mot · GD02K254 · 1990-01-24 00:00:00 — regeringsform under de villkor som där upptages. 2 § Begär en tredjedel av ledamöter, att lagförslag som antagits av skall underställas medborgarna i folkomröstning, skall sådan omröstning hållas. Vidare skall folkomröstning anordnas om lagförslag, som 1989/90 K254 3 § Om minst 100000 röstberättigade medborgare begär folk omröstning om viss fråga, skall sådan omröstning anordnas. Begäran skall inges till författningsdomstolen. Den fråga för vilken folkomröstning begäres skall vara så formulerad att den kan besvaras med ja eller nej. 4 § Författningsdomstolen prövar om lagliga förutsättningar för omröstning är för handen och bestämmer tidpunkt för omröstningen. 5 § Röstberättigade vid folkomröstning är de som finns upp tagna i den för året gällande röstlängden. 6 § Lagförslag om vilket omröstning hålls är förkastat, om fler talet av dem som deltar i folkomröstningen röstar mot förslaget och tillika utgör tre tiondedelar av de röstberättigade. Folkomröstning enligt 3 § är rådgivande. 7 § Ytterligare bestämmelser om folkomröstning anges i lag. 9 kap Lagar och andra föreskrifter 1 § Föreskrifter som berör i regeringsformen skyddade med borgerliga fri- och rättigheter skall meddelas genom lag. 2 § Föreskrifter om medborgarnas personliga förhållanden och inbördes angelägenheter anges i lag. 3 § Föreskrifter om brott och påföljd av brott anges i lag. antagits av , därest 100000 röstberättigade medborgare det begär. Begäran om folkomröstning skall inges till talmannen senast dagen efter det lagen antagits av och fullföljas genom anmälan hos författningsdomstolen räknat från samma tidpunkt. 4§ Skatter, avgifter och andra ekonomiska pålagor som uttas till Mot. 1989/90 det allmänna skall bestämmas i lag. Föreskrifter om värnplikt, civilförsvarsplikt och dylika personliga skyldigheter att tjäna det allmänna anges i lag. 5 § Ingrepp från det allmänna i enskildas personliga och ekono miska förhållanden och annan myndighetsutövning, som gäller enskildas åligganden mot det allmänna, skall även i andra fall än som anges i 1-4 §§ bestämmas i lag. 6 § Lag som bestämmer enskildas skyldigheter och förpliktelser mot det allmänna i annat än ordningsfrågor skall vara så tydlig och klar att myndigheter och domstolar kan tillämpa den utan ytterligare föreskrifter. 7 § Rättegångsordningen vid allmänna domstolar och förfaran det hos förvaltningsdomstolar och hos åklagarmyndigheter skall bestämmas i lag. 8 § Grunderna för förvaltningsmyndigheternas behandling av ärenden och förfarandet hos kronofogdemyndigheter skall bestämmas i lag. 9 § Landets indelning i kommuner och föreskrifter om kommu nernas organisation och verksamhet skall bestämmas i lag. 10 § Föreskrifter i annat ämne än som anges i 1, 3 och 4 §§ får genom lag uppdraga åt regeringen att meddela. Regeringen, eller förvaltningsmyndighet som regeringen bestämmer, får meddela verkställighetsföreskrifter om fullgörelse av lag genom förordning. Regeringen får meddela föreskrifter genom förordning i ämne som ej enligt grundlag förbehållits lagstiftningsmakt. 11 § Är fara i dröjsmål, får regeringen meddela föreskrifter för att skydda landets säkerhet vid krig, krigsfara eller nationellt nödläge även i ämnen som tillhör lagstiftningsområde. Sådana föreskrifter gäller tills hunnit besluta härom. I brådskande fall får regeringen tills frågan avgjorts i riks- Mot. dagen även besluta om föreskrifter till skydd för liv, hälsa K254 och säkerhet, bestämmelser om ransonering, in- och utförsel av varor och valuta samt om tullar. Föreskrifter som regeringen meddelar enligt denna paragraf skall omgående underställas för godkännande. Vägrar att godkänna föreskrift, upphör denna därmed att gälla. 12 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut i , där det andra skall träffas av en riksdag som nyvalts efter det första beslutet. För att lagen skall antas fordras att mer än hälften av ledamöter röstar för förslaget vid det andra beslutet. Folkomröstning skall anordnas om vilande grundlagsförslag, om det begärs av en tiondedel av kammarens ledamöter. Yrkande om folkomröstning skall framställas senast femtonde dagen från den dag då grundlagsförslaget första gången antogs. Folkomröstning skall hållas med det val, som föregår andra beslut i grundlagsfrågan. Vid folkomröstningen skall de röstberättigade förklara, om de godtar grundlagsförslaget eller ej. Förslaget är förkastat, om flertalet som deltar i omröstningen röstar mot förslaget. 13 § Riksdagsordning stiftas genom lag som skall antas med bi fall av tre fjärdedelar av ledamöter. 14 § Lag skall utfärdas av regeringen. Lagar och förordningar skall omgående kungöras för allmänheten. 15 § Finner regeringen, att lag som antagit strider mot denna regeringsform, får regeringen hänskjuta frågan om lagens utfärdande till författningsdomstolen. 16 § Upphävande av lag sker på samma sätt som lag stiftas. svarande gäller beträffande grundlag. 17 § Innan lag antas skall yttrande inhämtas från ett lagråd, som Mot. 1989/90 består av domare från högsta domstolen och regeringsrätten. Närmare bestämmelser om lagrådet meddelas av författningsdomstolen. Regeringen och det utskott i , som behandlar ett förslag till lag, får besluta att inhämta yttrande av lagrådet. Lagrådets granskning skall avse 1 hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 2 hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 3 hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 4 om förslaget är så utformat att lagen kan antas tillgodose angivna syften, 5 vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. 1 § Regeringens förslag till riksstat skall utvisa inkomster och utgifter för statens verksamhet under nästkommande budgetår. Regeringen skall upprätta även långtidsbudget med bedömning av den ekonomiska utvecklingen under de tre till , som följer på budgetåret. 2 § För att utjämna statens inkomster och utgifter mellan bud getår får regeringen uppta lån. Underskott som uppkommer i statens budget skall regleras räknat från utgången av det budgetår, då underskottet uppkom, såvida inte krig, krigsfara eller annat nationellt nödläge gör det omöjligt att reglera underskottet inom angiven tid. 3 § Det sammanlagda uttaget av skatt till stat och kommuner inbegripet avgifter till det allmänna beräknade på inkomst får ej överstiga hälften av värdet under föregående budgetår av den sammanlagda produktionen av varor och tjänster i riket (BNP), såvida ej två tredjedelar av ledamö ter medger detta eller i krig, vid krigsfara eller annat natio- Mot. nellt nödläge rikets säkerhet kräver det. Beslut att utta skatt K254 till högre belopp än hälften av fjolårsvärdet av BNP gäller för ett budgetår i sänder. 4 § fattar beslut om statens inkomster och utgifter och fastställer riksstat för nästkommande budgetår. budgetreglering bestämmer hur statsmedel skall användas för skilda behov. Statens medel får inte användas på annat sätt än bestämt. Budgetreglering får dock frångås under löpande budgetår, om händelse av synnerlig vikt gör detta nödvändigt och i anledning härav antar tilläggsbudget. 5 § Regeringen förfogar vid sidan av riksstaten över statens öv riga tillgångar i enlighet med vad bestämt. I krig, vid krigsfara eller i annat nationellt nödläge får regeringen i brådskande fall frångå föreskrifter i avvaktan på att fattar nytt beslut i saken. 6 § Kommunerna erhåller medel för sin verksamhet genom att utta skatt i enlighet med föreskrifterna i skattelag och uppbära avgifter för tillhandahållna tjänster samt motta statliga medel som anvisar för bestämda ändamål. 7 § Regeringens upplåning står under tillsyn av riksgäldsfull mäktige, som förvaltar rikets gäld. Fråga om upplåning skett i strid med regeringsformens föreskrifter prövas på talan av fullmäktige av författningsdomstolen. Riksgäldsfullmäktige utses av , utom ordföranden, som regeringen förordnar. Närmare bestämmelser om riksgäldsfullmäktige och om förvaltningen av rikets gäld lämnas i riksdagsordningen och annan lag. 8 § är myndighet under . förvaltas av riksbanksfullmäktige. Regeringen förordnar ordförande i riksbanksfullmäktige. Övriga ledamöter utses av . har ensam rätt att i riket utge sedlar. Närmare bestämmelser om riksbanksfullmäktige och om Mot. 1989/90 penning- och betalningsväsendet lämnas i riksdagsordning- K254 en och annan lag. 1 § Domstolar och åklagarmyndigheter skall inrättas med stöd av lag, som anger deras rättsskipningsuppgifter och huvudsakliga organisation. 2 § är högsta allmänna domstol och rege ringsrätten högsta förvaltningsdomstol. 3 § Domartjänst med rättsskipningsuppgifter skall fullgöras av ordinarie domare vid domstolen. Vid sjukdomsfall och tillfällig arbetsbelastning får dock även annan domare fullgöra domartjänst i enlighet med av författningsdomstolen meddelade föreskrifter. 4 § Till ordinarie domartjänst får endast utses svensk medbor gare som avlagt föreskriven examen för domarämbete och fullgjort väl meriterad verksamhet som jurist . 5 § Ordinarie domartjänst tillsätts i turordning så, att regeringen tillsätter tjänsten första gången den blir ledig, tillsätts tjänsten av lagutskott och tredje gången tillsätts den av , osv i samma följd. Tillsättning skall ske på saklig grund som förtjänst och skicklighet. Har annan grund tillämpats får författningsdomstolen undanröja tillsättningsbeslutet. Närmare föreskrifter om tillsättningsförfarandet meddelas av författningsdomstolen. 6 § Den som utnämnts till ordinarie domare får utom vid i lag fastställd pensionsålder endast skiljas från tjänsten för det fall han genom brott, grovt åsidosättande av tjänsteåliggande eller psykisk sjukdom visat sig uppenbart olämplig. Fråga om avstängning eller skiljande av domare från ordi narie tjänst skall prövas av domstol enligt föreskrifter meddelade av författningsdomstolen. 7 § Rättstvist mellan enskilda och lagföring för brott prövas av 8 § Tvist mellan det allmänna och enskild avgörs av förvaltnings domstol i ärenden som gäller åligganden och skyldigheter mot det allmänna enligt vad som anges i lag. 9 § får ej bestämma hur domstol skall tolka gällande lag eller döma eller besluta i det enskilda fallet. 10 § Resning i avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av regeringsrätten när det är fråga om avgöranden, där regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans, samt i annat fall av högsta domstolen. 1 § Under regeringen lyder de centrala ämbetsverken, länsstyrel serna och andra statliga förvaltningsorgan utom sådana som tillhör . Justitiekanslern är regeringens rådgivare. 2 § Kommunerna äger själva vårda sina angelägenheter enligt vad som stadgas i lag. 3 § Förvaltningsmyndigheter samt kommuner och andra organ som utövar offentlig makt skall i sina beslut följa rättsordningen och stödja sig på lag och förordning eller annan författning. 4 § eller kommuns beslutande organ får ej föreskriva förvaltningsmyndighet hur den skall besluta i det enskilda fallet eller hur rättsregel skall tolkas och tillämpas i rättstvis ter eller i frågor som gäller myndighetsutövning mot enskild Mot. 1989/90 eller kommun. 5 § Tjänst hos förvaltningsmyndighet skall tillsättas på sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Statssekreterare och rådgivare till regeringen i samt generaldirektörer och verkschefer innehar förtroendetjänst. Grundläggande bestämmelser om statstjänstemännens rättsliga ställning anges i lag. 6 § Endast svenska medborgare är behöriga att inneha ämbete som lyder under regeringen eller tjänster närmast under statsråd i . Detsamma gäller om ledande tjänster hos och dess verk. 7 § Regeringen får genom nåd efterge eller mildra straff eller andra påföljder av brott och efterskänka krav eller anspråk från staten som myndighet bestämt i fråga om enskild person eller egendom. För beviljande av nåd eller annan eftergift fordras, att det föreligger synnerliga skäl, som är godtagbara i princip enligt rättsordningen i ett demokratiskt samhälle. 1 § Uppkommer hos regeringen, domstol eller förvaltningsmyn dighet fråga om föreskrift står i strid med regeringsformen eller annan grundlag eller om i regeringsformen stadgad ordning i väsentligt hänseende åsidosatts vid författningens tillkomst, får frågan om föreskriftens giltighet hänskjutas till författningsdomstolen för avgörande. 2 § granskar regeringens handläggning För sin granskning har utskottet tillgång till alla protokoll och handlingar rörande regeringsärendena. Annat riksdagsutskott och varje riksdagsledamot får hos Mot. 1989/90 väcka fråga rörande handläggningen K254 av regeringsärende. 3 § skall meddela vad utskottet funnit förtjäna uppmärksamhet vid granskning, så snart skäl föreligger. Granskningsutlåtande skall avges minst en gång . 4 § Finner utskottets granskning av regeringen ge an ledning till anmärkning, skall påpekande härom framföras till statsministern. 5 § Uppkommer fråga huruvida statsministern eller statsråd be gått brottslig handling i tjänsten, skall , såvida tillräckliga skäl föreligger därför, hänskjuta frågan om ansvar och påföljder till författningsdomstolen. Talan utföres av justitieombudsmannen. 6 § Domare eller annan tjänsteman, som i sin befattning uppen bart åsidosätter regeringsformens bestämmelser om medborgerliga fri- och rättigheter, skall ådömas straff för tjänstefel. Försummar han eljest sina plikter i offentlig verksamhet, skall han i överensstämmelse med i lag meddelade bestämmelser om ansvar för tjänstefel straffas härför. 7 § Åtal för tjänstefel väckes av justitieombudsman, av justitiekanslern eller av någon av endera av dem förordnad åklagare. 8 § väljer en eller flera personer att vara Denne har att granska tillämpningen av lagar och författningar i den offentliga verksamheten och skall därvid framföra förslag om rättelse av påpekade brister till . Han skall även tillgodose enskildas rättsskyddsbehov. Över sin verksamhet avger ombudsman en årlig berättelse till . Ombudsmannen har rätt att närvara vid domstolars och förvaltningsmyndigheters överläggningar och skall äga tillgång till myndigheters handlingar och protokoll. och förvaltningsmyndigheter samt tjänsteman i stat eller Mot. 1989/90 kommun skall lämna justitieombudsmannen upplysningar K254 och yttranden, han begär. Sådan skyldighet gäller också andra, som står under ombudsmannens tillsyn. Allmän åklagare skall biträda ombudsman, då denne så begär. Närmare bestämmelser om justitieombudsman lämnas i riksdagsordningen och i särskild instruktion, som beslutas av . 9 § utser bland sina ledamöter revisorer att granska den statliga verksamheten. Granskningen omfattar också annan offentlig verksamhet efter bestämmande. Riksdagsrevisorerna beslutar om biträde av sakkunniga, som fordras för att fullgöra deras uppdrag. Revisorerna skall avge berättelse med de iakttagelser och påpekanden, som granskningen ger anledning till. Revisorerna får infordra handlingar, uppgifter och yttranden, som behövs för granskningen. Närmare bestämmelser om riksdagsrevisorerna lämnas i riksdagsordningen och i särskild instruktion, som beslutas av . 1 § Tvister om tolkning och tillämpning av grundlagarna avgörs 2 § Författningsdomstolen består av nio ledamöter. bland till domartjänst behöriga medborgare, envar för en period av . Författningsdomstolen utser inom sig ordförande och vice ordförande. De vid val till statsminister röstberättigade utser i samband med lagtima statsministerval tre domare i författningsdomstolen vilka ersätter de tre domare, som står i tur att avgå. föreslår sex till tio kandidater, vilkas namn uppförs på valsedel i bokstavsordning. röstberättigad sorn deltar i valet anger på valsedeln vilka av kandidaterna till författningsdomstolen, han vill utse som domare. Till domare är valda de kandidater, som erhållit de högsta röstetalen. Uppkommer vakans i domstolen, anordnas ny sammanräkning bland kandidaterna vid det senaste valtillfället. Till domare utses då den kandidat, som har det högsta röstetalet bland återstående kandidater från detta val. Besvär över val till författningsdomstolen prövas och avgöres av författningsdomstolen. 3 § Uppkommer fråga om viss föreskrift står i överensstämmelse med grundlagarna eller om den tillkommit i föreskriven ordning har part, som kan beröras av tillämpningen, rätt att begära prövning av dess grundlagsenlighet hos författningsdomstolen. Även förening eller sammanslutning av medborgare får väcka sådan talan, om de företräder berörda medborgare. 4 § Yrkar part i rättegång hos domstol eller i ärende hos för valtningsmyndighet att prövning skall ske, om någon hans grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter blivit kränkt, skall frågan hänskjutas till författningsdomstolen, om påståendet icke är uppenbart ogrundat. Uppkommer hos regeringen, domstol eller förvaltningsmyndighet i mål eller ärende fråga om föreskrift i grundlag blivit åsidosatt och har frågan betydelse för utgången, skall den hänskjutas till författningsdomstolen för avgörande. 5 § Frågor om kränkning skett av medborgerliga fri- och rättig heter eller om föreskrift åsidosatts i grundlag får handläggas av prövningsavdelning inom författningsdomstolen. Prövningsavdelning består av ordförande eller vice ordförande jämte två ytterligare ledamöter, som utses genom lottning. 6 § Finner prövningsavdelning att framställning till författ ningsdomstolen är uppenbart ogrundad, får ärendet avföras från fortsatt handläggning. Har i sådant fall frågan hänskjutits av domstol eller förvaltningsmyndighet, skall ärendet återförvisas dit för fortsatt handläggning. Finner prövningsavdelning att skäl finns för att medborgerlig rättighet kränkts eller föreskrift i grundlag åsidosatts, skall målet upptagas av författningsdomstolen i plenum. 7 § Författningsdomstolen beslutar själv om den utredning, som den anser erforderlig för en allsidig belysning av saken. Parter har rätt att framlägga sin talan vid offentlig huvudförhandling inför domstolen. 8 § Författningsdomstolen prövar om grundlag åsidosatts och meddelar sitt avgörande i dom. Domskäl skall anföras i den omfattning som fordras för att vägleda framtida tillämpning av regeringsformen eller annan grundlag. 9 § Föres ansvarstalan inför författningsdomstolen tillämpas gällande regler om rättegången i brottmål. 10 § Finner författningsdomstolen att föreskrift i en av beslutad lag strider mot regeringsformen eller annan grundlag, skall domen överlämnas till talmannen med angivande av vari bristen består. Talmannen tillser att, där så behövs, rättar bristen. 11 § Författningsdomstolens dom skall lända till efterrättelse hos annan domstol och hos förvaltningsmyndighet, där saken är anhängig. 12 § Har författningsdomstolen funnit grundlag åsidosatt, är den som drabbats av skada eller förlust till följd av felet berättigad till gottgörelse, som motsvarar förlusten. Talan härom prövas av allmän domstol på den ort, där händelsen inträffat. 13 § Ytterligare bestämmelser om val av författningsdomstolens ledamöter meddelas i lag. För sin övriga verksamhet antar författningsdomstolen själv behövliga föreskrifter. 15 kap Förhållandet till andra stater 1 § Överenskommelse med annan stat eller mellanfolklig organi sation ingås av regeringen och undertecknas på regeringens vägnar av utrikesministern. Statschefen kan underteckna viktigare överenskommelse. 2 § Regeringen får inte ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan godkännande, om överenskommelsen angår ämne, varom har att besluta. Föreskriver regeringsformen särskild ordning för de riksdagsbeslut som förutsättes, skall samma ordning iakttas då överenskommelse med främmande makt godkänns av . 3 § Om fara är i dröjsmål, får regeringen ingå överenskommelse som fordrar godkännande utan sådant godkännande, om rikets säkerhet kräver det. I sådant fall skall regeringen i stället överlägga med utrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. 4 § Regeringen skall fortlöpande hålla utrikesnämnden under rättad om de utrikespolitiska förhållanden, som kan få betydelse för riket, och överlägga med nämnden så ofta det erfordras. I alla utrikesärenden av större vikt skall regeringen före avgörandet överlägga med nämnden. 5 § består av talmannen samt nio ledamöter, som väljer inom sig. Närmare bestämmelser om utrikesnämndens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller riksföreståndaren, eller vid förfall för dessa, statsministern. Ledamot av utrikesnämnden eller den som har uppdrag hos nämnden skall visa varsamhet i fråga om meddelande till andra om vad han har erfarit i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt. 6 § Chefen för skall hållas underrättad, när fråga som har betydelse för förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation uppkommer hos annan statlig myndighet. 16 kap Krig och krigsfara 1 § Riket får ej inleda eller delta i anfallskrig. 2 § Kommer riket i krig eller krigsfara skall regeringen besluta om användning av försvarsmakt som fordras för att möta väpnat angrepp. Medför dröjsmål att möta väpnat angrepp vid krig eller omedelbar krigsfara fara för rikets säkerhet, får beslut om att insätta försvarsmakt fattas av statsministern eller statschefen, därest regeringens beslut ej kan avvaktas. 3 § Förklaring att krigstillstånd råder utfärdas av regeringen ef ter beslut av . Kommer riket i krig eller krigsfara och är ej samlad, skall regeringen eller talmannen sammankalla . Den som utfärdar kallelsen kan besluta att skall hållas på annan ort än . 4§ Svensk väpnad styrka får endast brukas utomlands efter beslut av , om det fordras för att slutföra krig, som uppkommit genom väpnat angrepp mot landet eller om skyldigheten följer av internationell överenskommelse eller förpliktelse, som godkänts av . 5 § Regeringen får bemyndiga försvarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. 6 § Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, skall en inom riks dagen utsedd krigsdelegation träda i ställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas förordnande att krigsdelegationen skall träda i ställe av utrikesnämndens ledamöter enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Innan sådant förordnande meddelas, skall samråd ske med statschefen och statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att sammanträda, får regeringen meddela förordnandet. Om riket är i omedelbar krigsfara, meddelas förordnande som sagts av utrikesnämndens ledamöter i förening med statschefen eller statsministern. För förordnande fordras därvid att statschefen eller statsministern och sex av nämndens ledamöter är ense om beslutet. Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var för sig besluta att skall återta sina befogenheter. Krigsdelegationens sammansättning bestäms i riksdagsordningen. 7 § Medan krigsdelegationen är i ställe utövar den de befogenheter som annars tillkommer . Krigsdelegationen får dock ej fatta beslut, om den befinner sig på område, som fallit i fiendes hand. Den får ej heller fatta beslut om nyval av eller om nyval av statsminister. 8 § Är riket i krig eller krigsfara, när ordinarie val skall hållas, kan besluta att uppskjuta valet. Sådant beslut skall omprövas och därefter med högst mellanrum. Beslut att uppskjuta val blir gällande, endast om minst tre fjärdedelar av ledamöter förenar sig om det. Ordinarie val som till följd av uppskovsbeslut ej hålles , skall hållas så snart det ske kan sedan kriget eller krigsfaran upphört, såvida ej ordinarie val ändå skall hållas . Det åligger regeringen att besluta härom. Har val till följd av krigsförhållanden hållits än när det annars skulle ha ägt rum, skall ordinarie val hållas enligt föreskrifterna i regeringsformen, när krigsförhållandena upphört.