ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub299 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub299 av och (båda fp) Studieförbundens verksamhet för handikappade Vid förra aktualiserade vi i motion vissa förvånande principer vid fördelning av särskilda statsbidrag till studieförbundens verksamhet bland handikappade. De - enligt vår uppfattning - felaktiga och orättvisa fördelningsprinciperna har använts även vid den senaste fördelningen av de aktuella statsbidragen. Därför föreslår vi att ger regeringen till känna, att fördelningen bör ske efter principer, som vi presenterar i denna motion. I budgetpropositionen 1990 Bilaga 10 C 4 - Bidrag till studieförbunden mm - föreslås att . anslås som bidrag till studieförbundens verksamhet för handikappade. Bidraget är avsett att täcka kostnader för att på olika sätt underlätta för personer med olika funktionsnedsättningar att delta i studiecirkelverksamhet. De flesta studieförbunden har verksamhet för handikappade. Ett studieförbund - , med , och som grundorganisationer - har visat speciellt ansvar för handikappområdet med mycket omfattande verksamhet bl.a. bland psykiskt utvecklingsstörda, afatiker, psykiskt sjuka och bland åldersdementa. Trots att organiserar av den redovisade verksamheten bland handikappade, erhåller förbundet endast av det särskilda statsbidraget för ändamålet. av statsbidraget går till Arbetarnas Bildningsförbund ABF - med bl.a. regeringspartiet som grundorganisation... Som försvar för denna ologiska fördelning, anför man bl.a. att ABF har så många medlemsorganisationer, att man i dessa behöver särskilda medel för att underlätta för personer med olika funktionsnedsättningar att delta i studiecirkelverksamhet. Enligt vår uppfattning är antalet medlemsorganisationer inte en rättvis grund för bidragsfördelningar. Verksamhetens omfattning och det därav följande behovet av utvecklingsarbete är också ett mått på behovet av särskilda insatser. har stort behov av medel för pedagogiskt utvecklingsarbete. Förbundets handikappverksamhet bedrivs i stor utsträckning bland grupper, som kräver speciell anpassning av såväl studiemetodik som studiematerial för att kunna delta i studierna. Vi anser, att den orättvisa fördelningsprincipen bör påtalas, trots att det särskilda statsbidraget till verksamheten bland handikappade endast är en del av det statsbidrag, som utgår för ändamålet. Vi föreslår att det särskilda statsbidraget fördelas efter den i studieförbundens redovisning mätbara verksamheten för handikappade. bör uppdra åt regeringen att ge sådana direktiv att respektive studieförbunds bidrag av detta slag står i rimlig proportion till den aktuella verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att statsbidrag till studieförbundens verksamhet för handikappade skall fördelas mellan studieförbunden i relation till motsvarande redovisade verksamhet. () () 1989/90 Ub299
mot · GD02Ub300 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub300 av och (fp,m) Regionala idrottgymnasierna i , och /80 bedrivs i gymnasium, Sandagymnasiet i och Njudungs gymnasieskola i utbildning på gymnasienivå kombinerat med idrott - skidor, orientering, tennis och ishockey. Verksamheten finansieras av respektive kommun, som bestrider löner för idrottslärare/instruktörer, kostnader för material, utrustning och lokaler. Dessa kommunala idrottsgymnasier är en regional modell för kombination av idrott och studier och kallas Smålandsmodellen. Den har utvecklats i samarbete med länsskolnämnd, berörda kommuner och specialidrottsförund både på regional- och riksnivå. Idrottsundervisning och träningsverksamhet leds av en eller flera instruktörer och förläggs till både skoldag och fritid. Verksamheten är uppbyggd på samma sätt som vid idrottsgymnasierna med riksintagning, dock med följande skillnader. - Elevområdet är begränsat till viss region. - Kommunerna står för samtliga driftskostnader inklusive hela lönesumman för idrottslärarna. - Eleverna följer undervisningen på den linje de intagits på, utan utbyte av några ämnen. - Eleverna erhåller avgångsbetyg utan särskild notering om idrottsträning. I stället utfärdas separata idrottsintyg. Intagningsnämnderna har ansett att Smålands-modellen är det bästa studiealternativet för de elever, som antagits. Nämnderna har därför anfört att särskilda skäl föreligger för beviljande av studiestöd i form av inackorderingstillägg. Eleverna har t.o.m. /87 beviljats sådant studiestöd. Därefter har avslagit ansökan om inackorderingstillägg för studerande vid de här aktuella gymnasieskolorna. Enligt uppgift beviljar CSN inackorderingstillägg endast till elever i riksidrottsgymnasierna. har i sin anslagsframställan föreslagit en utökning av intagningsplatserna vid idrottsgymnasierna med specialidrott från 700 till 800 fr.o.m. /91. Förslaget kommer från en arbetsgrupp med representanter för och SÖ. Gruppen har studerat dimensioneringen av idrottsgymnasier på elitnivå. Regeringen har i sitt budgetförslag ej biträtt förslaget. SÖs och önskemål skulle delvis bli tillgodosedda utan att kostnadskrävande specialklasser inrättas om den så framgångsrika verksamheten med regionalt rekryterade idrottsgymnasier - Smålands-modellen - i , och får fortsätta. De elever, som rekryteras utanför respektive gymnasieregion skulle därvid beviljas inackorderingstillägg enligt gällande regler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regionalt rekryterade idrottsgymnasier i , och - den s.k. Smålandsmodellen - skall godkännas och inackorderingstillägg utgå till elever, som rekryteras utanför resp. gymnasieregion. () () 1989/90 Ub300 gotab 99913, 1990
mot · GD02Ub301 · 1990-01-25 00:00:00 — 1989/90: Ub301 av m.fl. (mp) Utbildningen i teckenspråk 1989/90 Ub301306 1983 kom den nya läroplanen för specialskolor och i och med det blev teckenspråket förstaspråk i undervisningen av de döva och gravt hörselskadade eleverna. har i budgetpropositionen anslagits stora summor för uppbyggnad av teckenspråket, både när det gäller utbildning av teckenspråkslärare, av tolkar och stöd till kortare kurser för föräldrar till döva och hörselskadade barn. Då bristen på läromedel på olika nivåer och på olika typer av läromedel är skriande anser dock att anslaget 1990/91 bör öka med 1 milj. kr., i första hand för grundutrustning för produktion av läromedel inom videoområdet. Ytterligare 1 milj. kr. föreslås för personalförstärkning av ovanstående produktion. Bristen på övriga läromedel är också skriande. Troligen är av de mest grundläggande behoven täckta. Här behövs en analys av det verkliga behovet. Och även en ekonomisk beräkning, med förslag om de mest angelägna läromedlen. Detta för att man ska kunna förnya och nyproducera det material som krävs. Utbildningen av lärare i de dövas teckenspråk behöver också utökas. Där sker nu en påbyggnad . Den första gruppen blev klar vid Västanviks folkhögskola. Det bådar gott för framtiden. Dock behövs lärarutbildare eftersom lärarna vid flera skolor för döva endast kan teckenspråk, men inte de dövas teckenspråk. En stor del av den problematiken skulle lösas genom en utbildning i omväxlande mellan distansutbildning i och delar av utbildningen förlagd till skolorterna , , , och . I samarbete med dövskolorna och de dövas föreningar avser de gröna att be regeringen begära en ingående analys av dessa möjligheter och partiet återkommer till med förslag. När det gäller utbildningen av anhöriga i teckenspråk behövs extra elevveckor på folkhögskolorna för att klara det kravet, det är framfört av i en annan motion. När det gäller tolkutbildningen är anslagen i årets budgetproposition så rikligt tilltagna att de gröna endast vill bifalla anslagets storlek. Behovet av tolkar är långt större än så, men utbildningskapaciteten kan först utökas. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare medel för videohjälpmedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en analys av läromedelsbehovet för döva och gravt hörselskadade, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en ingående analys över utbildningen av lärare i de dövas teckenspråk på aktuella skolorter utförs enligt vad som anförts i motionen, 4. att beslutar om regler för dispens från taket för elevveckor på folkhögskolorna vad gäller de anhörigas teckenspråksutbildning. 1989/90 Ub301
mot · GD02Ub302 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub302 av m.fl. (s) Bandygymnasium i Bergslagskommunerna i östra har trots högkonjunktur inte lyckats vända en negativ befolkningsutveckling. Detta innebär bl.a. att underlaget för offentlig service sviktar. I kommer t.ex. antalet 16-åringar fr.o.m. /92 kraftigt att minska, vilket får konsekvenser för gymnasieskolan. Lokaler friställs, tillvalsmöjligheter för elever minskar liksom tjänsteunderlag för personal. För att undvika denna tillbakagång har , , och SÖ gemensamt föreslagit att ett bandygymnasium på 16 platser inrättas i . Det finns tre bandygymnasier i landet och ett fjärde borde enligt och lokaliseras i . Ett bandygymnasium i skall profileras mot flickor och ledarskapsutbildning och på så sätt komplettera de tre befintliga gymnasierna. har mycket god beredskap för ett bandygymnasium på grund av - utbildningsmöjligheter med treåriga gymnasielinjer både teoretiska och yrkesinriktade, specialkurser är av tradition ett utbildningscentrum med uppbyggd kompetens och erfarenhet. och Skogsbruksskolan i rekryterar t.ex. elever från hela landet. Både sakskäl och regionalpolitiska bedömningar talar för att ett bandygymnasium förläggs till . I årets budgetproposition har dock inte SÖ:s anslagsframställan vad gäller bandygymnasium i bifallits. Under förutsättning att befintliga platser vid idrottsgymnasierna inte utnyttjas bör genom omfördelning bandygymnasium inrättas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bandygymnasium i . Bo Finnkvist (s) () () () 1989/90 Ub302
mot · GD02Ub303 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub303 av (vpk) Ökat stöd till svenska idrottsrörelsens studieförbund , , erhåller statsbidrag. Förbundet har 66 medlemsorganisationer och inriktar huvudsakligen sin verksamhet mot de över 2 miljoner medlemmarna i dessa. I SISU:s medlemsorganisationer återfinns för folkbildningen angelägna grupper, t.ex. ett stort antal ungdomar och många korttidsutbildade vuxna. SISU:s ämnesprofil skiljer sig från studieförbunden i allmänhet. av verksamheten genomförs inom områdena samhällsvetenskap, beteendevetenskap och humaniora. För cirkelverksamheten totalt i landet är det som bedrivs inom dessa områden. Eftersom regelsystemet för tilldelning av medel bygger på tidigare genomförd verksamhet, har fått en viss särbehandling. Sedan beslutat om en treårig periodisering av bidragen till studieförbunden, har kommit i en svår situation. planerar således att genomföra 210 000 statsbidragsberättigade studietimmar. Högschablonbidrag utgår endast för 80 000 av dessa, eftersom föregående års verksamhet ligger till grund för bidragen. Det medför att får högschablonbidrag till av verksamheten medan ett annat studieförbund kan få högschablonbidrag till av verksamheten. Denna kraftiga obalans i andelen högschablontimmar studieförbunden emellan är olycklig. Normalvärdet för högschablontimmar är satt till av totala verksamheten. SISU:s situation kan jämföras med den för nya folkhögskolor. Ett visst utrymme för skälig expansion ges dessa . för studieförbunden bör denna möjlighet att expandera finnas. Vpk anser att ska få högschablonbidrag för att därigenom kunna närma sig genomsnittsnivån för övriga studieförbund. Att särbehandla och ge studieförbundet dessa expansionsmöjligheter torde knappast ha prejudicerande effekt. Möjligheten att ytterligare något studieförbund ska bildas inom överskådlig tid är med nuvarande bestämmelser ytterligt liten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att till Bidrag för studieförbunden m.m. för budgetåret 1990/91 anslår . utöver regeringens förslag för att trygga studieförbundet expansionsmöjligheter, 2. att hos regeringen begär att i sin bidragsfördelning till studieförbunden skapar skäligt expansionsutrymme för . 1989/90 Ub303
mot · GD02Ub304 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub304 av () Skolfrågor i Försöksverksamhet pågår med treårig gymnasial utbildning. Då kommunerna är synnerligen angelägna att erhålla utbildningsplatser för försöksverksamheten är det beklagligt att regeringen i sin budgetproposition endast utökar antalet platser med 1 200. Huvuddelen, cirka 900, kommer sannolikt att fördelas till för ett s.k. fullskaleförsök. har föreslagit en utökning av elevplatserna med 4 000. En uppräkning till denna nivå vore bra för landet och för , där efterfrågan är stor. Som exempel saknas naturbrukslinje söder om . Vid har man kommit långt i planeringen av en dylik linje. Som det nu är måste de kronobergska ungdomarna söka sig utanför länet för denna utbildning och har att betala interkommunala ersättningar till annan utbildare. Det är mycket angeläget att erhåller elevplatser för naturbrukslinje. Liknande situationer föreligger inom vårdutbildningen, där inte omvårdnadslinjen är genomförd i sin helhet. En annan angelägen utbildning är industriell teknisk linje. Behovet av att vidareutbilda den vuxna generationen är stort. Speciellt ökar behoven inom yrkeslivet. Sett ur detta perspektiv borde anslagen till vuxenutbildningen ha ökat. Viktigt är att höja kompetensnivån hos dem som har en ofullständig skolgång och som genomgick skolan för . är det län som erhållit störst reducering av timmar för vuxenutbildning . Det kan inte vara rimligt att så sker, nu måste få en större tilldelning av ramen för vuxenutbildning. har i kommittémotion krävt en utökning totalt inom denna ram. En tillstyrkan till förslag skulle även gynna . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att de treåriga yrkesinriktade linjerna får den av föreslagna dimensioneringen, 2. att beslutar om en utökning av antalet timmar för vuxenutbildning, 3. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad tilldelning av elevplatser i treåriga yrkesinriktade linjer i , 4. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fler timmar inom vuxenutbildning i . 1989/90 Ub304
mot · GD02Ub306 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub306 av m.fl. (mp) Det finns många tusental föräldrar - inte minst lärare - som har sina barn i fristående skolor; Waldorf, , kristna, eller som står i kö för att få in sina barn där. Dessa barn har rätt till skolundervisning och borde därmed omfattas av de statsbidrag motsvarande det som utgår till alla andra skolbarn i . Dessutom är dessa skolor godkända av staten och följer läroplan och skollag. Trots att dessa skolor har funnits och trots upprepade kontroller och godkännande av , betraktas de fortfarande som några experimentskolor. Ändå vet man att de ger gott resultat och bara det faktum att man med ljus och lykta får leta efter klotter eller mobbing i dessa skolor, borde klargöra att klimatet för barnen är bra. Lärarna arbetar nu för mycket låga löner för att verksamheten över huvud taget skall kunna gå runt. Föräldrarna betalar dessutom terminsavgifter. Basarer, lotterier m.m. måste ordnas för att få ekonomin att gå runt. de gröna anser att man måste respektera föräldrarnas lagstadgade skyldighet att ta ansvar för sina barns uppfostran. Vi yrkar att staten skall betala lärarlönerna genom ett genomsnittligt statsbidrag per elev och innan ett sådant system införts, bör föräldrabidragen vara avdragsgilla i deklarationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till de fristående skolorna, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdrag för föräldraavgiften.1] () () () Hans Leghammar (mp) 1989/90 Ub306
mot · GD02Ub309 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub309 av m.fl. (c) Handikappanpassade läromedel, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So296 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassning av läromedel/studiematerial och undervisning för handikappade, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till studieförbundens handikappverksamhet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på resurscentra med utåtriktad verksamhet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om startandet av idrottsgymnasier för handikappade. Per-O la () () () () () () () gotab 99914, 1990
mot · GD02Ub311 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub311 Mångå av de flyktingar och invandrare som kommer till haren bristfällig utbildning. Dessa flyktingar/invandrare har, till en början, behov av utbildning antingen på grundvuxnivå eller grund-sfi. En del flyktingar har en mycket bristfällig utbildning och blir därigenom klassificerade som grundvuxberättigade, vilket innebär att de är, och skall vara, berättigade till att erhålla studier på grundvux. Den ökande kommunala flyktingmottagningen har medfört ekonomiska problem för kommunerna, därför att grundvuxresurserna inte räcker till. Kommunerna får inte resurser utifrån det faktiska antal grundvuxberättigade som man har i flyktingmottagningen. Med nuvarande resurstilldelning och deltagarantal är det inte ovanligt med en studietid på grund av grundvux totalram. De flyktingar som blir klassificerade som grundvuxberättigade kan m.a.o. få en oacceptabelt lång studietid. De blir därigenom beroende av socialbidrag, blir passiviserade och får sedan svårt att komma ut på arbetsmarknaden. Den långa studietiden med undersysselsättning kan leda till svåra sociala problem som familjeproblem, missbruksproblem m.m. Om flyktingen/invandraren däremot har en längre skolgång än leder det inte till några ekonomiska problem för kommunerna, eftersom man i detta fall erhåller statsbidrag utifrån antalet inskrivna i grund-sfi-undervisningen. Det finns således inte någon fastställd totalram för omfattningen av grund-sfi. För att åstadkomma en större rättvisa och inte särbehandla flyktingar bör resurssystemet ändras så att kommunerna ges rätt att erhålla statsbidrag enligt statsbidragssystemet för grund-sfi även för de flyktingar/invandrare som uppfyller villkoren för att få grund-sfi men erhåller denna undervisning inom grundvux. Det innebär dels att statsbidrag för grundläggande svenskundervisning utgår enligt samma regler (och finansieras under anslaget Ca 5 Undervisning för invandrare i svenska språket m.m.) oavsett om eleverna erhåller undervisningen inom grund-sfi eller grundvux, dels att grundvuxundervisning inte riskerar att automatiskt minska på grund av ett ökat behov av grundläggande svenskundervisning för flyktingar/invandrare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av ett resurssystem som utgår från principen att kostnaden för grundläggande svenskundervisning för invandrare bör belasta anslaget C5, även om invandrarna erhåller undervisning inom grundvux. 1989/90 Ub311
mot · GD02Ub314 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub314 av och (båda m) Studieförbundens verksamhet, m.m. Få verksamheter i har så bred folklig förankringoch betyder så mycket för enskilda svenskar som studieförbundens. I studiecirklar och på kulturprogram möter miljoner svenskar kunskap och bildning i en konstruktiv ochseriös verksamhet. Som vi ser det finns stark anledning att positivt och konkret stödja, möjliggöra och stärka denna verksamhet. Det bör ske genom att de olika studieförbunden ges likvärdiga arbetsförutsättningar och att bidrag görskonkurrensneutrala. Vi noterar att regeringen avser att presentera ett program för vuxenutbildningen . Enligt vår uppfattning måste ett sådant program innehålla en analys av uppgifter för och arbetsfördelning mellan studieförbunden, Komvux och AMU. Som vi ser det bör konsekvensen bli en kompetensfördelningmellan de tre studieanordnarna bl.a. innehållande attden kommunala vuxenutbildningen begränsas till att omfattaläroplansbunden grund- och gymnasieskoleundervisning.Den av AMU bedrivna verksamheten bör naturligen ske inära samverkan med näringslivet och personalorganisationerna än vad som sker. Vår bedömning är att resultaten av en översyn av ovan antytt slag skulle påvisa betydande möjligheter att uppnåhögre effektivitet genom bättre anpassning till föreliggande behov. Studieförbundens förmåga att snabbt anpassa sig tillförändrade efterfrågesituationer skulle i ett lägeav ovan antytt slag utgöra en stor tillgång.För att tillfullo kunna tillgodogöra samhället densamma kan begränsade förändringar krävas av det regelverk som styr studieförbundens verksamhet. Vi tillmäter också den ökadekonkurrens, som skulle uppstå om studieförbunden får medverka på ovan angivna områden, stor betydelse. Inte minst gäller detta vid strävan att sänka kostnaderna och att tillgodose viktiga behov inom områden med hög framtida utvecklingspotential. Utredningen i hela landet har utsatts för stark kritik från studieförbunden främst för dess attityd till studieförbundens verksamhet. Vi ser det som anmärkningsvärt att regeringen i sin bedömning av fördelningsbelopp och fördelningsprinciper använt denna utredning som grund. Av de som fördelas ut till landet fördelas ingenting till studieförbunden. Det nuvarande kostnadsbaserade fördelningssystemet innebär stora påfrestningar på studieförbundens ekonomi.Vi anser att det vore mer ända målsenligt att tilldela varje studieförbund en kostnadsram. Redan på kort sikt skulleen sådan förändring ge bättre planeringsmöjligheter och medverka till att de olika studieförbunden skulle kunna framhäva sin på ideologiska grunder vilande särart och intefrämst tvingas till ekonomiska överväganden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av vuxenutbildningens struktur och organisation, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av medel till studieförbundens kulturverksamhet. () () 1989/90 Ub314
mot · GD02Ub315 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub315 av m.fl. (vpk) En skolkonsulent inom det sydsamiska området En halvtids tjänst som konsulent inom det sydsamiska området inrättades (projektanställning). påbörjades en integrerad undervisning vid den kommunala i det sydsamiska området i bl.a. Åre, och kommuner. Konsulentens arbetsuppgifter är bl.a. föräldrasamverkan, planering och uppföljning tillsammans med berörda lärare, hjälp vid val av läromedel och egna framställningar av nödvändigt material för specifika undervisningsbehov. Sameskolstyrelsen planerar att även i och starta integrerad undervisning för samebarn i grundskolan.Denna redan planerade undervisning äventyras om medel nu inte finns. Språkkonsulenten har ett geografiskt mycket stort arbetsområde och en halvtidstjänst är helt otillräcklig. Änge sameskola lades ned och de medel som disponeras innevarande budgetår är av den så kallade Ängeresursen. Integrerad verksamhet ska startas på högstadiet i samt på låg- och mellanstadiet i . Budgetförslaget att skall få disponeras från och med nästa budgetår och framåt innebär en kraftig nedskärning. Dessa medel skall dels täcka kostnader för redan befintlig verksamhet dels integreringsverksamhet på nya orter och en konsulenttjänst. De kontrakt som Sameskolstyrelsen har tecknat med olika kommuner innebär att summan är i det närmaste intecknad. Vpk liksom sameskolstyrelsen anser att medel för en heltidstjänst som konsulent inom det sydsamiska området måste anslås för att inte redan startat och planerat integrationsarbete skall äventyras. Ytterligare bör därför tillföras utöver budgetförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs utöver regeringens förslag, eller således , tillförs B 13 anslaget för sameskolor för planering, integrering och samordning av samisk undervisning vid kommunala skolor. (vpk) (vpk) 1989/90 Ub315