mot · GD02Kr342 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr342 av m.fl. (vpk, m, mp) är en unik institution i svenskt kulturliv som tillkom genom den statliga kultursatsningen 1974. Från det att samlade4-5 sångare kring sig och med hjälp av frilansmusiker och extraanställda tekniker genomförde de första föreställningarna i ett halvfullt i har utvecklats till en etablerad kulturinstitution. spelar man inför utsålda hus vilket innebär en publik på mellan 10 00020 000 personer per uppsättning beroende på om föreställningarna ges på den egna scenen, i det nya eller på turnéscener. Operapubliken har breddats och är påfallande ungdomlig. har blivit en opera för folket. Ända sedan starten har varit en angelägenhet för hela , dvs. , , , och . och har operan bedrivit en omfattande turnéverksamhet från i söder till i norr. planerar stiftelsen att på ett ambitiöst och nytt sätt utveckla turnéverksamheten i . Tanken är att utveckla ett långsiktigt arbete med ett antal städer i där man tillsammans med respektive landsting ska satsa på årliga operaveckor/festivaler och breda ungdomssatsningar. Konstnärligt har alltid legat på en hög nivå. Såväl kritiker som publik har uppskattat produktionerna och jämförelser med de stora institutionerna i övriga har ofta fallit ut till fördel. Profilen har varit att uppföra sällan spelade verk, särskilt från . Operan har också i hög grad satsat på beställningsverk, inte minst på barn- och ungdomssidan. Att spela för barn och ungdom är en viktig målsättning. genomfördes en regionalisering av musiklivet i då det statliga ansvaret för Regionmusiken och Rikskonserter övertogs av den nybildade Stiftelsen . Stiftelsens ekonomi baseras på s.k. grundbelopp. har Stiftelsen 38 sådana grundbelopp. Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget. Resterande del - - skall huvudmännen svara för. Ett stort ekonomiskt problem är att skillnaden mellan grundbidragets storlek och den faktiska lönekostnaden är ca , vilket innebär att stiftelsen (liksom andra teatrar) måste använda en betydande del av de rörliga produktionsmedlen till lönemedel. Trots en positiv inställning från statsmakterna har en förväntad uppräkning av antalet grundbelopp till 50 uteblivit. En tillfällig utökning med 12 grundbelopp beviljades föregående budgetår beroende på Skådebanans, i , konkurs. En långsiktig satsning går naturligtvis inte att genomföra med så osäkra pengar. Arbetet med att utveckla en opera i har kommit på mellanhand. Med tanke på att är ett stort och avlångt land och att ansvarsområde täcker mer än halva landet skulle det vara värdefullt att utreda förutsättningarna att ändra huvudmannaskapet och göra till en nationalscen. Nuvarande uppbyggnad i stiftelseform gör att marginalkostnaderna för turnerandet blir oproportionerligt hög., och beslutsprocesserna - med flera landsting och kommuner - komplexa, vilket försvårar uppgörelser med berörda kommuner och landsting. En nationalscen i skulle kanske minska de institutionella och ekonomiska problemen och göra det möjligt att förverkliga målet om att föra ut operan i hela . Ett exempel på de ekonomiska problemen är att huvudmännen under /90 beviljat stiftelsen dels ett extra anslag på 3,0 milj. kr. och dels ett lån på 6,6 milj. kr. Detta för att operan skulle klara av verksamheten . Att det ekonomiska läget varit svårt under föregående år beror också på att det avtal som ingicks om ersättningar för övertagandet av Regionmusiken och Rikskonserter blev mycket ogynnsamt och medför budgetunderskott. Nämnas kan också att när denna motion skrivs är inte förhandlingarna för slutförda, trots att året redan börjat. Detta skapar också problem och gör att utrymmet för operaverksamhet minskar. Att sätta upp en opera är ett långsiktigt arbete, och eftersom arbetar med fristående regissörer, scenografer, sångare m.m. krävs det att man kan planera sin verksamhet för att kunna kontraktera de personer man vill ha. Det går inte om man inte vet vilka ekonomiska ramar man har. En av viktigaste uppgifter är det regionala ansvaret. erhåller man ett s.k. regionalt tilläggsbelopp på . Extrakostnaden för en turnédag med stor uppsättning (ca 70 personer) är ca . Där ingår kostnader för resor, traktamenten och hotellkostnader. Om man ska leva upp till den kulturpolitiska målsättningen att täcka hela krävs att ensemblen turnerar minst . Kostnaden för detta skulle bli ca 4,5 milj. kr. betalas turnékostnaderna av Stiftelsens huvudmän (och kommun), biljettintäkter och de rörliga produktionskostnaderna. Konsekvensen har blivit att turnéverksamheten har minskat drastiskt. Eftersom har ett klart regionalpolitisk! ansvar bör kostnaderna för turneverksamheten belasta statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda förutsättningarna att göra till en nationalscen, 2. att till för /91 anvisar medel motsvarande 50 grundbelopp eller således 12 grundbelopp utöver regeringens förslag, 3. att till för /91 anslår 3 milj. kr. utöver regeringens förslag som turnéstöd. (vpk) (vpk) () ()