mot · GD02K436 · 1990-01-25 00:00:00 — Till bör sålunda överföras beslutanderätten enligt kabellagens reklamregler i 23 § andra stycket 1. och 2. om återkallelse av tillstånd på grund av reklam och sponsring, i 24 § om förbud mot fortsatt vidaresändning på grund av reklam och i 25 § 3. och 4. om upphörande av sändningar i upplåten kanal på grund av reklam och sponsring. Talan bör föras av konsumentombudsmannen vid . Frågorna bör kunna utredas inom på samma sätt som sker . Den som har tillstånd till egensändning eller den som bedriver egensändning i upplåten kanal betraktas regelmässigt som part eller sakägare i ärenden vid kabelnämnden. har i handläggningen om kommit fram till att såväl de som har tillstånd till satellitsändning av kanalen som programföretaget hade ställning av part eller sakägare i ärendet. Denna ordning bör lagfästas. Genom att reklamfrågorna förs över till domstol kommer det inte längre Mot. att vara samma myndighet som utreder och beslutar, vilket naturligtvis är en K436 fördel från rättssäkerhetssynpunkt. Beslut av får enligt gällande regler inte överklagas. I förevarande typ av ärenden är det dock rimligt att öppna en möjlighet för överklagande. Vilken ordning som är lämplig måste dock redas ut. Om det inte visar sig ändamålsenligt vid en närmare utredning att föra över beslutskompetensen till bör i vart fall utredningsansvaret föras över till KO som bör få talerätt inför kabelnämnden i reklamfrågor enligt kabellagen med åtföljande överklagningsrätt. Frågan bör utredas. Regeringen bör kunna presentera ett förslag om ändrade regler för . Smygreklam i Kanal och granskar i efterhand om programföretagen inom brutit mot programreglerna i radiolagen eller avtalet med staten vid sändning av program. Den grundläggande regeln för programverksamheten är att den skall utövas opartiskt och sakligt, varvid skall beaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i ljudradion och televisionen. gör ingen systematisk granskning av innehållet i sändningarna utan litar i allt väsentligt till anmälningar från allmänheten. För programföretagen är det vidare enligt radiolagen förbjudet att mot vederlag medge kommersiell reklam i program eller i programinslag. Trots detta förekommer kommersiella budskap förhållandevis ofta i televisionssändningarna. torde inte ha handlagt någon fråga som direkt gäller brott mot reklamregeln. Däremot har radionämnden behandlat reklamfrågor med hänsyn till kraven på saklighet och opartiskhet. Enligt nämndens uppfattning innebär detta krav att programföretagen skall vara aktsamma med inslag som kan uppfattas som gynnande av visst företag eller av viss vara. ståndpunkt innebär att man bör kunna godta varumärken etc. på kläder och sportarenor, om nyhets- och informationsvärdet väger upp det gynnande som sker genom exponeringen. Sättet för exponeringen tillmäts därvid en väsentlig betydelse vid bedömningen. Det finns dock en tendens till att det blir allt vanligare med kommersiella budskap insmugna i program, s.k. smygreklam, särskilt när det gäller inköpta program. Inom publik- och programforskningen (PUB) har företeelsen uppmärksammats. Som exempel kan vidare nämnas: I en från utlandet inköpt rockkonsert som uppenbarligen var sponsrad av läskedryckstillverkaren visades detta varumärke i bild ca 70 gånger under den timme konserten pågick. Högtalarlådor och annan utrustning hade försetts med Pepsietiketter. Kameran svepte in mot etiketterna och stannade . I ett från inköpt program med en norsk känd komiker var programmets dramaturgi uppbyggd kring sega gubbar (snask) som tillverkas av ett norskt företag. I har också förekommit reklam för snasket men då i form av tydlig annons. Gubbarna marknadsförs även i . Ett par kända tv-makar som gjort program i en satellitkanal har också Mot. gjort program för . I vinjetten till satellitprogrammet före- K436 kommer ett par bilmärken. Av programmets eftertext framgår att det varit sponsrat av biltillverkarna. I vinjetten till programmen som förekom i fanns samma bilmärken med. I ett populärt underhållningsprogram förekom marknadsföring av tre olika produkter. Det finns andra exempel. Det råder ingen tvekan om att kommersiella krafter medvetet söker få in sina kommersiella budskap i form av varumärken eller på annat sätt och också lyckas. har uppenbarligen inte möjlighet att förhindra detta. och konsumentombudsmannen har inte heller kommit med något bidrag i den riktningen. Om de nämnda inslagen däremot förekommit i egensändningar i kabelnät eller i närradiosändningar hade tillstånden dragits in utan vidare. En sådan orimlighet kan i längden inte bestå. Att det dessutom förekommer kommersiell reklam i satellitkanalerna både i form av annonser och smygreklam gör inte saken bättre. Vi anser att och radio skall hållas ren från kommersiella budskap. Smygreklamen är uppenbarligen ett avtalsbrott. Den är också försåtlig och anses bland marknadsföringsexperter mycket effektiv. Målinriktade åtgärder måste därför vidtas. Frågan bör överlämnas till regeringen med ett tillkännagivande att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att minska förekomsten av smygreklam i televisions sändningar. För det fall att regeringen inte lyckas i sina ansträngningar bör den återkomma till med ett förslag till ändring i radiolagen så att smygreklam uttryckligen förbjuds. har kraven på reklam-tv blivit allt starkare. Vi har tillgång till fyra marknät och ett antal kabelnät. Något övergripande ansvar för tvpolitiken har inte tagits. En utredning bör tillsättas som får till uppgift att utreda de fundamentala frågorna om Vilka mänskliga behov bör tv tillgodose? Vad kan tv användas till? Vem ska ha makten över tv och dess innehåll? Utredningen bör bedrivas i enlighet med den grundsyn för radio-och tvpolitiken som vi fört fram om kulturell mångfald och kvalitet och en fri opinionsbildning i radio och tv i avsnitt 6. Detta bör ges regeringen till känna. Det nordiska samarbetet när det gäller Tele-X bröt samman . Trots detta bör regeringen verka för att i vart fall en nordisk kanal med inriktning på nyheter, aktualiteter, kultur men också underhållning kommer Alla nordiska länder bör vara med och satelliten bör få sina program från dem. Regeringen bör söka få till stånd nya samtal med företrädare för de övriga nordiska länderna om en nordiskt Tele-X-samarbete. Begränsning av skyldigheten för hyresgäster att betala för kabel-tv-anläggningen Det är ett rättvisekrav att boende som inte vill ha sin bostad ansluten till ett kabelnät skall slippa betala del av kostnad för anläggning eller drift av kabeltv-anläggningen i form av hyra eller avgift för bostaden. Detta bör ges regeringen tillkänna som bör återkomma med ett lagförslag i ämnet till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lag om lokal eter 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inledande av försökssändningar med lokal eter-tv, 3. att ändrar kabellagen så att medeleffektssatelliter anses som satelliter i fast trafik i den lagen, 4. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att alla satellitsändningstyper kan omfattas av koncessionssystemet för lokala kabelsändningar, 5. att hos regeringen begär förslag till ändring i kabellagens områdesregel, 6. att hos regeringen begär förslag till ändring i kabellagen så att kringgående av förbudet mot samtidig sändning omöjliggörs, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en skärpning av kabellagens reklamregel för satellitsändningar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot sponsring i satellitsändningar, 9. att hos regeringen begär förslag till lag mot smygreklam och annan marknadsföring i satellit- och egensändningar i kabelnät, 10. att hos regeringen begär förslag till skärpning av reglerna om våldsskildringar, pornografi och rasdiskriminering i ansvarighetslagen, 11. att hos regeringen begär lagförslag om programansvarig för yttrandefrihetsbrott i satellitsändning som kan tas emot i eller som vidaresänds i kabelnät här, 12. att hos regeringen begär förslag till lagändring angående kabelnämndens utrednings- och beslutskompetens när det gäller frågor om kabellagens reklamregler, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- 45 tionen anförts om behovet av att minska smygreklamen i te- Mot. levisions sändningar,1] K436 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning om tvpolitiken, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade samtal för att få till stånd ett nordiskt TeleX-samarbete,1] [att hos regeringen begär förslag till lag som går ut på att boende som inte velat ha kabel-tv inte heller skall vara tvungen att betala för kabel-tv-anläggning och driften därav i form av hyra eller annan avgift.2] () () 1 1989/90:Kr373 2 1989/90:Bo421