ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U229 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U229 av () Katastrofbistånd till har slitits sönder av förödande inbördeskrig. Situationen har ytterligare komplicerats genom intervention utifrån. ligger stora delar av landet under israelisk och syrisk kontroll. Brutaliseringen av livet i har nått extrema proportioner. I de yngre generationerna vet knappast någon vad ett normalt liv under fredliga förhållanden och i samexistens med andra politiska och religiösa riktningar vill säga. har de redan tidigare trängda kristna enklaverna i blivit än mer utsatta. Desperationen har varit tydlig och kan lätt ge upphov till nya våldsutbrott med ytterligare lidande som följd. Men situationen i övriga delar av landet är knappast bättre. Risken är stor att omvärlden lämnar åt sitt öde, i föreställningen att inget ändå kan göras för att förbättra situationen i landet. Kanske kan vi endast göra marginella svenska insatser för att bidra till en fredlig politisk lösning. Men vi kan utan tvivel göra en hel del för att förstärka den humanitära hjälpen till landet. Behovet av ökade humanitära hjälpinsatser i bör ges regeringen till känna. Jag vill i detta sammanhang erinra om att i sin biståndsmotion föreslagit ett nytt anslag för humanitärt bistånd i som skulle kunna användas bl.a. för . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade humanitära insatser i .
mot · GD02U231 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U231 av () Utbildningsbistånd till står inför den gigantiska uppgiften att bygga upp väl fungerande samhällen från ett absolut bottenläge. En snabb återuppbyggnad är av en råd skäl nödvändig. Dessa länders behov av bistånd i alla tänkbara former är stort och allmänt erkänt. En form av bistånd skulle kunna vara kunskap och kompetens på skolans område. Gymnasieskolan i står inför när betydande resurser frigörs på grund av sjunkande elevunderlag, framför allt kunnig och kompetent personal, men också viss materiell utrustning. För länder som t.ex. och borde stora delar av den utbildning som erbjuds i den svenska gymnasieskolan vara av stort intresse, kanske framför allt inom områden som ekonomi, kemi/biologi, teknologi och inom området administration. Det finns också stora behov av allmän administrativ/organisatorisk kompetens till stöd i uppbyggnaden av ett modernt skolsystem. Bistånd till östländerna i form av utbildning på gymnasienivå och allmän organisatorisk kompetens på skolområdet kan motiveras inte bara av humanitära skäl. Det skulle också ge svensk skolpersonal unika erfarenheter av akuta problem inom deras respektive kompetensområden, och därmed vidgade perspektiv och fördjupade kunskaper till förmån för svensk skola . Som exempel kan nämnas att vi har viss utbildningskapacitet som nyttjas inom befintliga budgetramar. Utbildningen bekostas delvis av biståndsmedel. Inom pågår utbildning vid Vikens skogsskola med utländskt deltagande. Det är främst skoglig utbildning och där nicaraguaner genomgår längre och kortare utbildning för att senare återvända till sitt hemland med förvärvade kunskaper. Trots det långa avståndet till deras hemland har utbildningen gett mycket goda erfarenheter. Det finns med andra ord referensobjekt som delvis kan tjäna som mall för att exportera utbildning i en eller annan form till andra mottagarländer. Samtliga berörda vid skogsbruksskolan säger sig vara positivt överraskade och imponerade över den pågående utbildningen. Såväl lärare som elever prisar de initiativ som tagits för att få till stånd nämnda utbildning. Glädjande nog kan vi finna att trots det långa avståndet länderna emellan har vi funnit utbildningslinjer som ökar förståelsen mellan folken. heter vi fått av nämnda utbildningsprojekt kan man finna att närheten till Mot. exempelvis och övriga östländer borde underlätta engagemang på ut- U231 Vi har en garanti och erfarenhet som vi med lätthet borde kunna pröva i andra länder. Vårt län är villigt att dra sitt/vårt strå till stacken. Vi är med andra ord beredda att med mycket kort varsel kunna åstadkomma flexibla utbildningsformer och objekt till dessa geografiskt närstående länder. För berörda länder skulle denna utbildningsexport och import betyda större förståelse för varandras problemställningar. kan liknande engagemang skapa stora utvecklingspotentialer som ger respektive länder ett utökat kulturellt och ekonomiskt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsstöd till .
mot · GD02U232 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U232 av Per Stenmarck m.fl. (m) Miljöbistånd till länder i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo824 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående miljöbistånd till länder i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående företags och kommuners medverkan för att förbättra miljösituationen i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ett gemensamt svenskt-danskt organ, där forskare och politiker söker lösa den miljösituation som blivit ett allt större miljöproblem i , och . Per Stenmarck (m) () ()
mot · GD02U233 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: U233 av Per Stenmarck och (båda m) Livsmedelsbistånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Jo244 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående användande av svenskt livsmedelsöverskott som bistånd till länder där befolkningen svälter. Per Stenmarck (m)
mot · GD02U234 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U234 av Per m.fl. (m) Utvecklingssamarbete genom SIDA Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N307 hemställs att bemyndigar regeringen att under /91 använda medel från reservationsanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA under huvudtitel i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () gotab 99969, 1990
mot · GD02U235 · 1990-01-24 00:00:00 — av m.fl. (c) och världshandeln 1989/90 U235-240 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N311 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utsatta ställning i världshandeln, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett intensivt arbete för en nordisk hemmamarknad. () () () () () () () () () ()
mot · GD02U238 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U238 av m.fl. (s) Leveranser av matolja till SIDA Från har raffinerad svensk rapsolja levererats till Programme inom ramen för livsmedelsbistånd. Verksamheten har utvecklats från olja 1967 till 1989, en mycket stark utveckling. Toppåret 1987-1988 levererades . Förpackningen är en speciellt för ändamålet framtagen fyralitersdunk. Denna dunk sparas av befolkningen och används på de mest skiftande sätt. Över 70 länder har mottagit matolja från . Statsmakterna har varje budgetår avsatt medel för matolja bundet till upphandling i . Detta belopp är innevarande budgetår, 1989/90, 62 milj. kr. En kvantitet motsvarande matolja har dessutom avsatts för katastrofändamål. Sistnämnda kvantitet har t.o.m. /89 varit bunden till upphandling i . I statsverkspropositionen för /91 frångår man den bundna upphandlingen i och med följande skrivning: två tredjedelar av det ordinarie bidraget till WFP är bundet till upphandling av livsmedel i med exportproduktion eller i . Utöver det ordinarie bidraget stödjer WFP genom att lämna annat multilateralt livsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP. Kommentarer: Vegetabilisk olja nämns inte, i stället sägs livsmedel. Upphandlingen skall företas i u-land med exportproduktion eller i . Dessa ges inga mervärden av en dylik upphandling, då de avsätter sin exportproduktion till världsmarknadspriser. I tidigare skrivningar har vegetabilisk olja nämnts och som ovan påpekas har upphandlingen skett i . Regeringen föreslår, förutom livsmedelsbiståndet om 67 milj. kr. och kvantiteten motsvarande matolja, att 25 milj. kr. lämnas som bidrag till WFP:s nyinrättade fond för utdragna katastrof- och flyktingsituationer. Efter framställning från SIDA och WFP om att övergå till en ny fyraliters plastflaska av s.k. jerry-can-typ startade senhösten 1987 ett projekt tillsammans med ovannämnda organisationer. SIDA deltog i det praktiska arbetet och avrapporterade forlöpande till WFP, bl.a. vid besök i , samt erhöll WFP:s godkännande för alla väsentliga beslut om emballagets SIDA framförde sålunda synpunkter på t.ex. dunk, låda, bandning, sträckfilmning och etikett. Projektet resulterade i en helt ny fyllningsanläggning för matolja till en kostnad av 20 milj. kr. Anläggningen togs i drift . Den rapsolja som levererades i biståndsprogrammet motsvarar (med en topp på ) av den i producerade. Detta betyder att jordbrukare, transportväsendet och underleverantörer skulle, på samma sätt som , drabbas av en abrupt nedgång om det pågående samarbetet med SIDA/WFP avbryts. Den svenska oljeväxtodlingen har av beredskapsskäl en storlek som i fredstid förutsätter betydande export. Den arbetsgrupp som lagt fram sin rapport 1989:63 en ny livsmedelspolitik föreslår enigt att så skall bli fallet även . Det finns därför ingen anledning att ändra principerna för livsmedelsbiståndet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphandling av livsmedel. () () 1989/90 U238
mot · GD02U239 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U239 av m.fl. (vpk, mp) (eller maniok) är ett av jordens viktigaste baslivsmedel för många fattiga befolkningsgrupper, bl.a. i södra , och . Det är en snabbväxande buske vars rötter är ätliga. Portugiser tog den till . Kassavan har flera goda egenskaper, den ger t.ex. goda skördar i torra regioner och är relativt lättodlad. Den står ensam för av kaloriintaget i . Dock har den två stora nackdelar. Dels har den lågt protein- och vitamininnehåll och dels innehåller vissa sorter höga halter av giftet cyanid. Cyanidhalten kan nedbringas till ofarlig nivå före konsumtion genom korrekta beredningsmetoder; torkning, jäsning m.m. I svältdrabbade regioner i framför allt har befolkningen ej alltid haft möjlighet eller kunskap om nödvändigheten av adekvat beredning av kassavan eftersom den icke är inhemsk. Många har då drabbats av cyanidförgiftning vilket ger förlamningar, blindhet m.m. och i värsta fall dödsfall. Både cyanid-, protein- och vitaminhalterna i kassavan går att förändra med bl a växtförädling där delvis är världsledande. Här borde bidra till att få fram en som är mindre giftig, har bättre näringsstatus och som ger ännu större skördar. Parallellt borde man identifiera de drabbades problem och föreslå lösningar i samarbete med befolkningen. tvingas biståndsarbetare att grundforska vid katastroflägen (t.ex. ta reda på vad folk egentligen äter) och försöka lindra effekterna av onödigt uppkomna krislägen. Vi menar att måste ha en biståndpolitik som ger till de mest behövande, är anpassad efter lokala behov och som är inriktad på att bygga upp de olika ländernas självförsörjningsförmåga. bör begära förslag om ökad forskning om och anslå 3 miljoner till sådan forskning. Med hänvisning till det ovan a rörda hemställs 1. att hos r,-leringen begär förslag om utökad satsning på forskning kring , 2. att beslutar att anslå . för forskning kring Mot. 1989/90 . (vpk) ()
mot · GD02U245 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U245 av m.fl. (s) Stödet till Läget i har på förändrats. Förtryck och diktatur har ersatts av en växande frihet och en snabb demokratisk utveckling. Detta hälsar vi alla naturligtvis med stor glädje. Den förändrade situationen motiverar ett starkt svenskt engagemang, som bör bli särskilt djupt avseende Östersjöstaterna. Därför är det mycket positivt att notera att statsbudgeten /91 innehåller en markerad satsning på genom den miljard, som anslås till en treårig insats till stöd för den demokratiska utvecklingen. 900 milj. kr. av den totala summan tas från biståndsbudgeten. Mot bakgrund av den snabba och till mycket stor del oförutsägbara utvecklingen kan det försvaras att biståndsmedel används till stater, som ändå får betecknas som utvecklade länder. Det är dock mycket diskutabelt om en hel treårsperiod måste finansieras ur biståndsbudgeten. Det borde räcka med . Därefter borde andra finansieringsalternativ sökas. kan knappast definieras som utvecklingsländer. De uppfyller inte det fattigdomskriterium, som vi normalt brukar använda, jfr länder i och . De är ofta starkt industrialiserade, inte sällan i så hög grad att omfattande miljöproblem har uppkommit. Läskunnigheten är inte låg och barnadödligheten ligger långt från de nivåer vi finner i vad vi traditionellt uppfattar som . Om stödet till finansieras över biståndsbudgeten betyder det, att motsvarande summa undanhålls de verkligt fattiga länderna. En sådan utveckling är inte långsiktigt önskvärd. Därför är det angeläget att finna andra finansieringsmöjligheter för stödet till våra grannländer i öst. Många grupperingar i det svenska samhället har hävdat, att vi inte kan begränsa biståndet till till av BNI.Det finns starka skäl för en sådan ståndpunkt. Genom den drastiskt förändrade situationen i är det dock motiverat att tills vidare begränsa biståndet till av BNI. Istället bör de resurser, som ytterligare kan tillskapas, avsättas för ett Östeuropastöd i form av ett särskilt anslag. Det betyder , att andra verksamhetsområden i budgeten i någon mån får stå tillbaka för en angelägen satsning på . Dessutom måste våra insatser samverka med andra länders stöd, bl.a. inom respektive . är det angeläget att statsmakterna medverkar till en folklig mobilisering till stöd för utvecklingen i . Denna mobilisering bör in nefatta uppbyggnaden av en särskild stödfond, till vilken svenska folket kan bidra med frivilliga gåvor. Allt talar för att såväl enskilda som organisationer och företag har en stor beredskap för samt vilja till att bidra till en snabb tillväxt av fonden. Dessutom är det självfallet angeläget att enskilda samarbetsinitiativ t.ex. från folkrörelseorganisationer,kyrkor, föreningar och andra enskilda individer, uppmuntras till stöd för utvecklingen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av stödet till . () () () () 1989/90 U245 gotab 99970, 1990
mot · GD02U252 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U252 av m.fl. (m) Internationella beredskapslager Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo274 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar om internationella beredskapslager. () () () () ()
mot · GD02U253 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:U253 av m.fl. (fp) Ökat stöd åt projekt för återvändande flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf610 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd för svenska frivilligorganisationers projekt på plats för återvändande flyktingar. () () () () () () () () () () () () 9868, Slockholm 1990
mot · GD02U301 · 1990-01-23 00:00:00 — Riksradios programverksamhet för utlandet Utvecklingen av utlandsverksamhet är positiv och den i budgetpropositionen föreslagna investeringen i nya kortvågssändare kommer att ytterligare förbättra möjligheterna för utanför gränser bosatta att ta emot information om vårt land. Olika faktorer som framväxandet av en europeisk marknad, ökade svenska exportinsatser och förbättrade möjligheter för pensionärer att under delar av året vistas i varmare klimat bidrar till att antalet svenskar som bor utanför ökar. För många av dem är utlandssändningar av stor betydelse och utgör en välkommen länk mellan dem själva och . Som också framgår av budgetpropositionen skall de sända programmen ge utländsk publik och särskilt utlandssvenskar möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Det är därför av stort värde att sändningarna omfattar och TT- nyheter. Åtskilliga av sändningar i övrigt är av nyhetskaraktär och skulle givetvis bidra till att öka informationen. Kravet på sändningar på främmande språk begränsar emellertid möjligheten att i alltför hög grad utnyttja sändarna för återgivande av övriga program på svenska. I två avseenden är emellertid informationen av sådan betydelse att den regelbundet bör ingå i de sändningar som sker på svenska. Jag syftar då på programmen Kulturnytt och Ekonomiekot. Genom att nyheter inom kulturlivet och ekonomiska nyheter fått egna program begränsar detta angelägenheten att infoga dem i ordinarie nyhetssändningar. Mot bakgrund av utformningen av avtalet mellan och staten bör uttala att utlandssvenskarnas rätt till information också bör omfatta de kulturella och ekonomiska områdena. 1 1989/90. Med anledning av det anförda hemställs U301 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlandssändningar.
mot · GD02U302 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U302 av och (båda c) Svenska institutets stöd till utsända svenska lektorer Ca 150 nordiska sändelektorer, dvs lektorer vilkas anställning förmedlats av lektoratsadministrationen i ett nordiskt land, är verksamma vid universitet runt om i världen. Av dessa 150 lektorer är ca 50 svenska, ca 40 finska, ca 30 danska och ca 30 norska. Dessutom finns några isländska lektorer. Lektoratsadministrationerna i , , och ger alla ekonomiskt stöd för resor och expenser till de av dem förmedlade sändelektorerna. Det danska stödet uppgick /89 till , det finska stödet till 3,7 miljoner finska mark = , det norska till och det svenska stödet till . Det ekonomiska stödet från , och till de från respektive land utsända lektorerna är på en sådan nivå att det garanterar en tillfredsställande kvalitet hos lektorskåren. Det svenska stödet är på en så låg nivå att det framstår som märkligt att det överhuvudtaget går att rekrytera några svenska sändelektorer. Medan en från , och utsänd lektor kan räkna med ett lönetillskott på , har de från utsända lektorerna att se fram emot årliga bidrag på i genomsnitt . Det brukar råda enighet om att de utsända svenska lektorerna har mycket stor betydelse som stödjepunkter för kulturutbytet mellan och respektive land, som informationsspridare om och som kontaktpersoner för vetenskapligt samarbete mellan och stationeringslandet. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att år kan utnyttja sändelektorerna i de nämnda avseendena utan att ge dem annat än en symbolisk ersättning. De allra flesta svenska lektorstjänsterna i utlandet är att betrakta som kall. Har man inte egna besparingar att ta till får man finna sig i att leva under existensminimum. Den som är lektor vid en institution, där det också finns lektorer från övriga nordiska länder, har anledning att fråga sig varför dessa länder i motsats till värdesätter sina lektorers insatser. Vi anser att som ett första steg för att förbättra villkoren för de utsända lektorerna bör tillföras 2 milj.kr. 1* 1989190. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att tillföra 2 milj.kr. för att förbättra villkoren för utsända svenska lektorer.
mot · GD02U303 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U303 Hosten 1986 besökte jag - , och . Jag slogs då av vilken betydelse de svenska insatserna i detta konfliktfyllda område har och vilken efterfrågan på vårt stöd som finns. Jag tänker dels på den svenska statens insatser, dels på biståndet via våra frivilligorganisationer. De svenska kontakterna och insatserna har successivt ökat och allt talar för att det är riktigt att fortsätta att förstärka vårt arbete i regionen. På min resa mötte jag särskilt starka önskemål om detta i . Från den costarikanska regeringens sida framfördes starka önskemål om ett förstärkt samarbete med . Man hade svårt att förstå vårt utvecklade samarbete med i perspektivet av det i alla fall då relativt outvecklade med . Man gjorde detta konstaterande i ljuset av att har ett samhällsskick som i mycket liknar det svenska. Samma erfarenheter har många med mig gjort såväl före som efter 1986. har också de svenska biståndsinsatserna ytterligare byggts ut. De omfattar bl.a. stöd till ett ambitiöst bostadsbyggande, flyktinghjälp och naturvårdsinsatser. Flera ministrar har besökt för att följa upp och vidareutveckla våra kontakter med detta fantastiskt vackra land. Från costarikansk sida är det angeläget att den svenska representationen byggs ut och att en ambassad upprättas. Också ur svenskt perspektiv vore detta välmotiverat. För att bättre kunna följa och utveckla vårt bistånd i är det angeläget. Stabiliteten i gör det särskilt lämpligt att ha en ambassad i som utgångspunkt för biståndsinsatserna i regionen. Ytterligare ett motiv är att närmare kunna följa det viktiga fredsarbetet i regionen. En lokalisering till skulle också vara en markering av viktiga insatser för fred, en markering som kan ge ringar på vattnet i regionen. Också andra motiv kan anges, t.ex. handels- och kulturutbyte. Vidare kan det motiveras av ett costarikanskt intresse att balansera det starka nordamerikanska inflytandet på landets kultur- och samhällsliv. Slutligen vore det en markering av vilken vikt fäster vid den politiska demokratin. Tidpunkten är alltså mogen för att inrätta en ambassad i huvudstad . Att detta sammanfaller med att och hamnat i samma grupp i årets i gör inte förslaget sämre! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en ambassad nu bör inrättas i .
mot · GD02U304 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:U304 av m.fl. (vpk) Anslaget till De senaste årens internationella utveckling har varit omvälvande och kanske mest utvecklingen . inleddes ett nytt kapitel i historia när öppnades och började rivas. Hundratusentals människor kunde fritt strömma över den mur som så länge varit symbolen för det delade . Det gick en känslomässig stötvåg över hela kontinenten. Det blev äntligen möjligt att tro på en avveckling av det . träffades de båda supermaktsledarna på . Efter mötet deklarerade de båda ledarna sin ömsesidiga föresats att 1990 skulle bli av verkliga resultat i nedrustningsförhandlingarna. Det gällde både förhandlingarna om konventionella vapen som de strategiska kärnvapenförhandlingarna (START). Båda dessa förhandlingar syftar till betydande reduktioner. Mot denna bakgrund kan man väl förstå SIPRIrs motiv för sin anslagsframställan. Tveklöst är det så att de fundamentala förändringarna i världspolitiken också ger ett större behov av forskning på rustningskontrollområdet. Enligt vpk:s mening är verksamheten vid värd allt stöd och vi anser inte att det i dagens läge kan finnas några som helst argument för att inte tillgodose institutets anslagsäskanden. Det finns heller ingen sådan argumentation i föredragandens överväganden. Vpk föreslår därför att det begärda anslaget på tillstyrks. Med hänvisning till det anförda hemställs att till bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . 1** 1989/90. 1989/90 U304