mot · GD02Jo817 · 1990-01-23 00:00:00 — Tillstånd har givits till omläggning av väg 100 som kommer att gå rakt igenom det skyddade våtmarksområdet. Detta är ytterligare ett exempel på att en av undertecknad konvention inte tycks vara någon garanti för skydd av visst område. Vid interpellationssvar29, angående fråga om domstolarnas hantering av exploatering i våtmarksområdet , uttalade miljö- och energiministern att "Domstolarna skall självfallet ta hänsyn till internationella konventioner. De kan inte heller skylla ifrån sig utan är skyldiga att självständigt pröva frågan." Förtydliganden i lag krävs som klart redogör för vilka principer som skall gälla. För att skall kunna leva upp till sitt internationella ansvar krävs, med anledning av ovan nämnda förhållanden, lagstiftning i anslutning till samtliga miljövårds- och naturvårdskonventioner där är part. Dagens tillsynssystem fungerar mycket dåligt inom natur- och miljövården. Förslag på en ny organisation som tar över tillsynsansvaret bör arbetas fram. Man skulle kunna tänka sig att införa någon form av miljöpolisverksamhet, frikopplad från politiska instanser. Flera tänkbara modeller finns. Vi har i detta lagförslag inte närmare granskat vilken modell som är att föredra och vill med detta stycke enbart peka på behovet av översyn. Allmänhetens möjlighet till insyn i miljömål är dålig. prövningar är visserligen öppna för allmänheten. I de fall där prövningen sker av länsstyrelse eller av regeringen är allmänhetens möjligheter att påverka ytterst små. Har ett företag fått tillstånd enligt ML att bedriva miljöfarlig verksamhet har enskilda ingen möjlighet att överklaga beslutet. Antag att en kommun handlar i strid mot en fastställd naturvårdsplan. För att lagen skall bli effektiv krävs i detta fall att talerättsreglerna utökas till att även omfatta enskilda och organisationer. Enskild och organisation skulle, med ändrade talerättsregler, kunna föra talan mot kommunen som på så vis tvingas att rätta sig efter planen. För att den utökade talerätten inte enbart skall bli en fiktion måste även rättshjälpssystemet ses över vad gäller förmånligare ersättningsmöjligheter vid fastighetsrättsliga mål. 1 Jaktlagen 1987/87:58. Naturvårdslagen (1964:822) 3 12 § Skogsvårdslag (1979:429) 1988/89:100, bilaga 11, s. 48 ' Brev 890612 från SNF till 6 : är fantastiskt 7 m.fl. Costal Eutrophication in . Ambio 1987 Vol. No 5, s. 246251 R: Silent Spring in the Sea. No 4, s. 289-290 9 Degerman, : Miljöeffekter av småbåtshamnar och småbåtar. 1981, s. 11 10 : Ekologiska bedömningsgrunder för muddring och muddertippning. 11 : Miljöeffekter av marin sand- och grustäkt. 12 Se s. 1-2, allmän motivering 13 4-6 SS Miljöskyddslagen 14 , S: Miljörättsliga grundfrågor, 1987 s. 61 15 Se "miljökonsekvensanalyser" under lagkonsekvensavsnittet 16 SNF: Bättre Naturskydd, Fötslag till naturskyddslag. S: Miljörättsliga grundfrågor. 1987, s. 43 145f 9BoU 1986/87:1 s. 2,1 , S: Naturvård och pågående markanvändning, s. 93 21 Naturresursers nyttjande och hävd: SOU 1983:56, s. 121 ff 22 Jämför 1 S Naturvårdslagen (1964:822) 23 , S: Miljörättsliga grundfrågor, 1987, s. 66 24 Hägerhäll, B: Vår gemensamma framtid. 1988, s. 36, 182 2J Attorney, E. Yates. Environmental Impact Assessment: What it is and why international development organizations need it. Executive Office of . S: Miljörättsliga grundfrågor. 1987, s. 173 27 Hägerhäll, B: Vår gemensamma framtid. 1988, s. 36 28 2 kap. 9 § Expropriationslagen (1972:719) 29 snabbprotokoll 1989/90:43. gotab 99735, 1990