mot · GD02Ju607 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju607 av m.fl. (c) Våld och brottsbekämpning 1989/90 Sammanfattning - folkkampanj mot våldet 5 1. Inledning 7 1.1 Brottsutvecklingen i korthet 7 Vad är våld? Orsaker till våld 8 3.1 Social bakgrund 8 3.2 Ändrad familjesituation 8 3.3 Bristande social kontroll 8 3.4 Tystnadens spiraler 9 3.5 Alkohol och brott 9 3.6 Narkotika och brott 10 Olika typer av våld 10 4.2 Våld inom familjen, kvinnomisshandel 10 4.3 Sexuella övergrepp 11 4.3.1 Övergrepp mot kvinnor 11 4.3.2 Övergrepp mot barn 11 4.4 Våld i nöjeslivet och på allmän plats 12 4.5 Utländska medborgare och brott 12 4.6 Psykiskt våld/mobbning 12 4.6.1 Mobbning på arbetsplatser 12 4.6.2 Mobbning i skolan 13 Vem är gärningsman resp. offer? Åtgärder mot våldet 13 6.1 Folkkampanj mot våldet 13 6.2 Bättre levnadsvillkor 13 6.3 Stärk föräldra- och vuxenrollen 14 6.3.1 Vuxna förebilder 14 6.3.2 Föräldrarnas ansvar 14 6.3.3 Ny familjepolitik 15 6.3.4 Underrättelse om brott, närvaro inför rätta 15 6.3.5 Föräldrars betalningsansvar 15 6.4 Skolans roll 15 Mot. 6.4.1 Allmänt 15 Ju607 6.4.2 Undervisning om värderingar 15 6.4.4 Ökat samarbete skola - socialtjänst 16 6.4.5 Utbildning i barns psykiska hälsa m.m 16 6.4.6 Åtgärder mot mobbning 16 6.5 Polisens insatser 17 6.5.1 Ökad rekrytering 17 6.5.2 Ny utbildningsort 17 6.5.3 Personalfrämjande åtgärder 17 6.5.4 Nya administrativa tjänster 18 6.5.5 Fler kvarters/områdespoliser 18 6.5.7 Vaktbolagens uppgifter 18 6.6 En annan syn på alkohol 19 6.6.2 Åtgärder mot alkoholmissbruket 19 6.7 Narkotikan skall stoppas 19 6.7.1 Bekämpning i alla led 19 6.7.2 Narkotikafria kriminalvårdsanstalter 20 6.7.3 Sänk toleransnivån 20 6.7.4 Öka resurserna för tullen 20 6.7.5 Förbättra resurserna för narkomanvården 21 6.7.6 Stoppa nya preparat 21 6.7.7 Ändrade regler för godtrosförvärv 21 6.7.8 Kontrollåtgärder vid anställning 22 6.7.9 Eget bruk av narkotika 22 6.8.1 Knivförbud på allmän plats 22 6.8.2 Införselförbud m.m. av gatustridsvapen 22 6.9 Ungdomars fritid 23 6.9.1 Meningsfull fritid 23 6.9.2 Förhandsgranskning av våldsvideo 23 6.10.1 Samordnade resurser till § 12-hem 24 6.10.2 Nya vårdformer krävs 24 6.11 Ungdomar och brott 24 6.11.1 Samla myndigheters insatser 24 6.11.2 En effektivare lag om skadelindrande arbete 25 6.11.3 Kortare utredningstider 25 6.11.4 Inför jourdomstolar 25 6.11.5 Fler ungdomsrotlar 27 6.12 Hjälp till brottsoffren 27 6.12.2 Flera socialjourer 27 6.12.3 Individuella vårdprogram 27 2 6.12.4 Flera brottsofferjourer, ökade resurser 27 Mot. 6.13 Skadestånd 28 Ju607 6.13.1 Höjt ideellt skadestånd 28 6.13.2 Förskott av skadestånd 28 6.14 Hjälp till kvinnor 28 6.14.1 Olika insatser för kvinnors hjälpbehov 28 6.14.2 Stöd till kvinnojourer 29 6.14.3 Utbyggnad av jourfamiljssystemet 29 6.14.6 Våldtäkter utomlands 30 6.14.7 Ändring av tvåårsregeln 30 6.14.8 Pornografi/våld 30 6.14.9 Könsrollernas betydelse 30 6.15 Barnens rätt 31 6.15.2 Stöd till organisationer 31 6.15.4 Satsa på behandling 31 6.15.5 Ökad forskning om sexualbrott mot barn 32 6.16 Mannens stödbehov 32 6.16.1 Vård/behandling 32 6.16.2 Fler mansjourer/kriscentra 32 6.17.1 Utvärdering av kriminalvårdsreformen 32 6.17.2 Angelägna kriminalvårdsåtgärder 33 6.17.2.1 En god eftervård 33 6.17.2.2 Hårdare narkotikakontroll 33 6.17.2.3 Permissioner/återfall i brott 33 6.17.2.4 Sänk inte straffen vid egendomsbrott 34 6.17.3 Åtgärder inom frivården 34 6.18 Alternativa påföljder 34 6.18.2 Konfrontation mellan offer och gärningsman samt medlingsförfarande 35 6.18.3 Beviljande av rapporteftergift, åtalsunderlåtelse 35 6.19 Ytterligare vägar att förebygga brott 36 6.20 Utländska medborgare och brott 36 6.21 Mobbning i arbetslivet 37 Sammanfattning - folkkampanj mot våldet Folkkampanj mot våldet Den omfattande brottsligheten är ett mycket allvarligt samhällsproblem. Det gäller alldeles särskilt våldsbrottsligheten. Våld mellan enskilda kan aldrig accepteras i ett rättssamhälle. Detta gäller inte enbart det grova våld som leder till död eller svåra skador utan också det våld som utövas vid andra kränkningar av den enskildes integritet. Människor skall kunna känna trygghet på gator och torg och i sina hem. Det som ibland brukar betecknas som vardagsvåld får absolut inte tolereras. syftar bl.a. till en ökad medvetenhet om att en effektiv vålds- och brottsbekämpning kräver ett brett engagemang bland allmänheten och en genomgripande attitydpåverkan. Från samhällets sida krävs det bestämda och målinriktade insatser i kampen mot våld och annan kriminalitet. I denna motion lägger vi förslag till ett åtgärdsprogram. I arbetet med brottsbekämpningen finner vi tre områden vara särskilt viktiga att betona; brottsförebyggande insatser, höjning av upptäcktsrisken samt en snabb reaktion från samhällets sida och därmed möjligheter till tidiga ingripanden. För att sänka brottsnivån krävs en medveten samhällelig satsning på samtliga dessa tre områden. Denna inriktning av det brottsbekämpande arbetet måste prioriteras högt av de rättsvårdande instanserna. Människor runt om i landet lämnar bidrag på olika sätt i denna kamp och det står mycket att vinna i en samordning av dessa insatser. De många goda krafterna behövs i denna mobilisering. Enskilda, folkrörelser, organisationer och myndigheter - alla kan bidra. I denna positiva anda har vi fört fram ett förslag om en folkkampanj mot våldet. Ett förslag som ställt sig bakom. Vi kräver i denna motion att ett särskilt anslag för denna kampanj anslås. Den verksamhet som ideella organisationer, kyrkor, idrottsrörelsen och olika aktionsgrupper som Nonfighting Generation bedriver, behöver ytterligare medel för att fortsätta sitt ofta framgångsrika arbete att ge ungdomar en meningsfull sysselsättning och därmed också minska riskerna för våldsbrottsligheten. De ideella helgjourpatrullerna som har startats på vissa håll i landet är också exempel på sådana positiva initiativ. Bruk av alkohol och narkotika är de viktigaste direkta orsakerna till våld och annan brottslighet. I den kampanj vi förordar måste därför upplysning om detta samt förslag om åtgärder mot bruket av droger ingå som en mycket väsentlig del. För att förebygga, sätta gränser och reagera mot överträdelser föreslås bl.a.: Engagera enskilda och folkrörelser, uppmuntra frivilliginsatser i arbetet för ett samhälle som sätter gränser mot våld och visar respekt för livet. Ett samhälle med god etik! föreslår 10 miljoner som grundplåt för en folkkampanj mot våldet! Brottsoffer- och kvinnojourerna är goda exempel på frivilliginsatser som måste få förstärkt stöd. De påverkar attityder och stödjer människor som kränkts av våld och brott. 1 miljon föreslås i motionen. Barnen måste få goda förebilder och lära sig respekt för livet. Då krävs tydliga normer och regler, att föräldrar och vuxenvärlden visar barnen respekt och vågar sätta gränser. Familjepolitiken måste stärka föräldrarnas roll, förskolan och skolan måste fostra till respekt för livet. Videofilmer måste förhandsgranskas för att förhindra spridningen av extrema pornografi- och våldsfilmer. Barnen behöver stimulerande kvalitetsfilm, inte destruktivt videovåld! Barn som utsatts för sexuella brott måste få tidig hjälp. Den personal som möter barnen i förskola och skola måste få utbildning och information i dessa frågor. För att minska alkoholskadorna måste fler drogfria ungdomsmiljöer eftersträvas. Gränsen för inköp av alkohol på restaurang måste höjas från 18 till . Mobbning är en form av psykiskt våld som måste motverkas. bör ges i uppgift att kartlägga och föreslå åtgärder mot mobbning. Trygghetslarm, identitetsbyte och bättre vårdmöjligheter måste till för att öka stödet och skyddet för misshandlade och förföljda kvinnor. Invandrarkvinnor som hotas av utvisning om de skiljer sig från sin man efter giftermålet, har en särskilt utsatt situation. De tvingas leva kvar i svåra förhållanden. Denna s.k. tvåårsregel måste ändras. Kvarterspoliserna måste bli fler för att stärka förebyggande insatser och snabbt reagera mot våld och brott. För att underlätta rekryteringen och minska avgångarna från polisyrket föreslås till personalfrämjande åtgärder. föreslås en utökning av polisutbildningen med 200 aspiranter. Detta innebär fler poliser till där situationen är mycket pressad. Polisutbildningen bör lokaliseras till fler orter för att bl.a. bredda rekryteringen. Regeringen måste skyndsamt utreda lämplig lokalisering. Fler administrativa tjänster bör inrättas inom myndigheten för att frigöra poliserna till polisiärt arbete. Narkotikabekämpningen måste ha hög prioritet i alla led. Tullen måste få långsiktiga resurser för att stoppa narkotikan vid gränsen. Narkotikalagstiftningen måste tillämpas striktare. Bruk av narkotika måste kunna leda till fängelsedom. De fackliga organisationerna och arbetsgivarna bör engageras för att stoppa narkotikan på arbetsplatserna. Narkomanvården behöver byggas ut. Reglerna för köp i god tro måste ses över så att riskerna ökar för den som köper stöldgods. Detta för att stävja stölder som finansierar narkotikamissbruk. Jourdomstolar för unga bör inrättas för att de unga lagöverträdarna snabbt skall märka samhällets reaktion. De särskilda vård- och rehabiliteringsresurserna för unga lagöverträdare måste utnyttjas effektivare och kapaciteten öka genom bättre samordning över landstingsgränserna. Konfrontation, på offrets villkor, bör tillämpas i syfte att stärka brottsinsikten hos gärningsmannen. Konfrontationen bör leda till någon form av gottgörelse via medling. Slopa halvtidsfrigivningen, återinför frigivning först efter 2/3 av strafftiden. Sänk inte straffvärdena för egendomsbrott. Skärp minimistraffet för grov misshandel från ett till fängelse. Åtalsunderlåtelse måste användas mer restriktivt . Frivården måste förstärkas för att minska trycket på fängelseplatserna. En liten grupp kriminella står för en stor del av alla brott. Denna grupp måste punktbevakas av polisen för att förhindra fortsatt brottslighet. En parlamentarisk utredning måste se över kriminalvården. Den höga återfallsfrekvensen och narkotikamissbruket på anstalterna är två exempel på misslyckanden som måste åtgärdas. 1.1 Brottsutvecklingen i korthet har antalet polisanmälda brott ökat till mer än det femdubbla. Drygt en miljon brott polisanmäldes . Antalet polisanmälda narkotikabrott minskade medan brott mot person ökade, speciellt mord, dråp, misshandel med dödlig utgång och sexualbrott. polisanmäldes 146 fullbordade mord, dråp och misshandel med dödlig utgång. Räknar man med försök till mord och dråp blir siffran 609. Antalet polisanmälda våldtäkter uppgick till 1332. Antalet misshandelsbrott har ökat . uppgår den genomsnittliga ökningen till . Antalet fall av misshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annat sätt känt den som utförde misshandeln har också ökat kraftigt . Antalet fall av misshandel utomhus där gärningsmannen är okänd för offret är störst i storstadsregionerna , och . Tillgreppsbrotten dominerar och svarar för av samtliga polisanmälda brottsbalksbrott. Vanligast är stöld ur fordon och butiksstölder. De regionala skillnaderna beträffande brottsligheten är betydande. , och har en genomsnittlig brottsnivå som är nästan dubbelt så hög som i övriga län. Böter är den vanligaste påföljden. har dock påföljdsvalet tydligt förändrats. Bl a därför har antalet personer som dömts till böter halverats. Antalet till fängelse dömda personer har ökat från ca 12 000 personer till drygt 15 000 personer . Även påföljden villkorlig dom används allt oftare. Den verkliga sanningen om brottsligheten framgår inte enbart av statistiken. Mörkertalen, dvs. skillnaden mellan polisanmälda brott och brott som verk ligen begåtts, vet man inte så mycket om. Bristande polisresurser kan antas vara en orsak till minskningen av antalet polisanmälda narkotikabrott. Av allt våld som sker är det en liten del som upptäcks och som lagfors. Anmälningsbenägenheten har visserligen ökat beträffande vissa brott, t.ex. kvinno- och barnmisshandel, men man bör minnas att mörkertalet anses vara mycket stort just beträffande dessa brottstyper. Antalet anmälda våldsbrott anses utgöra mindre än en femtedel av samtliga våldshändelser med synlig skada. Om man ser till de typer av våldsbrott som anmäls kan man bl.a. konstatera att grövre våldsbrott anmäls oftare än lindrigare. Våld mellan obekanta anmäls oftare än våld mellan bekanta. Den verkliga våldsbrottsligheten anses vara åtminstone så stor som den registrerade. Vad är våld? Det man i dagligt tal menar med våld ansluter sig vanligen till den legala definitionen av begreppet våld. Men våld kan även förekomma i situationer eller genom handlingar som inte är kriminaliserade. Med våld i mening avses brotten mot liv och hälsa, mord och dråp, misshandel och vållande till annans död samt försök och förberedelse till dessa brott. Även sexualbrott och rån brukar räknas in. Det finns även handlande som exempelvis mobbning inom skolans och arbetslivets ram som inte behöver vara straffbelagt men som ändå får hänföras till vad man brukar uppfatta som ett våldsbeteende. Oprovocerat våld är ett annat begrepp som ibland förekommer i debatten. Begreppet tar sikte på det våld som sker utan att brottsoffret har provocerat våldsmannen. Frågan varför människor begår brott har fått olika svar genom tiderna. Inom den äldre kriminologin lade man stor vikt vid genetiska och biologiska orsaker. övergick forskarna till att tala om olika psykologiska orsaker, för att i större utsträckning hänvisa till sociologiska faktorer. Man tror sig ha funnit orsaker till brottsligheten i faktorer som social ställning, uppfostran, ålder och kön. Visst våld utlöses dock av någon särskild inträffad händelse som varit så provocerande att den resulterat i en våldshandling. För att komma åt de grundläggande orsakerna till våldet måste man enligt vår mening ha förståelse och insikt i de bakomliggande mekanismerna. Familj eupplösning, stora omflyttningar inom landet och utbyggnad av nya stora bostadsområden har i många fall lett till främlingskap, social misär och även ökad brottslighet. 3.3 Bristande social kontroll Kriminologerna pekar på främst två orsaker till den brottsutveckling som skett i - det ökande antalet tillfällen till brott och den bristande sociala kontrollen. Den ökande brottsligheten är framför allt ett efterkrigsfenomen. Brottsligheten avspeglar de enorma samhällsförändringar som skett i efter kriget. Koncentrationen av människor till stora städer och den därmed ökade anonymiteten har bidragit till ökade sociala problem och ökad brottslighet. Familjesammanhållningen har minskat. Privatliv och arbetsliv bildar inte längre någon enhet. Begrepp som välfärdsbrottslighet och överflödskriminalitet har börjat användas för att beskriva brott som har sin orsak i ökad materiell standard och ökat antal brott. Det är också visat att våldsbrottsligheten är högst i storstadsområdena. Detta gäller särskilt gatuvåldet. Ytterligare en orsak till våldsutvecklingen är den allt mer ökande kategoriseringen av människor. Tonåringar för sig, gamla för sig, invandrargrupper för sig etc. Detta förstärker främlingsskapet mellan olika grupper och individer. Våldet tillåts också breda ut sig genom ett tyst accepterande från det stora flertalet medborgare. Begreppet tystnadens spiraler har lanserats som en förklaring till det faktum att människor inte vågar stå för sina åsikter och hävda det man tycker är rätt. I stället blir vi tysta och oengagerade. Detta beteende blir farligt när många människor i det tysta samlar erfarenheter och attityder som är helt andra än de som kommer fram i den dagliga debatten. Risken är därmed uppenbar att toleransen för brott ökar, liksom att vissa negativa värderingar, t.ex. främlingsfientlighet, vinner ökad anslutning. 3.5 Alkohol och brott Alkoholen spelar en stor roll för att utlösa våldshandlingar och andra brott. Orsakssammanhanget är dock komplicerat och sammansatt. I en studie som och genomfört kan sålunda konstateras att av de gärningsmän som begick våldsbrott med dödlig utgång mot kvinnor var akut påverkade av droger - huvudsakligen alkohol. Andra undersökningar visar att av våldsgärningsmännen oftast är alkoholpåverkade liksom av offren. Endast vid av våldshandlingarna förekommer inte alkohol. och minskade alkoholkonsumtionen markant i landet. har åter en ökning skett, särskilt bland unga. Enligt SIFOs årliga undersökning av ungdomars dryckesvanor har konsumtionen bland 1224-åringar ökat . Kriminologen har i en framlagd avhandling bestyrkt att spriten i allra högsta grad styr våldet. har gjort en statistisk bearbetning av sambandet mellan alkohol och våldsbrottslighet och fram till . uppgick antalet mord och dråp till ca 4050 fall . uppgår antalet mord och dråp till ca 125-145 fall . Gärningsmännen utgörs till stor del av tunga missbrukare. har kunnat påvisa att i stort sett hela den ökning som skett av misshandelsbrotten har samband med förändringar i den totala alkoholkonsumtionen. Till detta kommer att utskänkning av alkohol på restauranger och andra utskänkningsställen innebär en högre risk för olika former av våld än motsvarande konsumtion i hemmet. 3.6 Narkotika och brott Narkotikan är orsak till en betydande andel av den ökande brottsligheten. Visserligen visar det sig att andelen verkligt unga ungdomar som brukar narkotika har minskat något, däremot finns det dock tecken på att situationen nu snabbt förändras. Olika myndigheter rapporterar om ett ökat missbruk av amfetamin och kokain bland unga och vuxna som är socialt etablerade. Kombinationen narkotika-alkohol är vanlig i denna grupp. Enligt skolundersökning har av landets skolungdomar prövat narkotika. Enligt undersökningar bland vämpliktsinskrivna pojkar hade prövat narkotika. Olika typer av våld Ungdomsbrottsligheten är fortfarande mycket hög även om undersökningar visar att den legat på samma nivå. Även om de mest typiska ungdomsbrotten är stöld och skadegörelse, är också misshandel, ofta av grovt slag, ett vanligt ungdomsbrott. Det är särskilt män som drabbas av misshandeln, . Det är unga män som till den allra största delen svarar för ungdomsbrottsligheten. Ungdomsbrottsligheten finns över hela landet men främst i storstaden. Karaktäristiskt för ungdomsbrottsligheten är följande drag: Det är till övervägande del pojkar som begår brotten Brotten begås i grupp Brotten är tillfälliga, dvs. 4.2 Våld inom familjen, kvinnomisshandel Med familjevåld avses psykiskt, fysiskt och sexuellt våld inom familjen. Familjevåldet drabbar främst kvinnor och barn. Det förekommer i alla typer av familjer. I den grupp som råkar mest illa ut är ensamstående kvinnor med små barn. De drabbas ofta av våld av män de tidigare sammanlevt med. Var sjätte kvinna i den gruppen uppger att hon blivit utsatt för våld eller hot om våld i sin bostad . Trots denna skrämmande höga siffra vet vi att antalet offer är betydligt större än vad statistiken visar. I genomsnitt misshandlas en kvinna till döds i vårt land. I de hem där kvinnor misshandlas vet vi att även barnen drabbas hårt. Endast en tredjedel av de anmälda kvinnomisshandelsfallen går till domstol. Enligt SCBs statistik över kvinnomisshandel för skedde 12 878 polisanmälningar. Karaktäristiskt för våldet mot kvinnor är att det sker inomhus, , och att kvinnan är bekant med gärningsmannen, . Kvinnor anmäler inte i någon högre grad sådana brott. En omfattande studie av två forskare i visar att av de gärningsmän som begick våldsbrott mot kvinnor med dödlig utgång var akut påverkade av droger - huvudsakligen alkohol. Vem är då mannen som misshandlar sin kvinna och förgriper sig på sina barn? I en avhandling redovisas mannen bakom våldet som en man med tidiga känslomässiga störningar, särskilt visat i relation till mamman. De har ett i hög grad asocialt tänkande som bryter mot samhällets gängse normer. De handlar impulsstyrt och har låg självkänsla. Männen har själva under sin barndom inte sällan blivit utsatta för övergrepp och ofta flyttats från hem till hem. 1988 polisanmäldes 1772 fall av misshandel mot barn. 266 av fallen gällde barn i åldern och 1506 barn i åldern . Enligt SCBs uppgifter är de personer som misstänks för misshandel av barn i allmänhet i åldern . Detta tyder på att det rör sig om föräldrar och styvföräldrar som är gärningsmän. 4.3.1 Övergrepp mot kvinnor Antalet anmälda våldtäktsbrott har ökat . Statistiken över anmälda våldtäktsbrott visar att det är våldtäkterna inomhus, där en känd gärningsman våldtar en närstående kvinna, som ökar. Överfallsvåldtäkter utomhus är lika vanliga som . Antalet våldtäkter ökade drastiskt i jämförelse med året innan. Totalt anmäldes 1227 våldtäkter till polisen, vilket innebär en ökning jämfört med . Även övriga slag av sexualbrott ökade. 4.3.2 Övergrepp mot barn Sexuella övergrepp mot barn kan definieras som alla former av sexuella handlingar som påtvingas ett barn av en person som är äldre än barnet. Några fakta kan nämnas. Både pojkar och flickor drabbas, de senare dock till övervägande del Offer och gärningsman känner ofta varandra relativt väl De sexuella övergreppen utspelas Övergreppen får ofta förödande konsekvenser för barnens utveckling och kan bidra till att de själva blir socialt störda och ofta i sin tur misshandlare och misshandlade. Svenska undersökningar visar att skrämmande många barn utsätts för incest. Olika undersökningar pekar på att upp till vart tionde barn kan ha utsatts för incest. Antalet polisanmälda fall av barnmisshandel har ökat kraftigt . har antalet anmälda fall av sexuellt utnyttjande av barn fördubblats. Mest har misshandeln av barn mellan ökat. Det är osäkert om det rör sig om en ökad benägenhet hos allmänheten att polisanmäla övergreppen eller om det är en verklig ökning av barnmisshandel i landet. 4.4 Våld i nöjeslivet och på allmän plats Våldet mellan obekanta sker till stor del i anslutning till nöjeslivet och nätter. Det rör sig om våld som uppträder i samband med till synes enkla konflikter. Drogpåverkan spelar en viktig roll. De inblandade känner ofta inte varandra och de har ofta olika bakgrund, t.ex. bråk mellan olika ungdomsgäng. Enligt nya uppgifter från SCB har våldet på gatorna ökat. Särskilt skrämmande är den råhet som ofta visas. Våldet drabbar oftast män som inte känner gärningsmannen. Antalet misshandelsfall på allmän plats har ökat. Ofta sker misshandeln inom grupper som varit inblandade i våldshandlingar. Rån begås i första hand av ungdomar och olika ungdomsgäng. En stor grupp av dessa gärningsmän är missbrukare. De absolut flesta rånen riktas mot enskilda. 4.5 Utländska medborgare och brott De utländska medborgarnas andel bland lagförda personer ligger stabilt vid , varav hälften är nordiska medborgare. Ca två av tre av de lagförda utländska medborgarna är kyrkobokförda i . Brott med stora andelar utländska medborgare är brott mot vapensmugglingslagen, våldtäkt samt mord/dråp. 4.6 Psykiskt våld/mobbning 4.6.1 Mobbning på arbetsplatser Mobbning på arbetsplatserna är ett allvarligt problem som medför ett stort lidande för dem som drabbas. Enligt aktuell forskning på området leder mobbningen till minst ett par hundra självmord . Forskningen visar att alla människor kan bli utsatta för utfrysning och utstötning ur arbetsgemenskapen. Mobbningen följer ofta ett givet mönster. Det startar med en konflikt som ingen förmår eller vill lösa. En syndabock utses och kollegerna börjar långsamt ändra omdöme om personen i fråga. Offret anses besvärligt och svårt att samarbeta med. När konflikten väl skall lösas minns man sällan vari den bestod och den angrips därför utifrån de fördomar som tillåtits växa fram. Om arbetsgivaren väljer att försöka säga upp offret kopplas arbetsdomstolen, AD, in. Enligt en undersökning av domarna i AD har arbetsgivaren i vart tredje fall där AD underkänt uppsägningen ändå köpt ut arbetstagaren med stöd av lagen om anställningsskydd. Personliga skäl uppgavs i nästan samtliga fall som grund för uppsägningen. 4.6.2 Mobbning i skolan Mobbning förekommer på alla typer av skolor.