mot · GD02Ub540 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub540 Rekrytering av samisk- och finsktalande personer till läkarutbildningen i uttalade riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken och dessa sammanfattades då i begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Jämlikhetsmålet innebär att skilda befolkningsgrupper ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i det svenska samhället, men också att minoritetsgrupper ska ha möjlighet till en egen språklig och kulturell identitet inom ramen för det svenska samhället. Vidare uttalade föredragande statsrådet 1976/77 om insatser för samerna följande: Det bör således klart uttalas att samerna utgör en etnisk minoritet i som i egenskap av ursprunglig befolkning i sitt eget land, intar en särskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoritetsgrupper. En viktig funktion i samhället utgör hälso- och sjukvården, där vi även fastställt målet om en god hälsa på lika villkor för hela landets befolkning. Hur har samhället kunnat tillgodose kraven om en fungerande sjukvård för samerna? Knappast enligt målsättningen! Trots att de utgör en ursprungsbefolkning i sitt eget land har man alltför länge saknat utbildade läkare med samiska som hemspråk. Detsamma kan sägas om den finsktalande befolkningen i framförallt och i . Målet måste därför vara att stimulera studerande med kunskaper i samiska och finska till läkarutbildning för att på ett bättre sätt kunna förmedla sjukvård till dessa grupper. Enligt de utbildningsplaner som behandlas i årets budgetproposition uppehåller sig statsrådet särskilt kring förnyelse av läkarutbildningen inriktad mot primärvårdens behov och där man särskilt bör beakta invandrarnas situation inom hälso- och sjukvården. På samma sätt anser jag att samernas och den finsktalande befolkningens situation måste uppmärksammas. För att kunna utöva läkaryrket är förutom medicinska kunskaper och etiska regler språket en viktig grundförutsättning. Om jag inte förstår min patient och även saknar kunskap om den kultur och miljö som patienten vistas i, torde hindren vara större än möjligheterna till att bota patienten. I andra länder med minoritetsbefolkning har man uppmärksammat problematiken. I understödjer man utbildning av grönländare (inuiter) till sjukvårdspersonal och läkare. I med liknande gles bygdsproblem som våra, förs nu en medveten politik i syfte att överföra ansvaret för sjukvården inom inuitiska och indiska befolkningsgrupper till personal, rekryterade från dessa minoritetsgrupper. I finns läkarutbildningsplatser reserverade för samer vid universitet i . I har alltsedan 1963 funnits en särskild kvot för samisktalande läkarstuderande vid i , där två platser avsatts för detta ändamål. Även i finns samiska studenter. Här har studenterna erhållit extra poäng för kunskapen i samiska vid ansökan till läkarlinjen. Erfarenheterna från bl.a. visar också att studieresultaten från de samisktalande ej heller på något sätt varit sämre än hos de enbart norsktalande. Dessutom framkommer klart att tillgängligheten och förutsättningarna att kunna erbjuda den samiska/finsktalande befolkningen har ökat betydligt. I har man t.o.m. kunnat öppna ett specialistcentrum i Karasjok, bemannat av samisktalande läkare i invärtesmedicin och reumatologi. En hälsoundersökning om den samiska befolkningens hälsotillstånd i visade att av den undersökta gruppen uppgav språkproblem som hinder för att söka sjukvård. Vad gör vi i för att förbättra tillgängligheten för våra minoriteter? Som svar på min motion från som för övrigt avvisades kommenterade utbildningsutskottet att motionens främsta syfte var att förbättra läkarsituationen. Utskottet har även tidigare uttalat att frågan närmare behöver övervägas av berört universitet och UHÄ. Men motionssyftet är tvåfaldigt - dels att förbättra läkarrekryteringen till den norra delen av och dels att förbättra hälso- och sjukvårdssituationen för patienter med samiska och finska som första språk. Medicinska fakulteten vid i behandlar ärendet . Men en ändrad intagningskvot kräver annat beslut än från medicinska fakulteten. Jag föreslår att personer med samisk och finskspåkig bakgrund i som fyller allmänna kompentenskrav för läkarutbildning ges extra intagningspoäng till läkarutbildning för kunskaper i samiska eller finska, alternativet att ett visst antal läkarutbildningsplatser reserveras för dessa studerande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av förutsättningarna för en ändrad intagning av studenter med samisk- och finskspråkig bakgrund till läkarlinjen för att därmed främja tillgängligheten av hälso- och sjukvård till minoritetsbefolkningen enligt förslaget. 1989/90 Ub540