höra. Det är socialdemokratiska politiker. diskuterades inom det socialdemokratiska partiet förbud mot parabolantenner. Ett liknande förbud finns i , där staten har monopol på radio- och TV-sändningar. Förutom motviljan mot konkurrens och yttrandefrihet karaktäriseras socialdemokraternas etermediepolitik av handlingsförlamning och valhänthet. som utvecklingen alltmer underminerar monopol sitter partiet fast i sin handlingsförlamning. Därför har , trots ett akut behov, inte fått någon ny mediepolitik. Förutom att en djup klyfta skiljer partiets officiella politik från svenska folkets åsikter är socialdemokraterna djupt splittrade. Hårda förbudsivrare ser varje antydan till förändring som ett hot. Mer framsynta socialdemokrater inser att något måste göras för att hinna i kapp utvecklingen. Ledningen förmår inte samla partiet kring beslut i de avgörande frågorna. Den svenska etermediepolitiken kan inte vänta med ett avgörande tills socialdemokraterna löst sina inre motsättningar. Något måste göras för att bryta det mediepolitiska handlingsförlamning. Beslutet om framtidens radio- och TV-politik får inte bli en uppgörelse på den socialdemokratiska partikongressen . Beslutet måste fattas av . I pågår en process som innebär en tydlig maktförskjutning från partikongresser och politbyråer till folkvalda parlament. I går utvecklingen i motsatt riktning. I fråga efter fråga hänvisas till en andraplansroll, medan den socialdemokratiska partikongressen samlar sig till beslut. Den mediepolitiska handlingsförlamningen visar vilka orimliga konsekvenser detta får. Ett avgörande skall självfallet inte vänta till den socialdemokratiska partikongressen . Besluten om etableringsfrihet på etermedieområdet, fristående och reklamfinansierade markbundna TV-kanaler, om avregleringen av radion och om kabel-TV måste fattas av . Den nya lagstiftningen skall gälla . 1989/90 K401 Över hela världen, inte minst i , pågår en omfattande avreglering inom etermedieområdet, parallellt med den snabba utvecklingen av kommunikationstekniken. Statskontrollerade monopol upphävs till förmån för mångfald och etableringsfrihet. I befanns det statliga monopolet vara oförenligt med grundlagens stadgande om yttrandefrihet, och etableringsfrihet infördes såväl i radio som i TV. råder etableringsfrihet för privata kommersiella radiostationer i , där också statsmonopolet för TV-sändningar upphävts. I , som har en lång tradition av fria etermedia, finns tiotals TV-kanaler att välja mellan, och cirka 10 000 radiostationer. Denna mångfald visar vilken oerhörd potential som radiomediet äger. Även i länder som och pågår ett omfattande arbete för att öka mångfald och konkurrens i etern. På upphävdes radio- och TV-monopolet av Alltinget 1986. Det skedde sedan en strejk bland typografer och anställda vid stoppat all nyhetsförmedling i landet. finns det på en landsomfattande och tre regionala fristående , samt nio permanenta och 34 s.k. tillfälliga radiosändare. Med sina 240 000 invånare har flest radio- och per invånare i världen. Media och informationsförmedling har haft en helt avgörande betydelse för den snabba omvälvningen mot frihet och demokrati i . Även i dessa länder går utvecklingen snabbt mot yttrandefrihet, mångfald och fria massmedia. Det är bara i som makthavarna fortfarande bekämpar denna frihetliga utveckling. I är den statliga kontrollen över radio och TV stabil. Parabolantenner är förbjudna. Regimen vill till varje pris hindra en utveckling mot fria media, och mot att utländska sändningar kan tas emot i landet. I detta föga smickrande sällskap befinner sig . Den socialdemokratiska mediepolitiken går mot strömmen i en värld där etermedierna avregleras alltmer. För som går fjärmar sig från de länder som öppnar möjligheterna för en allt större mångfald inom radio och TV. gav företaget ensamrätt på radiosändningar i . Motiven bakom monopolet hade teknisk karaktär. Antalet frekvenser var begränsat och man ville undvika den situation som uppkommit i , där den totala frånvaron av regleringar skapat svåra störningar i etern. Före monopolets tillkomst hade enskilda och radioföreningar svarat för rundradioverksamheten, som främst hade en lokal karaktär. Reklam förekom ofta. De förbjöds nu att fortsätta sina sändningar. När TV introducerades i fick Radiotjänst, sedermera , ensamrätt även för TV-sändningarna. Också TV-monopolet motiverades utifrån tekniska utgångspunkter. Frekvensbrist och höga initialkostnader anfördes som skäl för statens ensamrätt på området. Så sent som svarade för samtliga radio- och infördes föreningsdriven närradio, något som Mot. mötte motstånd från socialdemokraterna. På liknande sätt har de under K401 försökt stoppa satellitsända TV-program vid sidan av monopolet. Socialdemokraterna har alltid varit det statliga etermediemonopolets främsta försvarare. föreligger inte de tekniska begränsningar som 1924 kunde motivera Radiotjänsts monopol på radiosändningar. Det finns möjlighet att etablera hundratals konkurrerande radiostationer. Ytterligare två marksända nationella TV-kanaler kan öppnas, bara den politiska viljan finns. Trots det fortsätter socialdemokraternas envetna försvar för monopolet. Public service-begreppet har sin utgångspunkt i de tekniska och ekonomiska hinder som fanns i etermediernas barndom. Eftersom utbudet av frekvenser var begränsat och initialkostnaderna höga skulle staten garantera att radio och TV var i allmänhetens tjänst. Till begreppet hör också ett antal krav på sändningarna som definieras i målen för radio- och TV-politiken och i avtal med staten. Till dessa krav hör geografisk rättvisa, oberoende, mångfald och balans samt ett omväxlande utbud av hög kvalitet. Det är en myt att monopol skulle ge tittare och lyssnare mer mångfald och högre kvalitet än konkurrens och etableringsfrihet. Kulturminister har i olika sammanhang förklarat sin oro för effekterna av konkurrerande alternativ till . De skulle, brukar det heta, leda till förflackning av tittarvanorna. Det är med andra ord inte människor själva som skall bestämma vad de skall se och höra. Det är med andra ord de socialdemokratiska politikerna. Över hela världen förändras synen på public service. I många länder anses fri etablering och konkurrens kunna ge tittare och lyssnare bättre program än public service-funktionen. Därför tillåts konkurrerande alternativ. Reklamfinansieringen tvingar TV-företaget att sända program som tittarna vill se på. Om de inte gör det kommer deras tittarsiffror och därmed annonsintäkter att falla. Konkurrensen tvingar producenterna att tävla om publikens gunst. är ägarmässigt fristående från staten men i praktiken statskontrollerat, då det är som fastställer riktlinjer för företagets verksamhet och bestämmer medelstilldelningen. Avtalet med staten ger ensamrätt på radio och TV-sändningar i . kan betecknas som funktionsförstatligat. Monopolföretaget bedrivs i aktiebolagsform. Ägarkretsen är sammansatt av ett antal intresseorganisationer som företräder press, näringsliv och de så kallade folkrörelserna. 1 motsats till de flesta aktiebolag förutsätts ägarna inte utöva något aktivt inflytande över hur verksamheten bedrivs. Finansieringen sker via obligatoriska mottagarlicenser. Licensen har karaktären av en skatt på innehav av TV-mottagare. Den som äger en TV enbart för att se på video eller kabel- och satellit-TV måste betala sin licens, trots att han eller hon inte utnyttjar tjänster. Distributionen av marksända radio- och TV-program sker via det sändningsnät som tillhandahåller. Denna konstruktion, med ett funktionsförstatligat monopolföretag med fristående ägare - i praktiken utan inflytande - och som erhåller sina intäkter 5 via en form av tvångsuttaxering tillkom under etermedias barndom. har en synnerligen snabb utveckling inom K401 etermedia ägt rum. som i stort sett helt förändrat förutsättningarna för verksamhet. De tidigare tekniska invändningarna mot fri etablering och konkurrens är inte längre giltiga. utsätts redan för konkurrens från kabel- och satellit-TV och video, som företaget har uppenbara svårigheter att möta. Dock talar allt för att Radio kommer att spela en stor roll även i den framtida etermediemiljön i . uppgift skall vara att sköta radio- och TV-sändningar i enlighet med avtalet med staten, inte att med monopolets fördelar i ryggen expandera på nya marknader, exempelvis betal-TV. Mot bakgrund av den snabba utvecklingen och den nya etermediesituationen bör därför en parlamentarisk utredning tillsättas för att se över nuvarande organisationsform och ge förslag till förbättringar. Utredningen bör bl.a. beröra den nuvarande ägarkonstruktionen, samt överväga en omorganisation där moderbolaget avskaffas och verksamheten delas upp i ett TV- respektive ett radiobolag. bör läggas ned och de olika lokalradiostationerna ombildas till fristående kommersiella radiostationer. Beslutet om utredningen skall fattas under vårriksdagen. Mediedebatten är i stort sett fokuserad till frågan om TV-reklam skall tillåtas eller inte. Socialdemokraterna överväger nu att ompröva sin negativa inställning till reklam. Men denna TV-glasnost är en omvändelse under galgen. Socialdemokraternas eventuella omsvängning är inte ett tecken på omtanke om yttrandefriheten, utan grundas på möjligheten till nya intäktskällor för . Därför för socialdemokraterna en debatt om finansieringen av , inte om att monopolet skall brytas upp och hur detta skall ske. Partiets eventuella omsvängning i frågan om TV-reklam beror på att det vill finna nya finaniseringskällor för i syfte att ytterligare förstärka monopolets dominans i etern. Målet är inte fria etermedia, utan att cementera det befintliga monopolet. Att tillåta reklamsändningar i de befintliga Radio-kanalerna skulle inte gynna arbetet med att skapa konkurrens och frihet i TV-mediet i . Reklamsändningar i monopolet skulle dränera marknaden för TVreklam och allvarligt försvåra möjligheterna att upprätta konkurrerande alternativ. Det är fel att göra reklamfrågan till huvudfråga i debatten om etermedia. Moderata samiingspartiet kan inte acceptera en lösning som ytterligare förstärker TV-monopolet och dess dominans. För oss moderater handlar frågan om framtidens TV-politik inte om reklam. Reklam är en finansieringskälla för radio- och TV-sändningar. Därför är reklam ett medel för att skapa konkurrens, inte ett mål i sig. Det finns inget egenvärde i TV-reklamen. Men för att kunna bryta upp TV-monopolet, göra yttrandefriheten verklig i etern och ge TV-konsumenten valfrihet behövs reklamen som finansieringsform för fristående TV-kanaler. Därför får TV-reklam inte släppas in i de två befintliga Radio- 6 Rekiamintäkterna måste finansiera de fristående kanaler som Mot. 1989/90 skall upprättas som alternativ till monopolet. I har regeringen givit tillstånd att sända två rikstäckande, markbaserade TV-sändningar. Något av samtliga hushåll nås av sändningarna. kan närmare en miljon svenska hushåll titta på s.k. internationella kanaler, det vill säga kabel-TV. Av dessa är det endast TV3 som kan räknas som en riktig konkurrent till . Undersökningar visar att av de två miljoner svenskar som kan ta emot sändningarna tittar på TV3 en genomsnittlig dag. Andra undersökningar visar att av befolkning i åldern ser på satellitkanaler en vanlig vecka. Utbyggnadstakten av kabel-TV tyder på att ca 1,8 miljoner svenska hushåll kommer att kunna se på mellan fem och 20 TVkanaler. De svenska hushållens konsumtion av TV har varit en genomsnittlig dag. De hushåll som har tillgång till kabel-TV har en konsumtion om totalt , varav kabel-TV. Framför allt är det ungdomar i hushåll med kabel-TV som överger två kanaler till förmån för de internationella kanalerna. Ungdomar i åldern använder av sin tittartid till internationella kanaler. utsätts för en omfattande konkurrens från de internationella satellitkanalerna. Denna kommer inte att minska, utan tvärtom skärpas . Den konkurrens om tittarna som fått och framgent kommer att få har inneburit ett förbättrat mediaklimat, ett litet med dock steg i rätt riktning, som det nationella etermonopolet framstår som alltmer absurt. För som går stärker satellitkanalerna sitt grepp om de svenska TV-tittarna. För som går, och den socialdemokratiska valhäntheten på mediaområdet fortsätter, riskerar att få en utarmad inhemsk monopolproducerad TV som allt färre tittar på. Utvecklingen visar mycket tydligt att svensk kultur och svensk programproduktion inte värnas av monopol. Resultat är i stället utarmning och, inte minst, en krympande marknad för svenska kulturskapare och programmakare. Det finns därför all anledning att förändra den nuvarande förstelnande, monopolistiskt inriktade svenska mediapolitiken och i stället stärka alla de krafter enskilda individer och företag - som vill producera svensk television. Enligt internationella överenskommelser har tillgång till frekvenser för fyra markdistribuerade rikstäckande TV-sändningar. TV via satellit, kabel och mikrovågor erbjuder i det närmaste utrymme för ett oändligt antal . Kabelnäten beräknas maximalt kunna nå av befolkning. Som tidigare nämnts bör en parlamentarisk utredning tillsättas för att utreda hela . Innan utredningen presenterat sina förslag, finns det dock anledning att förändra Mot. monopolställning och utsätta de två rikstäckande TV-kanalerna för konkur- K401 rens, från såväl markburna sändningar som satellitsändningar, producerade och direkt riktade till svenska TV-tittare. bör därför i likhet med flertalet övriga demokratiska länder tillåta fri TV. Med fri TV följer som en logisk följd att reklamfinansiering av TV blir tillåten. Reklamfinansiering blir garantin för att andra producenter än det licensfinansierade monopolet kan få ekonomiska förutsättningar att driva . Fri TV innebär: frihet för etablering och sändning fri mottagning fri finansiering fritt programinnehåll Detta gör att den svenska radiolagen måste omarbetas. Det mest väsentliga med en ny radiolag är att paragraf 5, som stadgar att regeringen fördelar koncessionstillstånd för TV-sändningar, ersätts med en text som ger alla myndiga svenska medborgare rätt att starta . Distribution skall kunna ske även via det markburna nätet. Den omarbetade radiolagen måste dessutom stadga att det statliga organ som skall svara för bland annat koncessionstillstånd har som sin främsta uppgift att verka för att utbudet av TVstationer blir så stort som möjligt. En ny svensk radiolag skall avslutningsvis utgå från att tryckfrihetsförordningen i tillämpliga delar används för etermedieområdet. 4.1 Frihet för etablering och sändning Varje myndig svensk person eller svenskt företag med tillräckliga ekonomiska resurser skall ges rätten att etablera en så länge detta är tekniskt möjligt. Koncessionsrättigheter för skall ges på högst . Förnyad koncession skall naturligtvis kunna erhållas efter konkurrens med andra intressenter. Den som erhåller en koncession skall senast efter det att koncessionen givits starta sändningarna. I annat fall dras koncessionen in. Andra skäl för att dra in koncessionen skall vara om en inte följer den nya radiolagstiftningen. Den som erhåller koncession skall följa tryckfrihetsförordningens principer och de tekniska regler som uppställs för TVsändningar. Alla skall ges möjlighet att finansiera sina sändningar genom reklam, sponsring, medlemsavgifter eller på annat sätt. Däremot skall samma regler som gäller för massmedia i övrigt gälla för TV, exempelvis för tobaks- och alkoholannonsering. 4.3 Fritt programinnehåll Mot. En ny svensk radiolag skall inte ge några direktiv rörande programinnehåll. ^401 Redan existerande lagstiftning i form av tryckfrihetsförordningen och marknadsföringslagen är fullt tillräcklig. Programinnehållet kommer att styras av tittarna, för när fri TV tillåts i kommer producenterna att vara tvingade att tillgodose konsumenternas önskemål. 4.4 Fristående markbaserade TV-kanaler Regeringen bör omgående öppna de två icke utnyttjade markburna frekvenserna för fristående och reklamfinansierade TV-kanaler. Det kommer inte att vara något problem att hitta intressenter för tidsbegränsade koncessioner. De markbaserade sändningarna kommer att vara av större intresse än satellit- och kabelsändningar. De kommer att nå en större andel av befolkning. Antalet markbundna frekvenser är begränsat till skillnad från utrymmet för satellit/kabel-TV. Det finns därför anledning att staten ställer högre krav på de företag som erhåller koncessionsrättigheter för de markbaserade TV-sändarna än på de företag som kommer att sända via kabel eller satellit. Företagen måste ha tillräckligt stabil ekonomi för att klara de erforderliga investeringarna i teknisk utrustning, personal och programinköp. I mångå andra länder utvecklas TV alltmer i decentralistisk anda. De regionala sändningar från är inte till innehållet särskilt regionala. Naturligtvis påverkar den korta sändningstiden detta förhållande. Regeringen bör infordra anbud från företag och enskilda för att undersöka möjligheterna att, inom ramen för de frekvenser som tilldelats för markburna TV-sändningar, få till stånd fristående regionala TV-sändningar. Om så är fallet skall koncessioner erbjudas på den öppna marknaden. På många platser i landet, främst i de större tätorterna, finns såväl intresse som underlag för lokala TV-program. De skulle vara ett mycket attraktivt alternativ till regionala sändningar, som sällan är särskilt uttömmande eller lokalt förankrade. En förutsättning för att enskilda eller företag skulle intressera sig för lokala TV-kanaler är att sändningarna kan reklamfinansieras. bör därför fatta beslut om ändring av kabellagen så att förbudet att sända och återutsända reklam i kabelsändningar tas bort. Detta skulle kunna leda till att får många lokala TVstationer, företrädesvis i tätorter. Regeringen bör därutöver låta företag och frekvensplanerare på den privata marknaden undersöka möjligheterna att upplåta frekvensutrymme till lokala TV-sändningar inom ramen för de frekvenser som tilldelats för marksänd television. Om sådant utrymme finns skall koncessioner erbjudas marknaden. Frihet att sända radio Inget medium är så billigt och enkelt att driva som radio. Inträdeskostnaderna är låga och flexibiliteten stor. Några tekniska skäl för monopol finns inte. Om radiomonopolet avskaffades skulle kunna få hundratals nya radiostationer. Mångfald och variation skulle öka och varje lyssnare skulle kunna få sin personliga smak tillfredsställd. Det är i radiomediet som yttrandefrihetens verkliga möjligheter kan tas till vara. I hela , inklusive övriga , pågår en kraftig avreglering av radion. En avreglering och ökad konkurrens till yttrandefrihetens fromma, för mångfald och mot enfald. I har alla försök till fri radio stoppats av socialdemokraterna. tystades Radio Syd och Radio Nord med en lagstiftning som gäller än . Ett litet steg mot en friare radio togs då närradion permanentades 1985. Ideella, politiska, fackliga och religiösa organisationer fick då möjlighet att sända information inom en radie av .