ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo725 · 1990-01-22 00:00:00 — av och (båda fp) De grundläggande ekologiska kunskaperna om sumpskogarna och deras funktion i landskapet är mycket bristfälliga. Naturvården har tyvärr inte uppmärksammat sumpskogarna och har ingen kännedom om var speciella skyddsvärden finns. Ett tydligt exempel på hur försummad sumpskogen är som våtmark är våtmarksinventering . Denna redovisar 600 000 ha myr som skyddsvärd, dvs. av totala arealen. För sumpskogen redovisas bara 3 000 ha som skyddsvärd, vilket endast motsvarar av totalarealen. Trots att den årliga exploateringen av myrmark i landet bara torde uppgå till en tiondel av arealen sumpskog som dikas, fortsätter i stort sett att lämna sumpskogarna därhän i de pågående våtmarksinventeringarna och koncentrerar sig på öppna myrar. Förståelsen för att bevara sumpskogar är dålig eller saknas helt. Från allmänhetens synpunkt torde få naturtyper utnyttjas så lite som sumpskogar. De blöta och ofta svårframkomliga sumpskogarna torde bara besökas i samband med jakt eller ibland vid hjortronplockning. Trots det låga intresset för sumpskogarna saknas självfallet inte bevarandevärden. Vid en genomgång av - artdel visar det sig att av de ca 80 hotade kärlväxterna på skogsmark är 40 mer eller mindre knutna till sumpskogar. Sumpskogarna utgörs dessutom till stor del av s.k. brandrefugier, vilka sällan eller aldrig brunnit. Det innebär att sumpskogsarterna troligen anpassat sig till de relativt stabila förhållandena med hög luftfuktighet och skugga som råder i sumpskogen och därför inte klarar ett hyggesskogsbruk. Ett bra exempel på den funktion som en sumpskog kan ha är exemplet med tjäderkycklingarna, som under sina 14 första levnadsdagar tycks vara helt beroende av den animaliska födan som finns i sumpskogarna. Det måste till mer grundläggande forskning för att belysa våtmarkernas funktion, där de sätts in i ett större ekologiskt sammanhang. Det måste till mer omfattande konsekvenstudier. Inventeringsunderlaget över skyddsvärda objekt (gäller särskilt sumpskogarna) måste bli bättre. De juridiska och/eller ekonomiska möjligheterna att bevara våtmarkerna måste också bli bättre. Trots att naturvårdslagen 1986 ändrades så att värdefulla sumpskogar, kärr, myrar och andra våtmarker skulle räddas från utdikning dikas nu mer skogs- och myrmark än någonsin . Många arter och biotoper drabbas i samma takt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundläggande forskning, konsekvensstudier samt skydd av sumpskogar. () () 1989/90 Jo725
mot · GD02Jo726 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo726 av m.fl. (mp) Efterlevnaden av FN:s världsmiljödeklaration antog VÄRLDSMILJÖDEKLARATIONEN (The World Charter for Nature). Världsmiljödeklarationen är miljöns och naturens motsvarighet till deklarationen om de mänskliga rättigheterna och formulerar människans moraliska skyldigheter gentemot alla former av liv och gentemot de livsnödvändiga processerna i naturen. Den innehåller också anvisningar om hur detta ska ske. tillhör de lil länder som undertecknat Världsmiljödeklarationen. Därmed har undertecknat ett dokument som förpliktigar lika mycket som undertecknandet av de mänskliga rättigheterna. 1 deklarationen hävdas att varje form av liv är unikt och att människan måste vägledas av moraliska regler för sitt handlande. Undertecknarna hävdar också att där de naturliga ekologiska systemen skövlas genom en överdriven konsumtion och misshushållning av naturresurserna...leder detta till sammanbrott för hela den mänskliga civilisationens ekonomiska, sociala och politiska grundval. Trots att skrivit under denna deklaration tillhör vårt land de länder som förbrukar mest naturresurser per capita bland världens folk! Just vi i misshushållar mer med jordens ändliga resurser än de flesta andra folk - och bidrar därmed, enligt deklarationens analys, mer till den mänskliga civilisationens ekonomiska, sociala och politiska undergång. I deklarationen slås fast att naturresurser, inklusive vatten, som inte förbrukas när det används skall återvinnas eller återanvändas. Trots detta ökar antalet förpackningar, engångsmaterial och övriga varor som inte återvinns. Tvärtom satsas i vårt land på sopförbränning och industriprocesser som mal ner ändliga naturresurser till avfall efter en kort tids s.k. konsumtion. I deklarationen slås fast att utsläpp av föroreningar i naturen skall undvikas och när detta inte är möjligt skall utsläppen åtgärdas vid källan med användning av bästa möjliga teknik. Trots detta tillåter regeringen industrietablering och nya tillstånd som inte bygger på bästa teknik - därmed bryter vårt land mot FN:s världsmiljödeklaration också på detta område. Med hänvisning til! att som sin mening ger regeringen till känna att den i samband med sina beslut skall redogöra för i vilken omfattning besluten är i överensstämmelse med FN:s världsmiljödeklaration. () () 1989/90 Jo726
mot · GD02Jo729 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo729 av () Försurningen i har miljösituationen i vårt land förändrats genom försurningen. Södra delen av har drabbats särskilt hårt av försurningens konsekvenser. Den stora nederbörden och det förhållandet att västliga vindar för in luftföroreningar från har i det sammanhanget haft stor betydelse. Försurningen har träffat många sjöar i länet så hårt att vissa av dem är helt tömda på liv. Även i skogen har negativa förändringar konstaterats. Jag vill i det här sammanhanget särskilt ta upp det förhållandet att vattnet i en mycket stor andel av de privata brunnarna i länet är otjänligt ur hälsosynpunkt p.g.a. för höga halter bakterier, nitrat och olika metallutfällningar. Att återställa en skadad eller oanvändbar enskild brunn medför stora kostnader för innehavaren. Kostnaderna blir proportionellt mycket högre för exempelvis en enskild lantbrukare än för gemensamhetsanläggningar som kan nyttjas av många hushåll. Bidrag utgår inte längre till iståndsättning av skadade brunnar. har i annan motion föreslagit att bidrag skall återinföras. Jag anser att det i det sammanhanget är angeläget att en plan upprättas för ett fungerande bidragssystem. Eftersom är särskilt hårt drabbat bör länet prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av försurningen av enskilda brunnar och om ett införande av ett bidragssystem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försurningssituationen i bör prioriteras eftersom detta län är särskilt hårt drabbat.
mot · GD02Jo731 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo731 av och (båda s) Det finns ett ökande behov av information och rådgivning i miljöfrågor. Kommunerna har ett stort ansvar för att allmänheten får all den hjälp som behövs för att vi som boende, trafikanter, konsumenter och i andra avseenden förstår att handla i enlighet med naturens lagar. spelar en viktig roll när det gäller att ta fram ny kunskap och sprida den. Enskilda, organisationer och myndigheter har dessutom behov att kunna få hjälp och stöd i juridiska frågor som rör miljön. Det rör ofta stora, komplicerade sammanhang som är svåra att överblicka för den som inte är mycket insatt i lagstiftning och miljöfrågor. Vi anser att de resurser som finns hos bör kunna kompletteras med en miljöombudsman. Konstruktionen bör kunna likna den som finns med och konsumentombudsmannen. Frågan behöver utredas närmare innan beslut fattas. Vi anser att en sådan utredning bör göras . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en miljöombudsman.
mot · GD02Jo732 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo732 av och i (båda c) Mätstationer för radioaktiv strålning Ingen är längre tvärsäker på att inget mer kärnkraftshaveri kommer att inträffa. Frågan är bara hur och när det sker. Oavsett var det sker kan vi i drabbas av radioaktiv strålning. För radioaktiva utsläpp existerar inga gränser. Det fick vi plågsamt uppleva vid kärnkraftskatastrofen i Tjernobyl. Ännu lider stora områden av sviterna. Här i kommer vi enligt kärnkraftsomröstningens resultat och riksdagsbeslut att ha kärnkraften kvar . Även om man i andra länder inte längre satsar stort på utbyggnad finns det ett stort antal reaktorer kvar . När en olycka eller ett tillbud inträffar måste allt göras för att minska skadorna. Första åtgärden är att varna för utsläpp som inträffat så att människor kan förflytta sig inomhus och inte utsättas för det direkta radioaktiva nedfallet. För detta krävs speciella mätinstrument som också finns på flera ställen i landet genom SSI och i mindre omfattning genom FOA. I finns ingen fast mätstation. De närmaste finns i , i och i Blomskog i . Vi anser att varje län bör ha tillgång till en fast mätstation, kompletterad med de handinstrument som kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar har. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fast mätstation för radioaktiv strålning i . () ()
mot · GD02Jo733 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo733 av () Kommunala miljöplaner m.m. Det lokala miljöarbetet måste få stadga ! Det har påvisats att miljöarbetet i kommunerna inte bedrivs med den intensitet som lägets allvar borde medföra. Om de blygsamma nationella målen för reducering av utsläpp skall kunna genomföras måste arbetet i kommunerna ges stadga. För varje kommun måste det finnas en miljöplan med angivande av en handlingsplan för hur utsläpp skall minskas och andra miljöproblem åtgärdas. Handlingsplanen bör vara tidsatt och i harmoni med de nationella målen och helst med en skärpning av förändringstakten. Miljöplanen måste uppdateras med jämna mellan rum med ledning av ny kunskap och nya nationella mål. När planen görs upp skall kommunen göra en plan för kontinuerlig revision så att de ansvariga och kommuninnevånarna får reda på i vilken mån som den fastställda planen uppfylls. Revisionen kan ligga till grund för ändringar i miljöplanen och skall ligga till grund för beslut om åtgärder för att klara miljöplanens mål och rum. de Gröna har i en partimotion krävt att det i all offentlig verksamhet skall göras miljöredovisningar. De skall ske i samband med budgetarbetet. De skall utföras så att man kan avläsa hur stora utsläpp av skilda slag, som den offentliga verksamheten förorsakar. Redovisningen skall vara ett komplement till den ekonomiska redovisningen. Det måste bli möjligt att kunna åskådliggöra hur verksamheten påverkar miljö och hälsa - kunskaper som kan användas aktivt för att förändra verksamheterna så att samhälle och individers hälsa och ekonomi kan förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning hur kommunerna skall kunna genomföra miljöplaner med åtföljande mil- Mot. 1989/90 jörevisioner.
mot · GD02Jo735 · 1990-01-17 00:00:00 — Försök med den s.k. bubble-modellen i miljövårdsarbetet De amerikanska försöken med en s.k. bubble-modell i miljövårdsarbetet har visat framgångsrika resultat. Det är därför angeläget att även i vårt land få pröva denna metod i miljövårdsarbetet. Det är angeläget att på ett effektivt sätt komma till rätta med miljöförstöring och nedsmutsning av luft och vatten. Den väg man nu valt är miljövårdsavgifter. Dessa fungerar i huvudsak som en extra beskattning av nedsmutsande verksamheter. De inbetalade pengarna öronmärks inte för miljöyårdande uppgifter. I och på andra håll har man inte utan framgång prövat modellen med s.k. bubblor. För en avgränsad region fastställs ett tak för hur mycket utsläpp som maximalt tillåts av olika skadliga ämnen. Med bestämda intervaller minskas sedan gränsvärdena efter en i förväg uppgjord plan. Ett företag som vill etablera sig i området måste då köpa sig en plats i bubblan genom att överenskomma med en befintlig föroreningskälla om att denna i stället ökar sin rening så att plats kan beredas inom den s.k. bubblan. Eftersom rening av de första (och värsta) av föroreningar i regel är billigare än de resterande, innebär detta ofta att en sådan uppgörelse ger en radikal sänkning av föroreningsgraden i regionen. De medel som anslås för att "köpa plats i den s.k. bubblan går dessutom helt och hållet till det miljövårdande arbetet. Man kan inte via avgifter köpa sig rätt att öka föroreningsgraden. Det är angeläget att försöksverksamhet med denna modell för miljöförbättringar kommer igång i vårt land. Av många skäl synes vara ett väl lämpat område för sådan försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lägga fram förslag om försöksverksamhet med den s.k. bubblemodellen i . 1 1989/90.
mot · GD02Jo736 · 1990-01-22 00:00:00 — 12. att till B 2, Bidrag till miljöarbete, för /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på . att användas på det sätt som angetts i motionen, 13. att till B 3, Investeringar inom miljöområdet, för /91 anvisare» reservationsanslag på . att användas på det sätt som angetts i motionen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av tillkommande medel från burkåtervinningen. () () () () Karl-Gös ta ()
mot · GD02Jo737 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Jo737 av m.fl. (s) Ägaransvaret för Svensk avfallskonvertering AB (SARAB) 1989/90:100 bilaga 16 avsnitt 6.3 föreslås att regeringen får bemyndigande att sälja aktier i , och att 13 § i lagen om kemiska produkter upphävs. Staten äger av aktierna och i prop. 1989/90 sägs att staten bör tills vidare behålla aktiemajoriteten, och vidare sägs att staten självfallet bör behålla kontrollen av att verksamheten bedrivs på ett tillfredsställande sätt, men att en sådan kontroll och inflytande effektivt skulle kunna utövas på annat sätt än genom ägarskap. Vi menar att det är viktigt att staten behåller ägarmajoriteten. har också såväl massmedia som företagsledning - bland annat vid information till kommunstyrelsen i Kumla framhållit att det övervägs huruvida staten skall vara majoritetsägare av . Erfarenheterna från tidigare hantering av miljöfarligt avfall i Kumla, före etablering, som skedde genom det privat ägda företaget är inte positiva. Företagets resurser, såväl ekonomiska som kompetensmässiga, resulterade i en i långa stycken bristfällig hantering. Följden blev ett växande berg av miljöfarligt avfall vid företagets anläggning i i Kumla kommun. övertagande av anläggningen utgjorde en värdefull garanti för det saneringsarbete som påbörjades efter den tidigare verksamheten. Samhällets ansvar för en verksamhet, som den vid , innebär ett ansvar för en långtgående kontrollerad process vid omhändertagande av miljöfarligt avfall. Detta måste omfatta allt, ifrån lagstiftning, forskning, utveckling inom området till omhändertagande, frihet från kortsiktigt ekonomiskt tänkande fram till en omsorgsfull och säker slutförvaring av komplicerat avfall. Detta är också en fråga om medborgerlig tilltro till ett gemensamt samhälleligt ansvar för denna typ av verksamhet. har svårt att hitta lokaliseringsplatser i landet för mellanlagringsplatser av miljöfarligt avfall. Samma sak gäller för uppförande av ytterligare en förbränningsenhet vid Norrtorp i Kumla. Skulle få en annan ägardominans än statens, det vill säga mer än av aktiestocken, riskerar man att ansvaret för och tilltron till kommer att minska avsevärt. Ingenting hindrar dock, och det kan vara ett värdefullt tillskott precis vad som sägs i prop. 1989:90/100, att andra exempelvis industri och kommuner erbjuds delägarskap. Detta kan ske inom av aktiestocken. Samhället, genom staten, kommer sannolikt att mot enskild kommuns beslut, tvingas till beslut om lokalisering av lagringsstationer, förbränningsanläggningar och deponiplatser i landets kommuner. Detta förutsätter att den kommunala vetorätten enligt upphävs. Därför är det betydelsefullt att staten är huvudansvarig för den verksamhet som skall bedrivas i dessa anläggningar. Staten bör därför också äga av aktierna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det framtida ägarförhållandet i . () () () () 1989/90 Jo737 gotab 99585, 1990
mot · GD02Jo738 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo738 av m.fl. (s) Besöksanläggning vid sjön 1989/90 Jo738744 Vårt lands och norra finaste fågelsjö kom till av en slump. Den drastiska sjösänkningen reducerade vattendjupet till knappt en meter och skapade förutsättningarna för ett rikt fågelliv. efter sjösänkningen, , hade utvecklats till den ojämförligt rikaste av alla våra insjöar. är särställning som förnämsta fågelsjö väl dokumenterad. Avsikten med sjösänkningsprojektet var inte att skapa en fågelsjö utan en landvinning på ca för 236 strandägare. Vid har 249 fågelarter med säkerhet observerats. Ytterligare förekommer ett 10-tal arter med något bristfälligare dokumentation. Av de 249 har 237 setts senare än 1964. Hundra arter häckar regelbundet och ytterligare 25 har häckat enstaka år. Till Tåkernbygden kommer numera två tredjedelar av världens skogssädesgäss vilket ger och ett stort ansvar för arten. Sädesgåsen i är utrotningshotad som häckfågel. De 45 000-50 000 gäss som kommer till skapar irritation hos traktens markägare genom den stora aptit de har på den växande grödan. Det bästa sättet att begränsa gässens ätande av den kommersiella grödan har varit anläggande av speciella gåsåkrar. Denna försöksverksamhet har bedrivits med framgång genom hopsamlade medel och med de s.k. trädesbidragen. De skador som gässen åstadkommit har varit så gott som omöjliga att få ersatta. Ett bra underlag för att beräkna skadegörelsen kan man få genom att genomföra en undersökning. För att ge besökare bättre möjligheter att uppleva och förstå och Tåkernbygdens stora värden behövs en besöksanläggning, liknande de som finns vid och nationalpark. Det statliga anslaget för att vårda naturreservat har inte räckt till för att vårda . i har tillsammans med världsnaturfonden instiftat Tåkernfonden WWF i syfte att hålla den löpande informationen på acceptabel nivå. Många enskilda företag och institutioner i har bidragit. För att kunna etablera en besöksanläggning vid fordras emellertid 1 1989/90. Rättelse: S. 19 rad 2 och 4 nedifrån Står: 7. och 8. Rättat till: 6. och 7. Besöksanläggningen vid har kostat 10,5 milj. kr., varav staten bidragit . En liknande statlig insats vid förefaller rimlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en besöksanläggning samt gåsbetesåkrar vid . 1989/90 Jo738
mot · GD02Jo739 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo739 av och (båda m) Återvinning av zinkdamm deponeras stora mängder zinkdamm. Det finns god teknik som möjliggör återvinning. Dust har exempelvis återvinningsanläggning, som även klarar zinkdamm på ett effektivt sätt. Eftersom det är billigare att köpa nyzink än att kosta på frakt och återvinning deponeras stora mängder ute i naturen.Detta är mycket beklagligt ur flera synpunkter, de naturvårdande inte minst. För infördes en s.k. skrotningsavgift på nybilsköp. Detta för att gamla bilar skulle tas om hand och inte bara ställas som skrot i markerna. Samma metod borde kunna tillämpas även vad gäller zinkåtervinning. Deponeringshögarna skulle försvinna och nybrytningen skulle minska. Detta förfaringssätt borde även kunna tillämpas inom andra områden vartefter ny teknik möjliggör återvinning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nybrytningsavgift på zink i syfte att öka återvinning av zinkdamm. () () 1* 1989190.
mot · GD02Jo740 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo740 av m.fl. (s) Anslaget för naturvård I regeringens budgetförslag 1989/90 från föreslogs en höjning av anslaget B3 för naturvård med 60 milj. kr. Anslaget blir därmed 100 milj. kr. Regeringen ökade därmed på förslag till anslag med 40 milj. kr., vilket också blev mening. och genomförde en riksomfattande urskogsinventering , och vi utgår därför ifrån att har stor kunskap om behovet och gjort en bra avvägning av medelsbehovet för inköp av skyddsvärda områden. yrkande om anslag, ökning med 33 milj. kr., till Vård av naturvårdsreservat m.m. har endast förordats av höjning med 7 milj. kr. Detta skall ses mot att under förra budgetåret fanns ingen höjning trots påtalat behov. Vi anser att anslaget B 3 för naturvård bör omfördelas så att 25 milj. kr. överförs till anslaget B 1 Vård av naturreservat. Detta innebär en minskning av anslaget B 3 med 25 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar omfördela medel och till Investeringar inom miljöområdet under punkten B 3 anvisar ett belopp som är 25 milj. kr. lägre än vad som föreslås i proposition 1989/90:100 bil. 2. att till under punkten B 1 Vård av naturreservat anvisar 25 milj.kr. utöver vad som föreslås i proposition 1989/90:100 bil. () ()
mot · GD02Jo741 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo741 av m.fl. (fp) Skärpta avgasnormer för personbilar m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T212 hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att lägga fram förslag till skärpta avgasnormer för personbilar års modeller, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av införande av skärpta utsläppsnormer för tunga dieselfordon till 1992, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjning av skrotpremie/avgift för bilar till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av skrotpremie/avgift på däck, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppdrag till om att lägga fram förslag till skärpta miljökrav för sjöfarten. () ()
mot · GD02Jo750 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo750 av m.fl. (m) Svavelkrav för diselbränsle för sjöfarten Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T215 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samma svavelkrav bör ställas för dieselbränsle för sjöfarten som för annan verksamhet och att bör verka för detta genom bilaterala överenskommelser eller genom . () () () () () () () () () () () ()