mot · GD02Fi208 · 1990-01-25 00:00:00 — Vi har levt över våra tillgångar såväl ekonomiskt som ekologiskt. Vi ser detta tydligast på den ekonomiska sidan genom de omfattande bytesbalansunderskott som vi har. Det leder till att vi måste låna till konsumtion, vi konsumerar mer än vad vi förmår att producera. Betalningen för denna överkonsumtion skjuter vi - till kommande generationer. På den ekologiska sidan ser vi denna skuldsättning tydligt när vi förstör delar av det biologiska livets förutsättningar genom att försura jord, vatten och luft, kväva vattendragens produktionsförmåga med stora kväveläckage osv. Betalningen för de ekologiska skulderna har vi hitintills skjutit framför oss - till kommande generationer. Kunskaperna om vår samlade skuldsättning finns hos alla politiska partier och hos ledande politiker. Det är de grönas uppfattning att vi måste börja att sanera våra skulder - såväl de ekonomiska som de ekologiska. Vi har inte rätt att skjuta över de ekologiska och ekonomiska skulderna till våra barn och barnbarn. Våra grannländer och de flesta konkurrentländer befinner sig i samma situation som vi. Där finns också kunskaperna om den dubbla skuldsättningens problem och att de måste lösas. Det kommer att påverka den internationella ekonomin starkt . Vi kommer inte att se de stora ekonomiska tillväxttalen i olika länders ekonomi när saneringsarbetet har kommit i gång. Det kommer att bli svårt att klara den dubbla uppgiften. Som politiker kan vi inte undandra oss vårt ansvar att försöka anvisa vägar hur detta skall . Den dubbla uppgiften kommer att ställa oss inför målkonflikter som kan komma att innebära att viljan att betala de ekologiska skulderna temporärt minskar styrkan i arbetet med att sanera de ekonomiska skulderna. Med tanke på de svåra obalanser och den samlade skuldsättning, som råder i den svenska ekonomin och de ekologiska systemen vill de gröna prioritera följande: De viktigaste målen som legat till grund för utarbetande av de grönas ekonomiska alternativ är: Den materiella förbrukningen skall minskas inom sådana områden som tär på knappa råvaruresurser och förstör miljön. Energiförbrukningen skall minskas och styras över till inhemsk förnyelsebar, miljövänlig energi. Miljöbelastningen skall minskas inom produktion, kommunikationer och andra miljöstörande områden. Förebyggande vård skall främjas, vilket minskar ohälsa. De sociala och ekonomiska klyftorna i samhället och världen skall minska. Inflationstrycket skall sänkas och takten i löneökningarna dämpas. För att nå ovannämnda mål vill de gröna använda följande medel som huvudinslag i budget- och ekonomisk politik . Storsatsning pä miljöinriktade investeringar En huvuduppgift under det kommande decenniet kommer att vara att bygga om samhället i en mer miljövänlig riktning. rande teknik måste bytas ut mot resurssnål och miljövänlig. Detta kommer att kräva mycket stora investeringar inom framför allt tre områden. På trafikområdet måste en överflyttning ske av trafik från bil och flyg till järnvägar. Detta kräver ett omfattande utbyggnadsprogram för järnväg och annan spårtrafik. Inom energiområdet behövs mycket stora investeringar i energisparande och ny miljövänlig energiproduktion både i företag och hushåll. Även i övrigt fordras stora investeringar för förbättrad avfallshantering, nya miljövänliga industriprocesser, m.m. Stora satsningar måste också göras utomlands, både i vissa öststater och i utvecklingsländer för att minska utsläpp som även berör oss i . Dyrare energi och utsläpp de gröna vill använda höjda skatter och avgifter på energi, råvaror och utsläpp som ett viktigt styrmedel för att få i gång ovannämnda investeringsprogram. De höjda skatterna och avgifterna verkar på två sätt. För det första gör de användning av energi, knappa råvaror och miljöförstöring dyrare för företag och hushåll och stimulerar dem därför till att söka resurssnåla och miljövänliga alternativ. Lönsamheten av investeringar i miljövänlig teknik ökar. För det andra ger de staten inkomster som på olika vägar används till att finansiera investeringsprogrammet. Dessa vägar är främst av två slag: - direkta statsanslag, exempelvis till järnvägsinvesteringar och till bidrag och omställningsfonder för att stimulera ny energiteknik, m.m. i företag och hushåll. Företagen och hushållen förutsätts dock genom eget kapital eller upplåning själva finansiera huvuddelen av investeringarna. En del av de pengar som tas in på höjda skatter och avgifter på energi, etc återförs till företag och hushåll i form av sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt inkomstskatt. Energiskatter och miljöavgifter höjs kraftigt /91. Därefter höjs de realt sett, men i långsammare takt även kommande år. kommer trots detta statens intäkter av dessa skatter och avgifter att sluta öka eller att minska i takt med en minskad förbrukning och minskade utsläpp. Genom att intäkterna inte bundits upp i långsiktiga driftåtaganden kan de stagnerande intäkterna mötas med neddragna investeringar när de viktigaste delarna i investeringsprogrammet har genomförts. Det stora investeringsprogrammet kommer att leda till en höjd skattekvot till den del det finansieras via höjda energiskatter, m.m. som sedan kanaliseras som statsanslag till miljöinriktade investeringar. de gröna kan acceptera att skattekvoten höjs något under de år en stor kraftsamling måste ske för ombyggnaden av samhället i miljövänlig riktning. Förutsättningen är dock att ökade skatteinkomster helt används till miljöinriktade investeringar. Det totala skattetrycket får inte öka av andra skäl. På strävar vi efter ett minskat skattetryck. Andra satsningar än sorn berör miljöinvesteringar måste helt finansieras genom besparingar på andra områden. Medel till en ökad förebyggande vård kan i första hand erhållas genom besparingar på transfereringssystemen. Det gäller främst bostadssubventionerna men också inom vissa socialförsäkringssystem. Andra områden där besparingar kan göras är det militära försvaret och byggandet av nya vägar. På bör satsningar på en bättre miljö kunna leda till minskade utgiftsåtaganden för samhället. Detta kan verka dämpande på skattetrycket. de gröna prioriterar en ombyggnad och omvandling av samhället i miljövänlig riktning. Detta kommer att kräva en kraftansträngning av oss alla och kommer att leda till att andra, mer traditionella mål för den ekonomiska politiken får komma i andra hand. Hit hör till exempel höjda reallöner. Det är inte realistiskt att vi skall kunna genomföra en stor framtidssatsning för en bättre miljö och öka konsumtionsstandarden på andra områden. Tvärtom kommer konsumtionen att behöva minska på flera områden, framför allt sådana som innebär fara för miljö och folkhälsa och där priserna kommer att stiga väsentligt till följd av våra skatteförslag. I det läget är det viktigt att den ekonomiska politiken och skattepolitiken får en klar fördelningsprofil. Det ekonomiska kravet att strama åt måste vara störst för höginkomsttagarna, som har den största materiella förbrukningen. Även de flesta medelinkomsttagare kommer sannolikt att bli tvungna att sänka sin konsumtion på vissa områden. För människor i alla inkomstgrupper gäller dock att de grönas ekonomiska politik och skattepolitik ger dem möjlighet att själva påverka sin konsumtionsnivå genom ett medvetet val av vad de konsumerar. Genom att avstå från konsumtion som försämrar miljön och folkhälsan kan de få mer pengar över till en sundare och miljövänligare konsumtion. I tabell 1 redovisas en sammanställning av de grönas budgetalternativ. Sammansställningen visar helårseffekterna av budgetförslaget uppdelat på investeringar, offentlig konsumtion, transfereringar och skatter. I tabellen har också gjorts en grov bedömning av förslagens inverkan på de tre sektorerna hushåll, företag resp. offentlig sektor. En mer detaljerad redovisning av budgetförslaget för budgetåret 1990191 och omräknat till helårseffekt ges i bil. Mer utförliga kommentarer till enskilda poster återfinns i separata anslagsmotioner för resp. departementsområde. I det följande ges en översiktlig kommentar till och kortfattad beskrivning av de ekonomiskt viktigaste posterna i budgetförslaget i anslutning till tabell Alla siffror i tabell 1 avser avvikelser från budgetpropositionen uttryckt som helårseffekt. Sammanfattning av de grönas budgetförslag för budgetåret Mot. 1990/91 uttryckt som helårseffekt. Alla värden avser avvikelser från inno statsverkspropositionen uttryckt som helårseffekt. Ökade utgifter/ minskade inkomster Miljöinriktade investeringar Ökad offentlig konsumtion, m.m. Ökade transfereringar Sänkta arbetsgivaravgifter Sänkta inkomstskatter, m.m. - 4 240 -14 000 -41 650 500 430 4 240 6 200 2 320 Minskade utgifter/ ökade inkomster Minskade transfereringar Skattereformen: inkomst av tjänst Skattereformen: inkomst av kapital Skattereformen: annan finansiering Indirekta skatter, exkl energi Indirekta skatter, energi 4 400 10 900 14 600 200 8 000 29 000 - 4 400 -10 900 -14 600 - 5 700 -14 535 - 2 300 -12 130 Miljöinriktade investeringar, 7 800 miljoner Ökningen koncentreras till tre områden: - Järnvägar, m.m. 3 800 miljoner (Varav nyinvesteringar i stomjärnvägar 2 000, övrigt järnvägar 900, kollektivtrafik i storstäder 500 och länstrafikanläggningar 400) de gröna vill satsa på en utbyggnad och upprustning av järnvägsnätet i . Satsningen inbegriper bl.a. de projekt som ingår i SJ:s framlagda förslag till investeringsplan . Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag till nya finansieringsformer för både järnvägarna och vägväsendet. Om det skulle visa sig möjligt att finansiera delar av järnvägsutbyggnaden på annat sätt än genom direkta anslag via statsbudgeten är berett att pröva dessa förslag. - Energiområdet, 2 000 miljoner (Varav stöd till alternativ energiteknik 500, effektivare elanvändning 500, bidrag till omställningar inom industrin 500 och bidrag till omställning för direktelabonnenter 500) Avvecklingen av kärnkraften och en successiv avveckling av fossila bränslen förutsätter mycket stora investeringar i energisparande och övergång till ny energiteknik. Huvuddelen av dessa investeringar kommer att bli lön samma för företag och hushåll med de stigande energipriser som följer av avvecklingen och av oss föreslagna råvaru- och miljöskatter på energi. Dessa investeringar kan då genomföras av företag och hushåll på sedvanliga kommersiella villkor. Det statliga stödet skall ges bl.a. till forskning och pilotprojekt samt i vissa fall i särskilt investeringsbidrag eller räntebidrag till omställningar. - Internationell miljövård, 2 000 miljoner (Varav till europeisk miljöfond 1 000 och till utomeuropeisk miljöfond 1 000) Den europeiska miljöfonden skall användas till projekt som förbättrar miljön i framför allt och andra öststater som brottas med svåra miljöproblem. Insatser för vatten- och luftrening i dessa länder kan också direkt påverka miljösituationen i och i . Den utomeuropeiska miljöfonden skall i första hand ge stöd till sådana projekt som har betydelse för den globala miljön, t.ex. bevarande av regnskogar och stöd till åtgärder för att få bort freonutsläpp i . Målet är att successivt öka stödet till internationella miljöinsatser. Offentlig konsumtion, m.m. Ökningar 3 150 miljoner (Varav de större posterna är: Landsbygdsutveckling 300, civilförsvar 400, inköp av urskogar 400, miljövård 410, kulturverksamhet 100, åtgärder inom vård 100, reserv för oförutsett och tillkommande behov 1 000) Besparingar 3 920 miljoner (Varav de större posterna är: Nedläggning av 2 000, minskat anslag till byggande av riksvägar och till bärighetshöjning 1 600) Dessa poster kommenteras ej här. Närmare kommentarer ges i separata anslagsmotioner. Ökningar 4 240 miljoner - Dagbarnvårdare åt eget barn, 1 800 miljoner De familjer som får plats inom den kommunala barnomsorgen får ett stort ekonomiskt stöd av samhället. Av rättviseskäl och för att de som så önskar skall kunna vårda sitt barn hemma föreslås att föräldrar skall ha rätt att bli anställda som dagbarnvårdare åt eget barn på i stort sett samma villkor som när man tar hand om andras barn. - Bastillägg/glesbygdsstöd, 2 000 miljoner Det nuvarande bostadsbidraget föreslås omvandlas till ett bastillägg som utgår till alla barnfamiljer med låga inkomster. Även personer med lägre bostadskostnader skall kunna få bastillägg vilket framför allt kan gynna boende i glesbygden. Dessa kan härigenom få en kompensation för höjda transport kostnader till följd av höjda bensinskatter, m.m. Den exakta utformningen av bastillägget kommer vi att precisera i samband med motion i anslutning till kommande proposition om bostadsfinansieringen. - Undantagandepensionärer, 350 miljoner Undantagandepensionärerna föreslås få rätt till pensionstillskott och KBT på samma sätt som andra pensionärer. Minskningar 4 400 miljoner - Bostadssubventioner, 3 000 miljoner De generella bostadssubventionerna i form av räntebidrag och ränteavdrag leder till att ett resurskrävande boende subventioneras med skattemedel. En oproportionerligt stor del av subventionerna tillfaller dessutom människor med höga inkomster som borde ha råd att själva betala en större del av sin bostadskonsumtion. Vi räknar med en besparing på räntebidrag med ytterligare 3 000 miljoner . Exakt belopp och utformning kommer vi att precisera i motion med anledning av kommande proposition om bostadsfinansieringen. - Sjuk- och föräldraförsäkringen, 1 400 miljoner Nuvarande ersättning inom sjuk- och föräldraförsäkringen är helt proportionell mot inkomsten upp till ersättningstaket. de gröna vill verka för ett samhälle med mindre inkomstspridning . Med nuvarande lönebildningssystem är det svårt att politiskt direkt påverka lönebildningen. Staten kan dock genom utformningen av bl.a. socialförsäkringssystemen markera sin uppfattning genom att ersättning utöver en viss lönenivå utgår med en lägre procentsats. de gröna föreslår att ersättningen inom sjuk- och föräldraförsäkringen skall utgå av inkomsten för den del av inkomsten som överstiger . För inkomster under 130 000 skall som ersättningen vara . Sänkta arbetsgivaravgifter, 14 000 miljoner Sänkta arbetsgivaravgifter är ett led i en skatteväxling med kraftigt höjda skatter på bland annat energi och lägre skatter på arbete. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna bör differentieras regionalt. Härigenom kan de också bli ett viktigt led i en regionalpolitisk satsning framför allt i skogslänen medan storstädernas expansion motverkas. Arbetsgivaravgifterna föreslås sänkas på följande sätt: - I , norra och samt på sänks arbetsgivaravgifterna . - I storstadslänen sker ingen sänkning med undantag av vården . - I övriga samt inom områdena sjukvård, äldreomsorg och handi kappomsorg i storstadslänen sänks arbetsgivaravgifterna med 1,5 pro- Mot. 1989/90 centenheter. Regeringen bör lämna förslag till exakt områdesavgränsning. Sänkta inkomstskatter, 41 650 miljoner Den andra etappen av skattereformen bör genomföras 1991 i huvudsak enligt de grönas reservationer i skatteutredningarna. Detta betyder att statlig inkomstskatt bör utgå vid inkomster . nivå och skatt vid inkomster . Grundavdraget bör vara väsentligt högre än det av regeringen föreslagna för att gynna lägre inkomsttagare. Vårt slutliga förslag till skatteskala kommer att presenteras i motion med anledning av regeringens kommande proposition om skattereformens andra del. Inkomst av tjänst, 10 900 miljoner Inkomst av kapital, 14 600 miljoner Övrig finansiering, exkl. indirekta skatter, 200 miljoner Finansieringen av skattereformen föreslås på dessa områden i huvudsak ske enligt de grönas reservation i RINK, utredningen om reformerad inkomstbeskattning. Våra slutliga förslag kommer att läggas i motion med anledning av regeringens kommande proposition om den andra etappen av skattereformen. Indirekta skatter, exkl. energi, 5 700 miljoner - Byggmoms, 3 000 miljoner Full moms på byggande införs. För permanentbostäder lämnas ett investeringsbidrag motsvarande höjningen av byggmomsen enligt boendekostnadsutredningens förslag. - Alkohol och tobak, 3 200 miljoner Skatten på sprit och tobak höjs . Skatten på vin och öl höjs . - Reklam, 800 miljoner Nuvarande reklamskatt fördubblas som ett första led i en successiv skärpning av reklambeskattningen. - Förpackningar, 1 000 miljoner En skatt införs på resursslösande och miljöstörande förpackningar. - Moms på basmat, netto 0 Momsen på basmat föreslås borttagen. Detta kompenseras av att momsen på alla andra varor höjs med 2,för att täcka inkomstbortfallet. Energiskatter, 29 000 miljoner Mot. Våra förslag följer i huvudsak de grönas reservation till , MIA:s, betänkande om trafik och energi. Beskattningen av energi föreslås dels i form av råvaruskatter, dels i form av olika slags miljöavgifter och miljöavgifter. De viktigaste skatterna är en råvaruskatt på alla bränslen motsvarande energiinnehåll i bränslena och en koldioxidskatt motsvarande per kg koldioxid. Elskatten tas bort i konsumtionsledet och ersätts av en uranskatt på energiinnehåll i uranet. Den nu beslutade momsen på energi slopas för biobränslen, vindkraft och solenergi. Vid beräkningen av inkomsterna från råvaruskatter och miljöskatter på energi har vi räknat med en minskad förbrukning på i allmänhet för de olika energislagen. 1/3 av kärnkraftverken har förutsatts stängda . Effekter för budgetbalans, samhällssektorer och skattetryck de gröna anser det mycket angeläget att i nuvarande konjunkturläge föra en stram finanspolitik. Detta bl.a. för att dämpa överhettningen på arbetsmarknaden och de mycket höga lönehöjningar som hotar att äventyra samhällsekonomin. Räknat på helårsbas förbättras budgetbalansen i vårt förslag med 180 miljoner. För /91 blir förbättringen 6 730 miljoner jämfört med statsverkspropositionen. Till detta kommer att vi vid finansieringen av skattereformen inte har inräknat några s.k. dynamiska effekter, vilket med regeringens förslag skulle släppa loss ytterligare köpkraft . Den finanspolitiska åtstramningen har i vårt förslag en klar miljöprofil då den till stor del åstadkoms genom höjda råvaru- och miljöskatter på energi. Dessa föreslås delvis träda i kraft medan kompenserande sänkningar av arbetsgivaravgifter och statlig inkomstskatt kommer först . de gröna är berett, om det ekonomiska läget så kräver, att diskutera ytterligare åtgärder för en stramare finanspolitik, t.ex. i form av ytterligare senareläggning av en del av de sänkta inkomstskatterna eller arbetsgivaravgifterna, minskningar eller senarelagda höjningar av transfereringar såsom bostadssubventioner, sjuk- och föräldraförsäkring, om detta kan ske på ett ur fördelningssynpunkt acceptabelt sätt. Förutsättningen är att åtstramningen som helhet har en klar miljöprofil. I tabell 1 har också en översiktlig bedömning gjorts av effekterna av budgetalternativ på olika samhällssektorer, räknat som helårseffekt. För den offentliga sektorn innebär alternativet ett plus på ca 6 700 milj. kr. Nettot utgörs helt av de ökade miljöinriktade investeringar som vi föreslår. I övrigt balanseras ökad offentlig konsumtion av besparingar. Den offentliga sektorn kommer att drabbas av höjda energiskatter men får tillbaka detta genom sänkta arbetsgivaravgifter. För företagen innebär budgetförslaget ett minus på ca 4 800 miljoner Mot. främst beroende på att höjda energiskatter inte helt kompenseras av sänkta arbetsgivaravgifter. Det bör dock vara möjligt för företagen att ta igen en del av detta genom att många nya projekt inom energisparande och ny energiteknik blir mer lönsamma när energipriserna stiger. Därigenom kan en del av kostnaden för ökade energiskatter motverkas. För hushållen innebär budgetförslaget en åtstramning på ca 2 000 miljoner främst beroende på att den andra etappen av skattereformen finansieras fullt ut och att därutöver vissa ytterligare höjningar görs av energi- och andra indirekta skatter. Nettot för hushållen och företagen kommer troligen också att förskjutas genom att företagen på områden som inte är utsatta för utlandskonkurrens, såsom detaljhandel, många transporter, etc., kompenserar sig genom högre priser. Detta leder till ett något bättre slutresultat för företagen och motsvarande sämre för hushållen. Sammantaget leder budgetförslaget till ytterligare åtstramning av den privata konsumtionen, en åtstramningseffekt som ytterligare skulle ha markerats om bara /91 studerats. Åtstramningen kan förväntas få en klar miljöprofil genom en minskad förbrukning av energi och andra varor som till följd av skatteförslag blir väsentligt dyrare. Däremot kan inte en viss konsumtionsökning uteslutas på andra områden som inte förbrukar mycket energi och förstör miljön. Genom en, jämfört med regeringens väntade förslag, mer låginkomsttagarvänligprofil på skatteskalan och framåt kommer åtstramningarna främst att drabba hög- och medelinkomsttagare. Det kan dock inte uteslutas att också vissa lägre inkomsttagare som förbrukar mycket energi måste strama åt om de inte har möjlighet att förändra sitt konsumtionsmönster. Budgetförslaget innebär, räknat som helårseffekt, en höjning av skattetrycket med ca 7 400 miljoner eller av BNP. Som tidigare framhållits är de gröna berett att acceptera en sådan höjning av skattekvoten under förutsättning att höjningen helt motiveras av miljöinriktade investeringar. Så har skett i budgetförslaget genom att ökningen i de miljöinriktade investeringarna, utöver regeringens förslag, uppgår till 7 800 milj. kr., dvs. i stort sett samma som den ökade skattebelastningen på företag och hushåll. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjer för den ekonomiska politiken, 2. att med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjer förslag till statsbudget 1990/91. Ändringar jämfört med Bilaga 1 statsverkspropositionen, milj. kr. Område Program x=fr.o.m. 1/1 1991 1990/91 till helår Utgifter (ökning +, minskning ) Diverse (radon, ekol. bygg, m.m.) Diverse (milj, skog, m.m.) Diverse (turism) Stöd till alternativ energiteknik Industriomställn/effektiv elanvändn. Diverse (bl.a. psykoterapi) Dagbarnvårdare åt egna barn Undantag pensionärer, pens.tillk o KBT Föräldraförsäkring, ändrad ersättn.nivå Sjukförsäkring, ändrad ersättn.nivå x = fr.o.m. 1/1 1991 Inkomster (ökning +, minskning -) (exkl. energi) Sänkt moms på basmat Höjd moms övriga varor Uran, avgår elskatt Sänkta arbetsgivaravgifter Sänkt inkomstskatt Utgifter enl.föreg.sida - 7 000 -20 825 -14 000 -41 650 - 6 870 Budgetbalans (överskott + , underskott -)