ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk436 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk436 De ideella föreningarnas skatte- och avgiftssituation Inom de svenska idrottsföreningarna ser man med stark oro på den skatteomläggning som genomföres . Den innebär, inte bara för idrottsrörelsen utan för det ideella föreningslivet i stort, kraftigt ökade ekonomiska pålagor för redan hårt tyngda föreningar. Också i administrativt hänseende ökar bördorna för föreningslivet. har det diskuterats att tillsätta en utredning med syfte att se över ideella föreningars skatte- och avgiftssituation. Bland annat har idrottsrörelsens högsta beslutande organ, , framfört detta krav. om är det befogat att tillsätta en sådan utredning. Skatteomläggningen skall finansieras genom breddade skattebaser, såväl av de direkta som indirekta skatterna. Bland annat utvidgas momsen avsevärt med en väsentlig kostnadsfördyring för dem som har att bära denna kostnad, nämligen de slutliga konsumenterna. Till följd av de regler som gäller så kommer föreningslivet i en mycket stor del av sin verksamhet att tvingas bära de ökade momskostnaderna. Således kommer den moms som lagts på resor, bensin, hotell- och restaurangräkningar, teleräkningar med mera att öka föreningarnas kostnad med motsvarande belopp, eftersom någon avdragsrätt för denna moms inte föreligger i föreningarnas fall. uppskattar man att de totala effekterna av skatteomläggningen kan drabba idrottsrörelsen med upp till 500 milj. kr. i ökade kostnader. Några inslag i skatteomläggningen som kompenserar föreningar eller andra ideella organisationer finns inte. Alla med anknytning till svensk idrottsrörelse eller annan ideell rörelse vet att dessa i allmänhet lever under knappa omständigheter. Den avgifts- och skatteskärpning som träder i kraft får synnerligen negativa effekter. Föreningsledare får dessutom i än högre grad än tidigare lägga ökad kraft på att klara ekonomin, ofta med följd att verksamheten i sig kan bli lidande. Mot bakgrund av vad som ovan sagts så bör nu en statlig utredning tillsättas för att utreda de ideella föreningarnas totala skatte- och avgiftssituation. Denna utredning bör tillsättas omgående. Den bör dessutom få direktiv att arbeta snabbt. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över de ideella föreningarnas totala skatte- och avgiftssituation. 1989/90 Sk436
mot · GD02Sk437 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk437 Skattebefrielse för gåvor till kulturändamål Det arén nationell angelägenhet, en angelägenhet för oss alla, stat, kommun och enskilda, att slå vakt om och att vårda vårt kulturarv. När det emellertid gäller arkeologiska utgrävningar i samband med fornfynd som görs vid en byggarbetsplats är den kostnadsbörda som åsamkas byggherren, som ofta är en kommun eller en enskild, så oerhörd att detta kan hindra såväl utgrävning som byggnation. Det blir ingenting alls. För att lindra kostnaderna men ändå för framtiden bevara kulturlagren kan medge att "lock får läggas" på kulturlagren i form av en betongplatta på pålar, som man sedan bebygger, den s.k. Bjerkingmetoden. Metoden har emellertid kritiserats av många, i synnerhet vad gäller stora ytor. Kulturlagren torkar och förstörs snabbt. Försurningen snabbar därvid upp förstörelseprocessen. Över huvud innebär luftföroreningarna att förstörelseprocessen accelererar. De vackra kyrkoruinerna i hotar att snabbt vittra sönder liksom exempelvis slottsruinen i . Kvarteret Trädgårdsmästaren i skall bebyggas. Kvarteret är centralt beläget och forskare vet att just på denna plats kan en synnerligen intressant period i vår historia belysas. Inför risken att den nämnda plattläggningsmetoden skulle komma till användning, fornlämningarna förstöras och att vi inte skulle få de kunskaper som en utgrävning kunde ge, startades en insamling för att bekosta en utgrävning. Från en enig forskarelit, från allmänhet, från enskilda och från massmedia tryckte man på om att utgrävning måste göras, att inte detta tillfälle att få fram en stor och betydande pusselbit i den svenska historien skulle missas. Insamlingsarbetet har pågått . Intresset från enskilda människor är stort, liksom offerviljan. har skänkt pengar, men insamlade medel räcker inte långt. Det är en gigantisk uppgift att skaffa fram tillräckligt med pengar. Sannolikt skulle uppgiften vara lättare, om gåvor till projekt av den här arten kunde göras skatteavdragsgilla för såväl företag som enskilda. Det är en gemensam nationell uppgift att slå vakt om vårt kulturarv, men frågan är, om staten i sådana fall tar något ansvar alls. Det är mycket svårt att få statliga bidrag och om de ges är de synnerligen blygsamma. Således har till det här nämnda utlovat . om s.k. sponsring från näringslivet blivit allt vanligare, även om ofta företag och enskilda är mycket engagerade i kulturevenemang och kulturräddning så innebär gåvor alltid en uppoffring. En reducering av skatten mot uppvisande av kvitto kunde därför underlätta för olika givare att hjälpa till att satsa på kulturen. För staten kunde en lagändring i nämnd riktning markera även ett statligt engagemang, eftersom ju ytterst enligt proposition 1987/88:104 ansvaret faktiskt åvilar staten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om regler för skattereducering vid penninggåvor till kulturändamål i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90 Sk437
mot · GD02Sk438 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk438 av m.fl. (c) Avdrag för tjänsteresor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So314 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att reseavdrag och ersättning för egen bil i tjänsten utformas så att äldreomsorgen i glesbygd inte försvåras. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02Sk439 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk439 av och (båda c) Investeringsavgiften för kontorsbyggen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A460 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till omvandling av den nuvarande investeringsavgiften för kontorsbyggen i till en särskild investeringsavgift på för kontorsbyggen i de delar av länet som har ett antal arbetsplatser som med överstiger antalet förvärvsarbetande i resp. kommun, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att intäkterna från investeringsavgift skall användas för miljöinsatser och insatser för vård, kollektivtrafik och bostadsförsörjning inom .
mot · GD02Sk440 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk440 av m.fl. (m) Skatteregler för bilresor Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T248 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna avseende avdrag för resa till och från arbetet, i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna avseende avdrag för resa med tjänstebil till och från arbetet i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av tjänstebilsbeskattningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning och avdragsrätt avseende kostnader för resa med egen bil i tjänsten, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna för tidsvinstberäkning vid reseavdrag, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder som stimulerar en föryngring av bilparken, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägskattebefrielse och schablonbelopp vid införsel av minst fordon. Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Sk441 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk441 av m.fl. (m) Sänkt skattetryck Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av ett sänkt skattetryck för en levande landsbygd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bättre kommunikation på och bilens betydelse för landsbygden. () () () () () gotab 96041, 1990
mot · GD02Sk442 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk442 av m.fl. (fp) Slopad avdragsrätt för fackliga medlemsavgifter, Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi211 hemställs 1. att beslutar avskaffa avdragsrätten för medlemsavgift i facklig organisation och i samband därmed begär förslag till minskad avdragsrätt för företags medlemsavgift i arbetsgivarorganisation, 2. att beslutar avskaffa den särskilda fastighetsskatten i delar av ABC-län fr.o.m. . () () () () () () Karl-G öran Biörsmark (fp) () () ()
mot · GD02Sk443 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk443 av m.fl. (vpk) Undantag från skogsvårdsavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo873 hemställs att hos regeringen begär att små biotoper undantas från skogsvårdsavgiften. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk444 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk444 av m.fl. (vpk) Skatteomläggningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi212 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den kommande skatteomläggningen skall ha en inriktning mot en rättvis fördelningspolitik, 2. att hos regeringen hegar förslag om att ta bort moms pä mat enligt vad som i motionen anförts. 3. att hos regeringen hegar förslag om fastighetsskatt på industrifastigheter motsvarande en inkomst pa , 4. att hos regeringen begär förslag om höjd flygbränsleskatt motsvarande en inkomst pä , 5. att hos regeringen begär förslag om höjd skatt på värdepapper motsvarande en inkomst pa , 6. att hos regeringen begär förslag om höjd beskattning på reavinst av aktier motsvarande en inkomst pa 350 milj.kr.. 7. att hos regeringen begär förslag om höjd skatt pa förmögenheter motsvarande en inkomst pa . 8. att hos regeringen begiir förslag om höjd tobaks- och alkoholskatt motsvarande . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk445 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk445 av m.fl. (m) Den skattepliktiga inkomsten från uthyrning av fritidshus m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo557 hemställs att beslutar ändra gränsen för skattepliktig inkomst från uthyrning av fritidshus till ett halvt basbelopp. () () () ()
mot · GD02Sk446 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk446 av och (båda c) Miljöinvesteringar i jordbruket Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:A292 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdrag för miljöinvesteringar i jordbruket.
mot · GD02Sk447 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk447 av m.fl. (c) Skattepolitikens utformning, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr526 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stor hänsyn till ledarnas arbetssituation skall tas när framtida skattepolitik utformas, 2. att beslutar upphäva tidigare beslut om höjd moms på hotell- och restaurangtjänster, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nuvarande regler för idrotten när det gäller avgifter, skattefrihet och beskattning av erhållna priser behålls även i ett nytt skattesystem. () ()
mot · GD02Sk448 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk448 av m.fl. (c, m) Slopande av skogsvårdsavgiften Praktiskt taget hela skatteområdet har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete och är nu inne i en förändringsfas. En form av skatt som inte ingått i det statliga utredningsmaskineriet är skogsvårdsavgiften. Detta är i och för sig naturligt eftersom skogsvårdsavgiftens effekter och konsekvenser redan är väl kända. Det ter sig därför naturligt att behandla frågan om skogsvårdsavgiftens avskaffande i samband med behandlingen av den samlade skattereformeringen. Skogsvårdsavgiften är en i det totala skattesystemet artfrämmande form av skattebelastning. Intäkten från densamma har angetts finansiera utgående statsbidrag till skogsbruket och del av skogsvårdsstyrelsernas serviceverksamhet. Ett sådant system må ha varit vällovligt vid avgiftens införande med dåtidens förutsättningar i skogsbruket. I förhållande till dagens moderna skogsbruk måste emellertid systemet anses starkt föråldrat och hämmande för skogsbrukets utveckling. Med den konstruktion skogsvårdsavgiften har-promille på taxeringsvärdet - belastas den skogsägare mera som via en god skogsskötsel får ett högre taxeringsvärde än den mera passive skogsägaren. Detta måste anses vara ett starkt destruktivt sätt att ge skogsägare signaler om samhällets intentioner och önskemål om skogsbrukets framtida inriktning. Systemet medför dessutom stora orättvisor mellan olika skogsägare där det för flertalet - i regel ambitiösa och skötsamma - medför betydande ekonomisk belastning, medan det via bidragssystemet premierar, i vart fall tidigare, mindre ambitiösa skogsägare. Orättvisan kan belysas genom att studera statistiken över avgift resp. bidrag till . För budgetåret 86/87 uppgick avgiften till för skogsägare. Utbetalade bidrag uppgick till . Bidragen uppgick således till av avgiften. Stora individuella skillnader förekommer givetvis därutöver. Till detta kommer också värdet av del av skogsvårdsstyrelsernas serviceverksamhet, ett värde med stora individuella skillnader. En del skogsägare utnyttjar inte alls denna service, andra gör det i betydande utsträckning. Det kan för övrigt även på andra grunder ifrågasättas om inte tillsyns- resp. serviceverksamhet borde åtskiljas för att uppnå större ef 1989/90 Sk448 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften fr.o.m. årsskiftet 1990-1991. [att beslutar att slopa de statliga bidragen till skogsbruket .'] () () fektivitet i bådadera. Denna fråga får emellertid övervägas i annat sammanhang. Vi förordar ett avskaffande av skogsvårdsavgiften 90/91 och ett avskaffande av de statliga bidragen till skogsbruket. 1 1989/90: J<,320
mot · GD02Sk450 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk450 av och (båda m) Avdragsrätten för arbetsresor med egen bil, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo271 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återgång till förutvarande regler om avdragsrätt för bil vid arbetsresor med bil i tjänsten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återtagande av beslutet om momsbreddning, vilket bl.a. innebär att den s.k. turistmomsen upphör, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av skogsvårdsavgiften, vilket finansieras genom motsvarande minskningar i ev. bidragsgivning till skogsbruket, 4. att hos regeringen begär förslag om införande av ett skattefritt grundbelopp på . för inkomster från egen tillverkning av hemslöjdsalster, 5. att beslutar höja gränsen för skattefri hyresinkomst på fritidshus till ett halvt basbelopp.
mot · GD02Sk451 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk451 av m.fl. (c) Återförande av investeringsavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återförande av investeringsavgiften till bostadsbyggande, kollektivtrafik, skolor och miljöinsatser i den region den tagits ut. () () () () () ()
mot · GD02Sk452 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk452 av () Kapitalbeskattningen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N367 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödja ett spritt ägande genom att den framtida kapitalbeskattningen ges en sådan utformning att aktieinnehav upp till en viss nivå stimuleras genom förmånliga skatteregler, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den framtida kapitalbeskattningen ej bör utgå från en s.k. portföljmetod, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den framtida kapitalbeskattningen skall utgå från faktiska realiserade vinster och förluster, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vinster och förluster vid beskattning skall behandlas symmetriskt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att beskattningen av investmentbolag och aktiefonder bör utformas så att den ger en lika hög effektiv beskattning av bägge dessa sparformer, 6. att beslutar om möjlighet för aktiesparare i fåmansbolag att beskattning anses som rörelsedrivande i värdepapper, förutsatt att man vid minst fem transaktioner tillsammans omsatt lägst .
mot · GD02Sk453 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk453 av m.fl. (m) Beskattning av jordbruk, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo274 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundavgift, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om underskottsavdrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpt realisationsvinstbeskattning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till avdrag för reparation och underhåll av jordbrukets mangårdsbyggnader, 5. att beslutar att de temporära regler som införts beträffande insättning på skogskonto permanentas, 6. att beslutar att den allmänna fastighetstaxeringen avseende jordbruksfastigheter skjuts upp till 1996. () () () () () () () ()
mot · GD02Sk454 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk454 av och förste vice talman (båda m) Egenföretagares rätt till avdrag för pensionsförsäkringspremier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf331 hemställs att beslutar att avdrag för kostnaden för egenföretagares pensionsförsäkring skall åtnjutas vid beräkning av inkomst från näringsverksamhet. gotab 99755, 1990
mot · GD02Sk602 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk602 av () Tullkammaren i Den redan omfattande trafiken mellan och har ökat kraftigt. Den kommersiella lasttrafiken ökade , personbilstrafiken och passagerartrafiken . Under ökade också beslagen av narkotika , sprit , köttprodukter . Det senare motsvarar ungefär . Tullavgifterna steg vilket betyder ca 3 milj. kr. Polentrafiken är omfattande och tungarbetad då den legala godstrafiken är reglerad i många avseenden genom bl.a. handelsresurser och högteknologireglering. I finns 22 tjänstemän placerade för klarering och kontroll av den kommersiella trafiken och av resande i personbilar. Personalen skall täcka tiden då färjetrafik pågår. Kontroll vid gränsen är den effektivaste metoden att minska smuggling och därmed den brottslighet som försäljning av insmugglade varor innebär. Bekämpning av narkotika måste alltid vara ett högt prioriterat område och för att den skall fungera effektivt i måste en förstärkning av resurserna ske både när det gäller personal och lokaler. Om färjetrafiken kontinuerligt skall kunna betjänas krävs att fyra kontrollgrupper stationeras i . Varje sådan grupp skall bestå av fem personer varav en förman. Dessutom behövs två tjänstemän för underrättelse och spaning samt en narkotikahund med förare. Vad gäller lokalfrågan så finns det ett stort behov av visitationsutrymme under tak för lastbilar och bussar i direkt anslutning till nuvarande visitationslokal för personbilar. Dessutom finns behov av ytterligare lokalutrymme. Enligt min mening är det angeläget att inte minst mot bakgrund av sitt geografiska läge tilldelas ytterligare resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om behovet av ytterligare resurser till tullkammaren i Mot. 1989/90 .
mot · GD02Sk604 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk604 av och (båda m) Trafiken mellan och Trafiken mellan och bedrivs på två linjer: samt SimrishamnAllinge. har krav ställts på att dessa båda förbindelser skall få status som så kallad lång rutt i likhet med vad som gäller motsvarande förbindelser i andra delar av . Regeringen beslöt 1989 att medge linjen status som av "lång rutt. Man avslog emellertid framställningen vad avser linjen . Regeringens ställningstagande är orimligt. Samma bestämmelser bör självfallet gälla oavsett om trafiken utgår från eller . Det är uppenbart att det förhållande som rått 1989 varit konkurrenssnedvridande. Det framgår bland annat av att passargerantalet ökat på linjen . Trafiken på linjen SimrishamnAllinge, som är av stor betydelse för och övriga , har bedrivits med en snabbgående passagerarkatamaran. Det företag som bedrivit trafiken har i samverkan med kommuner, turistorganisationer och enskilda näringsidkare arbetat med att bygga upp och utveckla färjelinjen. Linjen Simrishamn-Allinge har existerat och i modern tid trafikerats praktiskt taget kontinuerligt . Avbrott i trafiken har orsakats av världskrigen och genom enskilda rederiers företagsekonomiska beslut. Trafiken tillkom 1920, således efter det att SimrishamnAllinge-trafiken etablerats. Möjligheten att utveckla linjen är beroende av möjligheterna att konkurrera på lika villkor. Dessutom krävs, för att en långsiktig planering skall kunna genomföras, ett kontinuerligt trafiktillstånd från tullens sida. Förutom berörda kommuner har samarbetskommittén mellan sydöstra kommuner, samt, länsstyrelserna i och , regionala och lokala turistorganisationer med flera givit sitt stöd till SimrishamnAllinge-linjen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande status som så kallad lång rutt för färjetrafik Simrishamn-Allinge, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts beträffande kontinuerligt trafiktillstånd vad avser fär- Sk604 () ()
mot · GD02Sk605 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk605 av m.fl. (m) Förstärkta resurser till tullen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ju802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av tullens resurser. () () () () () () () ()
mot · GD02Sk606 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk606 av m.fl. (m) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T203 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande samverkan mellan tull och polis, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande "", 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande omklassificering av färjelinjen mellan och Allinge.
mot · GD02Sk607 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk607 av m.fl. (c) Tullens resurser för narkotikabekämpning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju607 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till tullen för narkotikabekämpning. () () () () () ()
mot · GD02Sk608 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk608 av och (båda s) Charterskatten En så kallad charterskatt på . per tur och retur-resa får erläggas i samband med charterresor utomlands oavsett resans längd. Syftet med skatten är att åstadkomma en förbättrad bytesbalans, och skatten skapar även en värdefull intäkt till statskassan. Enligt vårt förmenande borde denna skatt få en annan utformning, exempelvis en procentavgift på resekostnaden. Den nuvarande utformningen av skatten missgynnar charterresor inom , i förhållande till längre bort liggande resmål. Som exempel kan nämnas att ett flygföretag planerade charterresor från till . I kalkylerna visade det sig dock att charterskatten utgjorde av den totala resekostnaden, varför dessa planer aldrig realiserades. Det kan inte vara rimligt att charterskatten skall utgå med samma belopp som i ovan nämnda exempel som för resor till fjärran belägna länder, i vilkas resekostnader skatten utgör en mycket liten del av den totala kostnaden. En annan utformning på skatten, exempelvis en procentsats, skulle också främja turismen inom de nordiska länderna och bli ett betydelsefullt inslag i det nordiska samarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om charterskattens utformning.