ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub53 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub53 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I regeringens proposition 1989/90:90 om forskning föreslås bl.a. inrättandet av ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd. Grunden för detsamma blir närmast en sammanslagning av den nuvarande delegationen för social forskning och delegationen för invandrarforskning, två sektorsorgan, som alltså går upp i ett grundforskningsråd. En profilering förutskickas i så måtto, att det nya rådet i första hand skall i första hand inrikta sig på grundforskning och tillämpad forskning inom de social- och invandrarpolitiska områdena (s. 38). Rådet bör liksom forskningsråden inom område ha en majoritet av forskare (s. 130); rådet skall sortera under . När det gäller strukturen föreslås vidare, att företrädarna för forskarsamhället i rådet bör väljas av särskilda elektorsförsamlingar och övriga ledamöter förordnas av regeringen. I propositionen framhålles, att delegationen för social forskning verkat för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i nära samverkan med universitet och högskolor, något som kan vitsordas inte minst från erfarenheterna vid högskolan i , och detsamma kan sägas om delegationen för invandrarforskning. Forskare vid denna högskola är involverade i forskning med anknytning till bägge delegationerna: en forskare är medlem i en av programkommittéerna vid delegationen för social forskning och flera forskare handleder doktorander med inriktning, som har relevans i detta sammanhang. Nämnas kan också - bland många andra aktiviteter - att en mycket aktiv forskargrupp i socialt arbete är i verksamhet vid högskolan. Det nya forskningsrådet kommer givetvis att bli av stort intresse för inte minst de mindre och medelstora högskolorna; av dem har högskolorna i och social linje. Det är av stor betydelse att åtminstone de medelstora högskolorna och högskolan i blir representerade i den tilltänkta elektorsförsamlingen för val av representanter för forskarna i rådet, och företrädarna för samhällsvetenskaperna vid dessa högskolor bereds möjlighet att kandidera till de platser i rådet som avser forskare. I sammanhanget bör understrykas att i statens råd för samhällsforskning, det nya rådets närmaste föregångare, deltog de dåvarande socialhögskolorna genom sina rektorer i valen till rådet, liksom de kunde inväljas i det För den sociala utbildningens del skulle det vid en jämförelse innebära en direkt försämrad ställning om de här anförda synpunkterna ej beaktas när ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd nu skall inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sammansättningen av det i propositionen föreslagna socialvetenskapliga forskningsrådet. () () () () 1989/90 Ub53
mot · GD02Ub57 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub57 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Den snabba händelseutvecklingen i Öst- och och början av 1990 har inneburit en dramatisk frigörelseprocess, som få ens vågat hoppas på, för miljoner förtryckta människor. Den har också givit ny relief åt den säkerhetspolitiska debatten i . I en motion från allmänna motionstiden framhöll vi från sida bristen på resurser för säkerhetspolitisk forskning och utbildning inom högskolan. Vi pekade på högskoleforskningens fördelar framför myndighets- och institutsforskningen: dess oberoende, dess direktkontakt med den inomvetenskapliga utvecklingen och dess spridning genom grundutbildningen till vida kretsar. Mot denna bakgrund välkomnar vi att regeringen nu föreslår inrättande av forskningstjänster i internationell politik: dels en doktorandtjänst i , dels och framför allt några forskartjänster i . Vi noterar emellertid också att några resursförstärkningar inte föreslås för - den vid sidan av andra internationellt konkurrenskraftiga grundforskningsmiljön för dessa ämnen i . Vid universitets statsvetenskapliga institution bedrivs en framstående och uppmärksammad forskning med särskild inriktning mot säkerhetspolitik. Det vore mest naturligt att i första hand knyta an till den forskningen när nu en förstärkning skall ske. I propositionen motiveras satsningen på med att det vid statsvetenskapliga institutionen där finns goda förutsättningar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad med inriktning mot internationell politik (s. 114). Vi kan instämma i detta men menar att detta redan skett vid . Mot den bakgrunden bör en satsning göras på bägge dessa forskningsmiljöer. Vi föreslår således att en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik inrättas vid . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo 1989/90 Ub57 () () () () tionen anförts om inrättandet av en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik vid , 2. att för /91 beslutar anslå ytterligare . under anslag E4 Samhällsvetenskapliga fakulteterna för att inrätta en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik vid .
mot · GD02Ub62 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub62 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning En förstärkning av forskningen för att åstadkomma en utveckling mot miljövänliga transportsystem är angelägen. Trafikmiljön i storstäderna, samband med bebyggelse, markomvandling och transportsystem samt ekonomiska och administrativa styrmedel är exempel på frågor som bör studeras. Kollektivtrafikforskning behövs inom både teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. UHÄ har i en utredning visat att en stabil forskningsmiljö för kollektivtrafikforskningen bäst åstadkommes genom en gradvis utökning av resurserna vid tekniska högskolan i samt universiteten i och . Tyngdpunkten i insatserna bör, enligt UHÄ, förläggas till tekniska högskolan i . Regeringen har trots det föreslagit att den förstärkta kollektivtrafikforskningen förläggs till , bl.a. med argumentet att kollektivtrafiken i den tätortsregion där ligger är relativt outvecklad. Jag anser att en rad skäl talar för att bör följa rekommendationen från UHÄ, om att tyngdpunkten i den utökade kollektivtrafikforskningen bör förläggas till tekniska högskolan i . har en komplexitet vad gäller trafik- och samhällsplaneringsproblem som är unik i . Högskoleforskningen kan i anknyta till det omfattande och konkreta arbete som sker inom den regionala samhällsplaneringen. Ett samarbete mellan tekniska högskolan och är vidare naturligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner de riktlinjer som regeringen angett för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 (E 9) med den ändring däri som föreslagits i motionen.
mot · GD02Ub64 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub64 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Propositionen innehåller förslag om förstärkning av forskning under huvudtitel. Främst avses forskning kring arktisk problematik, öststatsforskning och folkrätt. Det är i detta sammanhang också viktigt att uppmärksamma behovet av ökad forskning i frågor som rör internationella konflikter och möjligheterna till konfliktlösning. har fått en allt mer betydelsefull roll i internationell konfliktlösning. Regeringsinitiativ har med framgång tagits i en rad frågor, inte minst vad gäller konflikterna i . Även icke-statliga initiativ från svenska organisationer har rönt uppmärksamhet. Ett kunnande har byggts upp under en följd av år och under anspråkslösa former. Det är viktigt att detta nu tas till vara och ges stadga. Universiteten bör ha en central roll i ett sådant arbete. Vid har skapat en internationellt uppmärksammad databas över pågående internationella konflikter. Ursprungligen finansierades detta av anslag från . Dessa medel användes för att ta fram en metodologi utgående från internationell forskning. I tillägg har en rikhaltig informationsbas skapats, grundad på internationell press och på institutionens internationella kontakter. Insatsen har avsatt avsevärda resultat . 1987 svarar kapitel om konfliktmönster och fredsinitiativ i SIPRI:s internationellt spridda årsbok. bedrivs arbetet med hjälp av ett speciellt och tillfälligt anslag från , som syftat till att bygga upp svensk kompetens inom fältet. Anslaget används för att möjliggöra en av institutionen själv utgiven publikation. Denna innehåller information också om relativt begränsade väpnade konflikter. Fem äldre och yngre forskare arbetar helt eller delvis med detta arbete. Denna skrift har blivit institutionens mest uppmärksammade utgåva. Den citeras flitigt i press, i och internationellt, och refereras också av internationella beslutsfattare. En rad uppsatser kring olika konfliktmönster, baserade på detta material, har producerats. utgör databasen underlag för flera doktorsavhandlingar. Den används också i universitetsundervisning av flera institutioner i och utomlands. Ett exempel på hur detta material används är att det också lett till önskemål om att engagera institutionen i internationellt medlingsarbete, senast i konflikten i . Arbetet bedrivs nu med konflikter. kommer med de större konflikterna . stitutionens egen årspublikation. Detta arbete är möjligt med hjälp av de medel som fortfarande återstår av ursprungliga anslag. Detta kommer emellertid att vara förbrukat under det kommande budgetåret. Det är därför viktigt att en mer långsiktig form skapas för att säkerställa denna forskningsverksamhet. Med hjälp av två forskningstjänster och en tjänst för administration och information torde en god grund kunna läggas. Därtill krävs medel för prenumerationer och vissa resor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till vid för internationell konfliktlösningsforskning. 1989/90 Ub64
mot · GD02Ub66 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub66 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Frågan om de mänskliga rättigheterna växer i betydelse. och stundligen får människor över hela världen erfara att deras rättigheter åsidosätts. Det är viktigt att universitet och högskolor bedriver forskning och undervisning om de mänskliga rättigheterna.Trots angelägenhetsgraden finns ännu inte någon professur i ämnet i vårt land. Det är nödvändigt att en sådan inrättas. Kring en nyinrättad professur borde, åtminstone , kunna skapas en forskningsgrupp eller institution som skulle kunna få betydelse såväl nationellt som internationellt. Behovet av att kunna följa den internationella utvecklingen och den vetenskapliga forskningen på det internationella planet understryker vikten av att en professur inrättas. De övriga nordiska länderna har ett visst försteg framför på detta område. Det förekommer framför allt i och ett engagerat och intresseväckande forskningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i ämnet mänskliga rättigheter.
mot · GD02Ub67 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub67 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Professur i multietnisk forskning Ett särdrag i situation som invandrarland är den stora mängden etniska grupper. Den svenska ambitionen har varit att ekonomiskt och socialt integrera invandrare och flyktingar samt ge dem en kulturell valfrihet. Den svenska regeringsformen föreskriver att etniska grupper skall uppmuntras att bibehålla sin egen kultur. Det beräknas att över 140 språk numera talas i . 1987 ägde hemspråksundervisning rum på ett åttiotal språk. Antalet verksamma kyrkor har flerdubblats i landet . I miniatyr avspeglar det svenska samhället en mångfald kulturer, många av allt att döma med en minimal chans att överleva mer än någon generation i vårt samhälle. Att studera brytningspunkterna mellan ambitionerna att bygga ett svenskt samhälle på svenska traditioner och att ge ett väsentligt svängrum för människor som tagit sin tillflykt till är en av de viktigaste uppgifterna för . Forskningen bedrivs vid humanistiska fakulteten vid . En stor del av forskningsprojekten behandlar: - Etniskt liv i invandrarsamhällen. - Språklig variation och språkväxling i multietniska samhällen. - Normkonflikter och normsystem i multikulturella samhällen. - Symbolsystem inom majoritets- och minoritetsbefolkningar. Den multietniska forskningen i är mångvetenskaplig i den meningen att den samlar forskare från skilda discipliner med en tyngdpunkt i humanistiska vetenskaper. har utvecklats till ett sammanhållande och samordnande organ med breda vetenskapliga kontaktytor. Ingen traditionell disciplin kan ta på sig denna roll. En professor i etnologi har inte någon skyldighet att ägna sig år multietnisk forskning. En ny professur bör därför inrättas vid med inriktning på multietnisk forskning. Denna professur skulle kunna beskrivas såsom multietnisk forskning med särskild inriktning på studiet av den internationella migrationens kulturella och sociala effekter. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att inrätta en ny professur i multietnisk forskning vid , 2. att för /91 beslutar att anslå ytterligare . under anslag E 1. Humanistiska fakulteterna, totalt , för att inrätta en professur i multietnisk forskning vid . () () 1989/90 Ub67
mot · GD02Ub69 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub69 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I regeringens proposition om forskning 1989/90:90, s. 238, förordas att den vakanta professuren i engelska vid som haft ämnesinnehållet engelska, särskilt modern engelska skall ges ämnesinnhållet engelska. Regeringens förslag avviker från samtliga lägre instansers rekommendationer i denna fråga. , humanistiska forsknings- och utbildningsnämnden samt universitets styrelse har samtliga föreslagit att professuren i engelska, särskilt modern engelska, skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll. UHÄ har i sitt yttrande till regeringen och framhållit att professurens innehåll ganska har prövats; genom beslut av regeringen föreskrevs att professuren skulle återbesättas med oförändrat innehåll. Enligt UHÄ har intet nytt framkommit som talar för en ändrad ståndpunkt. UHÄ föreslår därför att tjänsten som professor i engelska, särskilt modern engelska, vid skall återbesättas med oförändrad benämning. Professuren i engelska vid har varit inriktad mot modern engelska alltsedan sin tillkomst. Detta har medfört att en livaktig, teoretiskt nyskapande och internationellt väl förankrad forskning inom detta område har vuxit fram. Bland aktuella forskningsområden kan nämnas könsrollsmönstren i det engelska språket, forskning kring engelskans ställning och utveckling i språkligt, litterärt, kulturellt och socialt hänseende i tredje världen m.m. Det är enligt min uppfattning angeläget att denna inriktning erhåller fortsatt stöd i form av en professur med adekvat ämnesinnehåll Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att professuren i engelska, särskilt modern engelska, vid skall återbesättas med oförändrat innehåll. 1989/90 Ub69
mot · GD02Ub70 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub70 av m.fl. (fp, s, m, c, vpk, mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Turkiska språk talas i ett område som sträcker sig från i öster till i väster. I utgör turkiska nationaliteter ursprungsbefolkningen i sex av de femton delrepublikerna. Turkisk kultur har i flera avseenden präglat utvecklingen i . Stora turkiska minoriteter finns numera i många västeuropeiska stater, inte minst . Även i har turkiskan blivit ett viktigt invandrarspråk. kontakter med de turkiska folken går långt tillbaka i tiden. Diplomatiska relationer med Krimtatarerna upprättades , och de följande århundradena vidgades förbindelserna mellan och det osmanska imperiet. Turkologin är därför även en viktig hjälpvetenskap vid studiet av svensk historia. Det är mot denna bakgrund angeläget att det i finns goda kunskaper i de turkiska språken och de turkiska folkens kultur. Ett flertal svenska forskare har gjort bemärkta insatser inom turkologin. En svensk vetenskapsman är f.n. professor i turkiska i . Även bland turkiska invandrare i finns en viktig vetenskaplig potential. Det saknas därför inte förutsättningar för en intensifierad forskning på detta område. Inför årets forskningsproposition har UHÄ föreslagit inrättande av en tjänst som professor i turkiska språk vid . Tyvärr har regeringen inte funnit utrymme för denna tjänst. En ökad satsning på turkiska bör emellertid inte anstå till nästa forskningsproposition. En lämplig framkomstväg kan då vara att ges ett uppdrag att särskilt uppmärksamma behovet av forskning om turkiska språk och turkisk kultur. Vi föreslår ett tillkännagivande med denna innebörd i anslutning till beslut om anslagstiteln . Med hänvisning till det anförda hemställs att i anslutning till sitt beslut om anslagstiteln som sin mening ger regeringen till känna att humanistisk-samhällsveten skapliga forskningsrådet bör ges ett särskilt ansvar för forskning om turkiska språken och turkisk kultur. () () () (vpk) 1989/90 Ub70
mot · GD02Ub72 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub72 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I regeringens proposition 1989/90:90 om forskning föreslås bl.a. inrättandet av ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd. Grunden för detsamma blir närmast en sammmanslagning av den nuvarande delegationen för social forskning och delegationen för invandrarforskning, två sektorsorgan, som alltså går upp i ett grundforskningsråd. En profilering förutskickas i så måtto, att det nya rådet i första hand skall inrikta sig på grundforskning och tillämpad forskning inom de social- och invandrarpolitiska områdena (s. 38). Rådet bör liksom forskningsråden inom område ha en majoritet av forskare (s. 130); rådet skall sortera under . När det gäller strukturen föreslås vidare, att företrädarna för forskarsamhället i rådet bör väljas av särskilda elektorsförsamlingar och övriga ledamöter förordnas av regeringen (ibid.). I propositionen framhålls, att delegationen för social forskning verkat för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i nära samverkan med universitet och högskolor, något som kan vitsordas inte minst från erfarenheterna vid högskolan i , och detsamma kan sägas om delegationen för invandrarforskning. Forskare vid denna högskola är involverade i forskning med anknytning till bägge delegationerna: en forskare är medlem i en av programkommittéerna vid delegationen för social forskning och flera forskare handleder doktorander med inriktning, som har relevans i detta sammanhang. Nämnas kan också - bland många andra aktiviteter - att en mycket aktiv forskargrupp i socialt arbete är i verksamhet vid högskolan. Det nya forskningsrådet kommer givetvis att bli av stort intresse för inte minst de mindre och medelstora högskolorna; av dem har högskolorna i och social linje. Det är av stor betydelse, att åtminstone de medelstora högskolorna och högskolan i blir representerade i den tilltänkta elektorsförsamlingen för val av representanter för forskarna i rådet och företrädarna för samhällsvetenskaperna vid dessa högskolor bereds möjlighet att kandidera till de platser i rådet som avser forskare. I sammanhanget bör understrykas, att i för samhällsforskning, det nya rådets närmaste föregångare, deltog de dåvarande socialhögskolorna genom sina rektorer i valen till rådet, liksom de kunde inväljas i detsamma. För den sociala utbildningens del skulle det vid en jämförelse innebära en direkt försämrad ställning om de här anförda synpunkterna ej beaktas, när ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd nu skall inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid inrättandet av ett socialvetenskapligt forskningsråd de medelstora högskolorna och högskolan i blir representerade i elektorsförsamlingen för val av representanter för forskarna i rådet samt att företrädarna för samhällsvetenskaperna vid dessa högskolor bereds möjlighet att kandidera till de platser i rådet som avser forskare. () () 1989/90 Ub72
mot · GD02Ub73 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub73 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I regeringens proposition 1986/87:80 om forskning föreslogs att en del av den rörliga resurs som tilldelas fakulteterna för lektorers kompetensuppehållande forskning skulle öronmärkas" till stöd för lärarna vid de mindre högskoleenheterna. Summan skulle inte understiga genomsnittet av de tre senaste årens tilldelning. Bakgrunden var att regionstyrelserna, som tidigare fördelat dessa medel till de nya högskolorna, nu skulle upphöra. Motivet för öronmärkningen sades vara att fakultetsnämnderna inte ännu var tillräckligt förtrogna med behoven ute vid de mindre högskolorna (bilaga 6, s. 14). Utredningen vid de mindre och medelstora högskolorna (SoU 1989:27) tvivlar dock på att fakultetsnämnderna är rätt instans för hantering av de problem den rörliga resursen är avsedd att lösa vid dessa högskoleenheter. Detta bl.a. därför att fakultetsnämnderna vid flera universitet ersatts av utbildnings- och forskningsnämnder, som enligt utredaren inte är lämpade att handlägga ärenden som rör de mindre och medelstora högskolornas forskning. Utredaren konstaterar också att denna bedömning delas av högskolornas företrädare. Trots detta föreslår man nu i den forskningspolitiska propositionen att den rörliga resursen skall hanteras av fakulteterna. Bortblåsta är farhågorna om att den rörliga resursen av rent organisationsegoistiska skäl i så fall inte skulle komma att röra sig utanför det egna . Några nya erfarenheter som skulle motivera en annan bedömning än den utredaren och högskolans företrädare gör redovisas inte. Förslaget torde i praktiken komma att innebära att resurser motsvarande omkring tre helårstjänster fråntas vardera högskolorna i , och , vilka i egenskap av gamla universitetsfilialer har en storlek och kompetensprofil som medfört att anslagen för kompetensuppehållande forskning varit särskilt stora där. Det är rimligt att dessa högskolor själva får disponerna en rättmätig andel av den rörliga resursen. Fakultetsnämnderna kunde som yttra sig över kvaliteten på forskningsansökningarna och vid den centrala fördelningen av resurser kunde utgångspunkten vara antalet behöriga lärare vid respektive högskola. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om att högskolan i , och i framti- Mot. den bör få behålla rättmätig del av den rörliga resursen. nes tam (fp) ()