ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02L715 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L715 av och (båda c) Innehållsdeklaration om miljöfarliga ämnen i rengöringsmedel Rengöringsmedel som saluförs till hushållen måste innehållsdeklareras på förpackningarna. Det ska vara ett ovillkorligt krav att uppge de miljöfarliga ämnen som finns i rengöringsmedlen. finns det inga krav på innehållsdeklaration av varor som är farliga för miljön. Däremot deklareras innehållet i varor som är skadliga för hälsan, om innehållet i varan uppgår till en viss, farlig koncentration. Detta är ologiskt. Vad som är farligt för miljön påverkar förr eller senare också hälsan. Genom att undanhålla konsumenterna information om vad en vara innehåller blockeras den fria marknadsekonomin i detta avseende. Konsumenterna/hushållen har ju ingen möjlighet när de går i affären och gör sina uppköp att själva välja vad som är minst miljöfarligt. Det finns ett växande medvetande om miljöfarorna bland allmänheten. Inte minst ungdomar och kvinnor försöker sätta sig in i vad de varor innehåller som man köper. Exempel på detta är vad som skedde när konsumenterna kunde välja oblekt papper i t.ex. kaffefilter. Mycket snabbt gick man över till den miljövänliga varianten och de blekta kaffefiltren fick ligga kvar på hyllorna. Intresset är stort för att med egna insatser och medvetna val bidra till en bättre miljö. Vi anser därför att det finns starka skäl att innehållsdeklarera rengöringsmedel för hushållsbruk vad avser eventuell miljöfarlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning om miljöfarliga ämnen i rengöringsmedel. () () gotab 99929, Slockholm 1990
mot · GD02L716 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L716 av och (båda mp) Reklamen i tidningarna de gröna anser att människors livskvalité sjunker om de ständigt irriteras av information som de inte i sin situation har intresse av. Kommersiella intressen finns dock att störa den som koncentrerar sig på sitt arbete, på sitt intresse, på sin familj med att informera om produkter som den prospektive kunden skall övertygas om att köpa. Ju bättre det lyckas att bryta en persons vila eller koncentration, dess större möjlighet har reklamen att nå sitt syfte. Detta är ett djupt oroande intrång i mänsklig integritet och samhället bör göra allt för att begränsa trycket av säljare på förväntad konsument. är det viktigt att god och saklig information ställes till dens förfogande som planerar att göra ett inköp. Den informationen kan delvis ges av något konsumentforum och antages då vara så objektiv som den organisationen kan göra den. Emellertid bör också information ges av producent eller säljare av en vara. Informationen kan då inte förväntas vara objektiv, men bör vara saklig. Den bör också finnas på sådant ställe att en konsument lätt kan komma åt och jämföra information om varor som erbjuds. Den tidning som dimper in genom brevlådan borde vara en utmärkt bärare av god information. Innan planerande av sin dag, kan en person bestämma vilka varor han eller hon skall köpa eller vilken bio som skall besökas. När det gäller det senaste behovet fungerar informationen utmärkt. Man vet var bioannonserna finns, man kan jämföra dem om man tänker gå på bio och man tittar inte på den sidan om man inte behöver. När det däremot gäller behovet att handla en vara, är systemet helt kaotiskt. Den som läser kultursidan kan slås av braskande annonser om damunderkläder, den som vill studera sporten, får på köpet information om en viss sorts kaffe. Detta system, som helt står i den kommersiella reklamens tjänst, är irrite- 1 1 1989/90. rande och fyller inte på något vis elementära krav på konsumentinformation. Dessutom är det resursslösande eftersom en mycket stor del av tidningarna upptas av reklam som inte efterfrågats. Pappersmängden som används är enorm och tär såväl på vår skogstillgång som vår energibudget. de gröna föreslår att tidningarna har särskilda sidor för reklam, som där ordnas efter ämnesområde. Övriga sidor reserveras för information av icke-kommersiell natur. Reklamsidorna kan samlas till särskilda bilagor som man kan avvara eller ha alltefter önskan. Vi föreslår att kostnaden är densamma för prenumeration med eller utan reklambilaga och att likaså lösnummerpriset är detsamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär regler för tidningars disposition enligt vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02L719 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L719 av m.fl. (c) Marknadsföring av våldsleksaker Hosten 1987 uppmärksammades på allvar det stora utbudet och den kraftiga marknadsföringen av våldsleksaker och av data- och TV-spel med våldsinslag. Den opinion som vuxit sig allt starkare och ett flertal riksdagsmotioner ledde till att Leksaksbranschen, och träffade en överenskommelse. I överenskommelsen sägs bl a att medlemmarna i branschorganisationen rekommenderas att avstå från att i sina sortiment ta in leksaker, spel och liknande som genom sin utformning, förpackning eller eljest kan påverka barn och ungdom negativt i psykiskt eller moraliskt hänseende genom att ge dem det felaktiga intrycket att nyttjandet av våld är ett socialt acceptabelt beteende. En annan del av överenskommelsen gäller marknadsföring till barn och ungdom av leksaker, spel och liknande. Överenskommelsen är en framgång och den kommer förhoppningsvis att leda till en kraftig sanering av marknaden. Om man läser avtalstexten noga finner man dock att det fortfarande finns vissa luckor som mycket väl kan utnyttjas för att kringgå syftet i den överenskommelse som uppnåtts. Vi ska här peka på några av dem. I den exemplifiering av vapen som ej får efterliknas nämns vapen som är helt eller delvis förbjudna i , t.ex. kaststjärnor, stiletter och knogjärn, men där nämns inte gevär, kulsprutepistoler, handgranater etc. Vidare omfattar överenskommelsen leksaker och spel som på ett verklighetstroget sätt efterliknar andra vapen. Detta innebär att man inte kommer åt Science fiction-betonade vapen och leksaker. Det var ju just den utbredda förekomsten av den typen av leksaker och spel som orsakade en stor del av protesterna. Det är därför viktigt att regeringen vidtar åtgärder för att noggrant följa upp effekten av avtalet. Ett annat problem är att få de icke branschanslutna näringsidkarna att följa avtalet. Samma villkor måste gälla för hela handeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om uppföljning av avtalet om våldsleksaker såväl inom Mot. 1989/90 som utom den branschanslutna handeln. () () '-5 "
mot · GD02L720 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (fp) Undantag för SBC i fastighetsmäklarlagen 1989/90 L720-722 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo423 hemställs att beslutar om ändring i 2 § andra stycket i lagen om fastighetsmäklare beträffande s.k. rikskooperativa organisationer i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () 1 1989/90.
mot · GD02L802 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:L802 av m.fl. (fp) Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo607 hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning med uppdrag att lämna förslag till privaträttsligt skydd för biotekniska uppfinningar i enlighet med motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationell bioteknikreglering. () () () () () () () () () () () () () () () () 1* 1989190.
mot · GD02L803 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L803 av och (båda vpk) Integrering av fotografirätten i upphovsrättslagen Yrkesfotograferna har sedan gammalt krävt att fotografi rättsligt skall behandlas likvärdigt med andra bildverk. Det är inte bara principiella och systematiska skäl som talar för att fotografiska bildverk lagtekniskt bör behandlas på samma sätt som andra bildverk. Verk av det ena eller det andra slaget kan ej alltid ens särskiljas och de används ofta för samma syfte på marknaden. Yrkesfotograferna har dessutom erfarit, att de på grund av särbehandlingen haft svårigheter att upprätthålla respekten för fotograiens ekonomiska och ideella rätt till bilden. Detta gäller även vissa för fotografilagen säregna bestämmelser, i synnerhet presumtionen i § 14 som ger beställaren rätt till beställda bilder om ej annat avtalats. Med stöd av bestämmelsepresumtionen har uppdragsgivare under oklara former tillskansat sig ett långt mer vidsträckt nyttjande av bilder från fotografiska uppdrag än lagstiftningen någonsin avsett. Litterärt och kostnärligt skapande utgår alltid från en individ, som för att leva på sin verksamhet som regel har att träffa uppgörelse med mäktiga intressenter. Den upphovsrättsliga lagstiftningen måste därför utgöra ett skydd för litterärt och konstnärligt skapande. Den från upphovsrättslagen avskilda fotografilagen har inte fungerat som ett sådant skydd. Med en integrering av fotografirätten i upphovsrättslagen uppnår formell jämlikhet mellan den enskilde fotografen och hans/hennes mäktiga motparter. I många länder, jämförbara med , däribland , och , har denna jämlikhet redan uppnåtts. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i upphovsrättslagstiftningen att fotografilagen integreras i upphovsrättslagen och att fotografier därvid inte särbehandlas utan ges samma rättsskydd som andra bildverk.
mot · GD02L806 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L806 Förbud mot patent inom bioteknikens område Den snabba utvecklingen inom biotekniken skapar stora möjligheter men också betydande risker. Därför är det nödvändigt att med stor uppmärksamhet följa vad som sker inom detta område. Det innebär bl.a. att även lagstiftningen måste anpassas i takt därmed. Till de frågor där en snar översyn av lagstiftningen är mycket angelägen, hör patent på levande organismer, djur och växter. Genom gentekniken är det möjligt att flytta gener mellan olika organismer, vilket kan få till följd att djur och växter med annorlunda egenskaper skapas. Därmed ställs man inför frågeställningen om sådana "uppfinningar skall kunna patenteras. I ett antal länder är detta nu möjligt. Man kan med fog fråga sig vilka konsekvenser detta kommer att leda till. Om levande organismer skall kunna patenteras, i vilken omfattning skall detta i så fall vara möjligt? Det är av stor vikt att denna fråga blir föremål för en genomgripande översyn, och det är därvid nödvändigt att det möjligt kommer till stånd en lagstiftning. Denna lagstiftning bör ha en sådan inriktning att patent på växter och djur förbjuds eller i varje fall så långt som möjligt begränsas. Givetvis finns det stora svårigheter i att genomföra en kraftig begränsning av möjligheten att tillåta patent på växter och djur. Inte endast på grund av den snabba utvecklingen inom forskningen utan också därför att detta nu är ett globalt problem. Inget land kan undgå denna utveckling. Gränser mellan länder riskerar att bli helt betydelselösa. Därför är det nödvändigt att med olika medel verka för att utvecklingen ej spårar ur på bioteknikens område. Såväl nationellt som internationellt fordras kraftfulla åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbud mot patent inom bioteknikens område.
mot · GD02L807 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L807 av m.fl. (vpk) Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo616 hemställs att förbjuder patent på levande materia enligt vad som sägs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02L808 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L808 av m.fl. (c) Patent på biotekniska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo617 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förhindra att patent på levande organismer blir giltiga i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskvärdering för forskning och obligatorisk ansvarsförsäkring för tillämpning inom biotekniken. () () () () () ()
mot · GD02L809 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L809 av m.fl. (mp) Ny skyddsform för bioteknologiska uppfinningar Gällande patentlag medger genom förbudet mot patent på växtsorter eller djurraser i 1 § patentlagen (PL) 4 stycket inte patent på levande materia. På samma sätt utesluts genom undantaget för väsentligen biologiska förfaranden varje metod, där en levande organisms arvsmassa hanteras. Patent har dock börjat meddelas på mikroorganismer i sig, vilket sker i strid mot patentlagen - genom omtolkning av det patenträttsliga begreppet mikrobiologiskt förfarande. Denna lagstridiga praxis har häpnadsväckande nog fastställts av patentbesvärsrätten i plenum . Målet ligger nu i regeringsrätten för prövningstillstånd. Det är oetiskt och författningsvidrigt att patenträtten, vilken aldrig varit avsedd för annat än dött material, nu i administrativ ordning utvidgas till att även avse det levande. kommer denna utvidgning att få förödande sociala och ekologiska konsekvenser och biosfären kommer med detta reduktionistiska förhållningssätt att förvandlas till enbart en pool av mutterekvivalenter. Detta visar att det nu är absolut nödvändigt att den av gen-etikkommittén i sitt betänkande Genetisk integritet (SOU 1984:88) föreslagna översynen av patenterbarhetsbestämmelserna i vad det gäller biologiska uppfinningar äntligen kommer till stånd. Utredningen bör dock ges ett vidare mandat och, utifrån förutsättningen att patenträtten endast kan härbärgera det döda området, föreslå ett nytt privaträttsligt skydd för nyskapade livsformer under särskilt hänsynstagande till sociala och ekologiska bieffekter och tredje världens speciella behov och synpunkter. Det är angeläget att få ett samlat grepp på lagstiftningen, så att inte separata skyddsformer för biologisk liv, som t.ex. växtförädlarrättslagen, skapas utan inbördes samordning och överblick. Kommersiella intressen har mycket stort intresse i att kunna få upphovsrättsligt skydd för olika livsformer och bedriver en intensiv och skicklig opinionsbildning för sin sak. Därför måste det stämmas i bäcken innan den blir en å. Utredningen skall givetvis överväga lämplig avgränsning såsom att t.ex. lämna alla djur, gentekniska metoder och varje form av arvsmassa utanför skyddsmöjlighet. Vi yrkar därför att en bred parlamentarisk utredning med nödvändigt expertdeltagande (däribland från SIDA) tillsätts. Utredningen bör bedrivas skyndsamt och med siktet inställt på att slutprodukten skall, såsom ett svenskt förslag i , kunna vinna internationell acceptans. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en parlamentarisk utredning omgående bör tillsättas för att ge en allsidig belysning av ett möjligt nytt privaträttsligt skydd för nyskapade livsformer enligt den inriktning som anges i motionen. () ()
mot · GD02L812 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L812 av m.fl. (mp) Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U542 hemställs att hos regeringen begär att förslag till lagstiftning om genteknik skyndsamt föreläggs utan hinder av pågående förhandlingar om EG-anpassning. () Per ()
mot · GD02L813 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L813 av m.fl. (vpk) Patent på biotekniska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So532 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det orimliga i att kunna patentera liv. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02L814 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L814 av m.fl. (mp) Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo622 hemställs att uttryckligen förbjuder patent på levande organismer.
mot · GD02L815 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L815 av m.fl. (vpk) Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo270 hemställs att beslutar om förbud mot patentering av gentekniskt förändrade mikroorganismer, växter och djur. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 99931, 1990
mot · GD02L902 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:L902 har till lagts flera motioner med begäran om utredning om innehållet i svensk sakrätt. har avvisat dessa motioner främst med hänvisning till att den svenska rättstraditionen inom sakrättens område skulle vara så fast att en revision därav inte skulle behöva komma i fråga. Vid 1989/90 har på nytt en motion med begäran om revision av svensk sakrätt avslagits men med en delvis ny motivering. har, i överensstämmelse med lagutskottets mening, angivit att svensk sakrätts innehåll på en in casu-basis får avgöras allt eftersom rättsutvecklingen går vidare. Bland annat har genom införandet av ett nytt system för överlåtelse av värdepapper en väsentlig förändring införts i innehållet i svensk sakrätt. I tidigare motioner i detta ämne har jag påpekat att nya finansieringsformer som allmänt tillämpas i likaledes utgör genombrott av den svenska sakrättens princip om tradition som grund för äganderättens övergång. har i ett rättsfall där svensk sakrätt ställdes emot tysk obligationsrätt uttalat att i mål av detta internationella slag blir det nödvändigt att göra en avvägning mellan den svenska sakrättens krav och motstående intressen, såsom anpassning till utrikeshandelns krav. avgjorde i det refererade ärendet saken till förmån för svensk sakrätt med underkännande av den säkerhetsrätt som på obligationsrättslig grund hade etablerats inom ett avtalsförhållande till . Av de nu refererade omständigheterna styrks ytterligare behovet av en grundlig översyn av svensk sakrätt, särskilt med inriktning mot reglerna om äganderättens övergång till lös egendom. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en allsidig utredning företas om svensk sakrätt, särskilt i vad avser dess relation till utrikeshan- Mot. 1989/90 delns krav.
mot · GD02L903 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:L903 av () Samäganderättslagen Två äldre pensionärer blev, med stöd av samäganderättslagen, berövade den lägenhet de ägt och bebott . Lägenheten såldes mot deras vilja på offentlig auktion på initiativ av en fastighetsuppköpare. Han hade tidigare förvärvat fastighetens andra lägenhet och en likadan huskropp sammanbyggd med den aktuella fastigheten och innehållande två lägenheter. Uppköparen uppgav sig ha för avsikt att låta renovera hela byggnadskroppen. I planerna ingick att låta renovera fasad och tak, att måla fönstren och ändra uppvärmningssystem till en panna för alla fyra lägenheterna. Av besiktningsprotokoll framgår att fasaden på fastigheten var i mycket gott skick. Fönstren beskrivs vara mycket väl underhållna och nymålade. Yttertaket av äkta taktegel var i gott skick och stoppar . Lägenheten hade eluppvärmning samt funktionsdugliga kakelugnar. Nuvarande uppvärmningssystem är idealiskt med hänsyn till Statens rekommendation vad det gäller kriseldning. Det finns ju två helt separata uppvärmningssystem, allt i enlighet med myndigheternas önskemål. Pensionärerna ansåg att den planerade renoveringen var onödig och avböjde att stå för en hälftendel av kostnaden. Följden blev att fastigheten såldes på offentlig auktion och makarna tvingades flytta. Detta trots att det av intyg från två behandlande läkare framgår att mannen var svårt sjuk. En flyttning bedömdes utgöra en så stor påfrestning att det ansågs i högsta grad medicinskt och humanitärt betingat att åldringarna kunde få bo kvar i sin bostad. Handläggningen var korrekt enligt samäganderättslagen. Om en motpart har förvärvat 3/4 av en fastighet kan han med lagens hjälp bjuda ut den fjärde lägenheten till försäljning och själv köpa in den. En lagändring, som skyddar den enskildes äganderätt, borde komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts angående behov av lagändring för att skydda den enskil- Mot. 1989/90 des äganderätt.
mot · GD02L904 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L904 av () Trafiknykterhet till sjöss Att alkohol och trafik inte hör ihop tycks vara en uppfattning som delas av det stora flertalet svenskar, åtminstone när det gäller vägtrafik. Ur säkerhetssynpunkt är det lika angeläget att all trafik hålles fri från alkohol. Därför bör en särskild lagstiftning införas som, beträffande framförande av fordon till sjöss, ansluter till den som gäller vid trafik till lands. En av anledningarna till att det tidigare inte ansetts lika självklart med en trafiknykterhetslagstiftning till sjöss kan kanske vara att sjöfarten i äldre tider ej tillnärmelsevis var av den omfattning som den är , och ej heller hastigheten. Den alltmer ökande trafiken med snabbgående fritidsbåtar, blandade med yrkestrafik med tunga båtar, skapar i kombination med alkoholförtäring allvarliga olycksrisker där människors liv och hälsa står på spel. Av de drunkningsolyckor som sker i landet beräknas vara betingade av alkoholförtäring. Redan nuvarande lagstiftning ger visserligen möjligheter att beivra företeelsen att framföra båt alkoholpåverkad, men avsaknaden av en promillegräns till sjöss gör nuvarande regler ineffektiva och ger ej den allmänpreventiva funktion som är önskvärd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en lagstiftning införs med samma krav på trafiknykterhet till sjöss som den som gäller vid trafik till lands.
mot · GD02L905 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:L905 av m.fl. (s) Godtrosförvärv av stöldgods Mångå stölder, bedrägerier och andra egendomsbrott begås för att skaffa pengar till köp av narkotika. Kostnaderna för narkotikamissbruk är sådana att de flesta narkomaner för att finansiera sitt missbruk begår brott, oftast stölder. Samhällets åtgärder mot narkotikamissbruket har inriktat sig på vårdsidan samt kriminalisering av narkotikabruk. Den sistnämnda lagstiftningen har i praktiken icke haft någon större betydelse. Narkotikamissbrukets finansiering har från lagstiftarens sida inte alls bemötts på ett tillräckligt kraftfullt sätt. Narkotikamissbruket leder i stor utsträckning till annan brottslighet. Också av detta skäl måste missbruket bekämpas på ett brett fält. Svensk hälerilagstiftning behöver anpassas också till den narkotikaanknutna brottslighet som vuxit fram. Skillnaden mellan svensk hälerilagstiftning och övriga blir särskilt tydlig då det gäller utomlands stulna fordon, som förvärvats genom godtrosförvärv enligt svensk lagstiftning. Skulle dessa bilar föras över gränser medger andra länders lagstiftningar ett beslag av stöldgodset. Det är en orimlig situation att svensk lagstiftning på detta sätt, i praktiken, stödjer narkotikahandel genom sina mycket generösa regler för godtrosförvärv. Reglerna måste ändras så att försäljning av stöldgods ytterligare försvåras. Det är genom sådan verksamhet som missbruk av narkotika ofta finansieras. Ett försvårande av denna verksamhet skulle också verksamt kunna bidra till att nedbringa missbruket. Vår lagstiftning på detta område måste anpassas till vad som gäller ute i övriga . Risken att förlora stöldgods måste bli lika verksam som i det land varifrån stöldgodset kommer. Bl.a. behövs en översyn av de svenska reglerna om godtrosförvärv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om anpassning av den svenska hälerilagstiftningen till vad Mot. som gäller i övriga .
mot · GD02L906 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:906 av m.fl. (mp) Onykterhet till sjöss Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T619 hemställs att beslutar att samma straffbarhetsgräns för sjöonykterhet skall gälla som för rattonykterhet i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()