mot · GD02Jo268 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo268 av m.fl. (m) v ' Mot. En levande landsbygd 1989/90 Låt hela leva! Utveckla de areella näringarna 4 Sänkt skatt för en levande landsbygd 6 Underlätta bosättning på landsbygden 7 5.1 Avregleringar gynnar landsbygden 7 5.2 Elanvändningen på landsbygden 8 5.3 Bättre kommunikationer på landsbygden 8 5.4 Bilen är nödvändig 9 Ge fler möjlighet att uppleva landsbygden 10 7.1 Ny familjepolitik 12 7.2 Trygghet och valfrihet för de äldre ; 13 7.3 God service 13 7.4 God sjukvård 14 7.5 Bra utbildning 14 3 sami Nr Jo268 Socialdemokraternas övertro på politiska lösningar och att välfärd byggs genom storskaliga enhetsmodeller fungerar inte i praktiken, allra minst på landsbygden. Utvecklingen understryker behovet av åtgärder som kan medverka till att låta hela leva. Det måste skapas bättre förutsättningar för en positiv utveckling i hela . Vi vill ta till vara landsbygdens uvecklingsmöjligheter. Det görs bäst genom att de hinder som bromsar denna utveckling - främst i form av höga skatter, detaljregleringar och statsbidragsstyrning - undanröjs. Landsbygdens möjligheter ligger i ökad frihet och sänkta skatter. För att landsbygden skall kunna utvecklas och landsbygdsbefolkningens initiativkraft tas till vara fordras ett genomslag för de moderata idéerna. I motionen förordas bl.a. följande förändringar: - det kommunala servicemonopolet bryts upp, - mångfald och valfrihet införs inom äldreomsorgen, sjukvården och barnomsorgen, - ett vårdnadsbidrag införs till barnfamiljerna, - utbildningsanslagen följer elevens val av skola, - det generella strandskyddet avskaffas, - mark- och tomtägare får möjlighet att bygga utanför detaljplanelagt område, - vägstandarden höjs, - järnvägsnätet anpassas till landsbygdens behov, - lokala flygplatser kompletteras för matarflyg, - telekommunikationerna byggs kontinuerligt ut och moderniseras, - elförsörjningen tryggas genom fortsatt kärnkraftsanvändning, - bilersättningar för resor i tjänsten förbättras, - bilismen skall inte överbeskattas, - radio-TV monopolet avskaffas, - inkomstskatten sänks i alla inkomstskikt, - skattesystemet stimulerar till företagande, - skogsvårdsavgiften avskaffas, - träfiberlagen avskaffas, - avdragsrätten för underhålls- och reparationskostnader för lantbrukets mangårdsbyggnader bibehålls, - kvittningsrätten mellan olika förvärvskällor bibehålls, - jordförvärvslagens krav på förvärvsprövning för fysiska personer avskaffas, - straffbeskattningen på pensionssparandet avskaffas, - skogsvårdslagens nuvarande krav på avverkning och ransonering avskaffas, - forskning om biobränslen stimuleras, - kommande avreglering av jordbruket sker på ett för landsbygden acceptabelt sätt, - de lantbrukare som varaktigt avför arealer ur livsmedelsproduktion erhåller ersättning, - turistskatten avskaffas, - den nya fastighetstaxeringen får inte leda till höjd boendebeskattning, - förmögenhetsskatten på arbetande kapital avskaffas, - arbetsinkomster avseende näringsverksamhet reducerar inte det extra avdraget, - tvångssparandet avskaffas, - de ideella föreningarnas överskott skattebefrias upp till två basbelopp, - konkurrens mellan och privat verksamhet sker på lika villkor. Låt hela leva! Industrialismens genombrott i förändrade förutsättningarna för landsbygden. har jord- och skogsbrukets förändrade produktionsmetoder minskat behovet av arbetskraft. 1900-talets urbanisering har lett till utflyttning och avfolkning i stora regioner. De industrier som växte upp vid seklets början lokaliserades där de nödvändiga produktionsresurserna fanns. Kustregioner med goda utskeppningsmöjligheter gynnades, liksom orter med rika naturtillgångar. Även behovet av energi, ofta i form av vattenkraft, bidrog till lokaliseringen. Tätorter och städer i anslutning till de framväxande industrierna expanderade. Det svenska samhället har genomgått stora förändringar sedan industrialismens genombrott. Det moderna samhället ger nya och oanade möjligheter, det gäller dock att frammana och tillvarata dess möjligheter. Elektrifieringen, snabba och effektiva kommunikationer, data- och teleteknik har förbättrat landsbygdens förutsättningar. 1980-talets ökade miljömedvetande har också stärkt landsbygdens position. Problemet är att den socialdemokratiska politiken motverkar en förnyelse av den svenska landsbygden. Socialdemokraternas förkärlek till storskaliga och kollektiva lösningar har drabbat landsbygden extra hårt. har de politiska institutionerna befäst sin makt på medborgarnas bekostnad. Skattetrycket har ökat, som sprickorna i socialdemokraternas välfärdsstat har blivit allt påtagligare. Den svällande offentliga sektorn har inte ens förmått att klara sina mest grundläggande åtaganden. För landsbygden har detta fått stora följdverkningar. Skolor och ålderdomshem har centraliserats eller helt försvunnit. Postkontor, järnvägsstationer, polisstationer, brandförsvar, apotek och försäkringskassor har lagts ned. Några enskilda alternativ till den centraliserade offentliga servicen har inte tillåtits. Parallellt med den offentliga servicens försämring har även den kommersiella försämrats. Moderata samlingspartiet menar att måste innebära ett trendbrott för den svenska landsbygden. De enskilda människornas idéer, initiativförmåga, skaparkraft och ansvarstagande måste tas tillvara och utvecklas. För att hela skall kunna leva fordras att varje ort och varje region får möjlighet att utveckla sina speciella förutsättningar. Detta kan inte styras genom statliga direktiv. Den politiska styrningen måste minska på alla nivåer. Först då kan en Gnosjö-anda utvecklas i hela . För det första fordras att de allmänna förutsättningarna för landsbygdsboende förbättras. Bosättning på landsbygden måste underlättas. Vägnätet måste rustas upp och vägtrafiken måste få rimliga villkor. För det andra ford ras en utveckling av den fria företagsamheten på landsbygden. Skattetrycket måste sänkas och skattesystemet förändras. För det tredje måste välfärden på landsbygden utvecklas. De kommunala servicemonopolen måste brytas. Valfrihet och mångfald är nödvändigt för att förbättra välfärden. Vår förhoppning är att skall bli det årtionde då den svenska landsbygden får slå ut i full blom; då alla de idéer och initiativ som finns runt om i tas tillvara och utvecklas till gagn för hela nationen. Med moderat politik blir det möjligt att låta hela leva. Utveckla de areella näringarna Ett väl fungerande och lönsamt jord- och skogsbruk är en grundförutsättning för en positiv utveckling av landsbygden och för att hela skall kunna leva. Den svenske jord- och skogsbrukaren är förvaltare av ett kulturarv och en garant för tryggad livsmedelsförsörjning och betydande skogsproduktion. En viktig faktor för landsbygdens utveckling är att ägande och förfoganderätt till mark blir sådan att jord- och skogsbrukare kan betrakta sig som fria företagare. Hinder och tvång måste ersättas av stimulanser och rådgivning. Det svenska jord- och skogsbruket har blivit alltmer kapitalintensivt. Manuellt arbete har ersatts med maskinellt. Antalet sysselsatta har minskat som produktionen ligger på en hög nivå. Det svenska jord- och skogsbruket präglas av såväl kvalitets- som miljömedvetande. Det är angeläget att de areella näringarna i får konkurrera på lika villkor med omvärlden. Utvecklingen inom EG måste följas. Ett medlemsskap i EG framstår som allt mer attraktivt, sett ur de areella näringarnas synvinkel. fanns närmare 118 000 jordbruksföretag i . 1988 hade antalet minskat till ungefär 101 000. Antalet sysselsatta inom jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske har minskat från 212 000 till 168 000 personer . Antalet sysselsatta inom de areella näringarna har således minskat med en femtedel . Det fordras förbättrade villkor för små- och medelstora företag. Många mindre lantbruk skulle kunna göras lönsamma och sysselsätta flera personer genom att verksamheten kompletterades med annan näringsverksamhet. Småskalig tillverkningsindustri och verksamhet inom hantverk och turism är endast några exempel på tänkbara sidoverksamheter. De senaste årens utveckling av tele- och datakommunikationer har skapat nya möjligheter. Företag som tidigare måste lokaliseras till tätorter kan numera etableras på ren landsbygd. Många arbetsuppgifter, exempelvis terminalarbete, kan med fördel utföras i hemmen. De höga arbetskraftskostnaderna har lett till att många jord- och skogsbruk inte längre har råd att anställa personal. Även den omfattande arbetsmarknadslagstiftningen torde ha begränsat benägenheten att anställa personal. En stelbent lagstiftning har försvårat möjligheterna för t.ex. bär- och fruktodlare att säsonganställa utländsk arbetskraft. skydd bör därför ses över i syfte att underlätta säsongsanställningar av arbetskraft. kommer avgörande beslut att fattas rörande den framtida jordbrukspolitiken. Det råder politisk enighet om att det svenska jordbruket bör avregleras inom ramen för ett bibehållet gränsskydd. För att reducera dagens spannmålöverskott fordras att upp emot en tredjedel av dagens livsmedelsproducerande åkerarealer varaktigt tas ur livsmedelsproduktion. Det svenska jordbruket kommer således att genomgå stora förändringar . Förändrings- och förnyelseprocessen måste noga följas så att negativa konsekvenser för landsbygden kan undvikas. För att möjliggöra denna omställning krävs att staten ersätter de lantbrukare som varaktigt avför arealer ur livsmedelsproduktionen. Ersättning bör utgå för exempelvis plantering av löv-, ädellöv- och barrskog samt anläggning av energigrödor. Odling av energigrödor kan bli ett intressant alternativ. Produktionen stimuleras av vårt förslag till koldioxidbaserad energiskatt. Tekniken för att i större skala använda energigrödor är emellertid ännu alltför outvecklad, varför ytterligare forskningsinsatser fordras på detta område. är värdemässigt världens tredje exportör av massa och papper. Skogsnäringens nettointäkter uppgår till , vilket innebär att skogsnäringen svarar för det största exportnettot i den svenska utrikeshandeln. Utöver de närmare 40 000 personer som är sysselsatta i det svenska skogsbruket tillkommer 74 000 arbetstillfällen inom trävarutillverkningen och 126 000 inom massa- och pappersindustrin. Skogsindustrin sysselsätter sekundärt dessutom annan arbetskraft, exempelvis inom transportsektorn. En lönsam och väl fungerande skogsnäring är sålunda av central betydelse för svensk ekonomi och välfärd. På samma sätt är ett långsiktigt lönsamt skogsbruk av avgörande betydelse för en positiv landsbygdsutveckling. Skogsbruket är kringgärdat av en rad politiskt beslutade regleringar. För att skogsnäringen även skall kunna spela en betydelsefull roll för landsbygden krävs avreglering. Skogsvårdslagens nuvarande krav på avverkning och ransonering bör sålunda avskaffas. Skogsvårdsavgifterna skall, enligt vår mening, avskaffas. bör merparten av de bidrag som skogsvårdsavgiften sägs finansiera avskaffas. Träfiberlagen bör avskaffas. De av socialdemokraterna, och föreslagna ändringarna avseende beskattningen av skogskontomedel kommer att hämma skogsavverkningarna. Enligt förslaget skall räntan på skogskontomedel bli föremål för en kapitalbeskattning motsvarande den som föreslås för pensionssparande!. Räntan på skogskontomedel skulle således beskattas . Dessutom skulle uttagen inkomstbeskattas. Vi är det enda parti som avvisar denna straffbeskattning. I finns ca 4 000 yrkesfiskare. Därtill kommer ca 25 000 arbetstillfällen i berednings- och serviceindustrin. finns ca 500 svenska fiskeskepp och ett par tusen fiskebåtar. Yrkesfisket spelar en viktig roll för skärgården och den kustnära landsbygden. Yrkesfisket har även betydelse för det svenska totalförsvaret. Föroreningar och utsläpp i hav och insjöar har drabbat fisket och hotar därmed yrkesfiskares och skärgårdsbefolkningens möjlighet till fortsatta inkomster från fisket. Arbetet för en bättre havsmiljö måste fortsätta. Detta gäller inte minst på det internationella planet. En utveckling av det svenska kust- och insjöfisket skulle vara positivt för den svenska landsbygden. Även fiskeodlingar kan spela en betydelsefull roll på landsbygden. Detta gäller bl.a. odling av sötvattenskräftor, som kan bedrivas i småsjöar och märgelgravar. I vattendrag där kräftpesten har härjat kan signalkräftor inplanteras. Såväl svenska som utländska fisketurister söker sig gärna till de svenska fiskevattnen. Goda fiskemöjligheter kan därför tillföra landsbygden värdefulla arbetstillfällen inom turistnäringen. Sänkt skatt för en levande landsbygd har världens högsta skattetryck. Det utgör ett hot mot en gynnsam utveckling på landsbygden. Skatteomläggningen kommer att drabba landsbygden extra hårt. En stor del av landsbygdsbefolkningen har förhållandevis låga inkomster och får därmed ett sämre utbyte av marginalskattesänkningarna. De får emellertid genom höjda skatter vara med att finansiera marginalskattesänkningen. Momsbreddningen, höjda energi- och boendeskatter liksom stigande bensinpriser och försämrade bilavdrag kommer att drabba landsbygden hårt. fastighetstaxering kan också få allvarliga konsekvenser för landsbygden. Det bidrar till att skatten på boendet ökar, vilket kommer att bli extra bekymmersamt för dem som bor i attraktiva skärgårds- och fjällområden. Enligt vår uppfattning får höjda taxeringsvärden inte innebära höjd boendebeskattning. De människor som har valt att bo på landsbygden skall inte straffbeskattas. Förmögenhetsskatten på det s.k. arbetande kapitalet i små och medelstora företag - exempelvis jordbruksföretag - måste slopas. Skatten på det arbetande kapitalet innebär att landsbygden går miste om medel som skulle kunna nyttjas i utvecklande syfte. Socialdemokraterna, och har föreslagit att jord- och skogsbruksägare i fortsättningen inte skall få göra avdrag för underhålls- och reparationskostnader avseende mangårdsbyggnader. Underhållet kommer därmed säkerligen att försämras. Kulturhistoriska värden kan gå till spillo. Vi anser att avdragsrätten skall bibehållas. Småföretagandet är ett livsviktigt inslag i en levande landsbygd. Därför behöver många förbud och regleringar slopas för att öka möjligheterna att starta och utveckla små och medelstora företag. majoritet har föreslagit att underskott i en förvärvskälla i fortsättningen inte får kvittas mot överskott i andra förvärvskällor eller i annat inkomstslag. Detta skulle försämra förutsättningarna för nyföretagande och entrepenörskap. Detsamma gäller det för landsbygden så viktiga deltidsjordbruket. Enligt vår mening bör underskott även vara avdragsgillt mot överskott i andra förvärvskällor och andra inkomstslag. I framtidsperspektivet för landsbygden kommer kvinnorna i flera avseenden att spela en allt större roll, även som företagare och då bl.a. inom servicesektorn. Många personer har valt att trygga sin ålderdom genom att pensionsspara. Det privata pensionssparandet är extra betydelsefullt för egenföretagare och andra med dåligt pensionsskydd. Detta gäller inte minst kvinnor på landsbygden, som oftast inte kommit upp till tillräcklig ATP-poäng. Regeringen har kommit överens med om att denna sparform skall straffbeskattas. Pensionssparare med låga inkomster saknar möjlighet att kompensera sig genom höjda . Regeringens politik leder därför till ett försämrat pensionsskydd för människor som har ett dåligt skydd. Regeringen har i årets budgetpropostion delvis beaktat de krav moderata samlingspartiet har framställt beträffande folkpensionärernas beskattning. Den föreslår att löneinkomster inte skall reducera det extra avdraget för folkpensionärer. Enligt vår mening är det minst lika viktigt att stimulera egenföretagare att efter uppnådd pensionsålder fortsätta med sin verksamhet. Samhället behöver deras insatser. Vi föreslår därför att inte heller arbetsinkomster avseende näringsverksamhet skall reducera ifrågavarande extra avdrag. Arbetsgivar- och egenavgifter har delvis fått karaktären av skatt, eftersom de inte relateras till de förmåner de avser att finansiera. Enligt vår mening bör sambandet mellan förmåner och socialförsäkringsavgifter successivt återinföras. I samband härmed bör avgiftsuttaget reduceras. Vi avvisar de förslag som väckts om införande av en s.k. grundavgift motsvarande skattedelen av socialförsäkringsavgifterna. Tvångssparandet har drabbat dem som betalar B-skatt - bl.a. de flesta lantbrukare - extra hårt. De har tvingats att tvångsspara motsvarande av B-skattebeloppet. Eftersom B-skatten även inkluderar sociala avgifter har de tvingats spara mer än andra grupper. Tvångssparandet bör enligt vår mening omgående upphöra och de tvångsintagna medlen återbetalas. Underlätta bosättning på landsbygden 5.1 Avregleringar gynnar landsbygden och naturresurslagen har inneburit ytterligare byråkratiskt krångel och ökat utrymme för godtyckliga politiska ingrepp i den enskilda äganderätten och förfoganderätten. Urholkningen av äganderätten har således dessvärre fortsatt . Strandskyddet och andra byggrestriktioner har försvårat och i många fall omöjliggjort såväl permanent som temporär bosättning. Resultatet av dessa olyckliga restriktioner är bl.a. att fastighetspriserna, speciellt i attraktiva skärgårdsområden, har drivits upp. Detta är en oacceptabel utveckling. Bosättning och ökad bebyggelse på landsbygden skall inte hindras av krångel och byråkrati. Den ska stimuleras. Fastighetsägaren måste själv få bestämma över sina tillgångar. Försäljning och förvärv av fastigheter måste därför förenklas. Jordförvärvslagens krav på förvärvsprövning måste upphöra för fysiska personer. Det generella strandskyddet bör avskaffas. Vissa strandavsnitt kan dock behöva skyddas från exploatering. Kommunen bör själv få avgöra inom vilka områden strandskyddet skall gälla. Revideras strandskyddslagen som vi föreslagit kommer tillgången på mark för bebyggelse av såväl pemanentbostäder som fritidshus att öka. Trycket inom vissa skärgårdsområden lättar därvid genom att prisnivåerna sjunker. Bosättning på landsbygden skall underlättas och inte som hindras av styrande lagstiftning och snårig byråkrati. En grundläggande utgångspunkt skall vara att det skall finnas en generell rätt för en mark- eller tomtägare att bygga utanför detaljplanelagt område. Enligt (PBL) kan kommunen förbjuda bebyggelse inom vissa områden genom planinstitutet områdesbestämmelser. Vi anser att det endast är inom detaljplanens ram som bygglov skall prövas. Därför bör begreppet områdesbestämmelser utmönstras ur PBL. Möjligheterna att avstycka tomter måste underlättas. En översyn av fastighetsbildningslagen i detta syfte bör ske. 5.2 Elanvändningen på landsbygden Elbehovet har ökat . Elanvändningen innebär ovärderliga fördelar för landsbygdsbefolkningen. En förtida avveckling av kärnkraften skulle allvarligt hota sysselsättning och välfärd på landsbygden. Elpriserna kommer att stiga kraftigt. Konvertering till andra uppvärmningssystem i de bostäder som använder direktverkande el kommer att bli mycket kostsamt - för ett nybyggt småhus. Tillgången på el kan bli så knapp att nya elproduktionsanläggningar måste byggas. Kommer fossila bränslen att användas i dessa påverkas miljön negativt. De företag som är beroende av den billiga och miljövänliga elkraften kan vid en kärnkraftsavveckling tvingas att lägga ner sin verksamhet eller flytta. Elintensiva basindustrier är särskilt utsatta. Sysselsättningssvaga regioner drabbas därvid hårt. Statens energiverks beräkningar visar att upp mot 150 000 personer riskerar att förlora sina arbeten. 5.3 Bättre kommunikationer på landsbygden En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för en vital landsbygd. För att kunna behålla och utveckla en attraktiv landsbygd krävs därför väl fungerande kommunikationer för såväl gods- som persontrafik. Ett vittförgrenat vägnät av god standard, ett effektivt järnvägsnät, lättillgängliga flygförbindelser och tele- och datakommunikationer med hög kapacitet är de komponenter som måste ingå i ett väl fungerande servicesystem för landsbygdsbefolkningen. De svenska vägarna, i synnerhet på landsbygden, har ett eftersatt underhåll. På många håll är vägnätets standard under all kritik. Det bristande vägunderhållet innebär en oacceptabel kapitalförstöring. att vägstandarden sjunker, försämras möjligheterna till företagande på landsbygden. är bärigheten ofta för svag för den moderna transportnäringens krav på rationella transporter. Dessutom är de dåliga vägarna ett hot mot trafiksäkerheten. I samband med föregående års budgetbehandling pekade vi på att vägnät är i akut behov av underhåll och upprustning och därför i behov av ökade anslag. Vi föreslog då att ytterligare skulle anvisas till underhåll och upprustning av landets vägnät under /90. En höjning av väganslagen är en viktig investering för framtiden. Vi är beredda att lägga fram motsvarande förslag för det fall regeringen inte föreslår tillräckligt stora anslag i den proposition om vissa infrastrukturfrågor m.m. som är aviserad till februari. Också vägar och broförbindelser i kustområdena och skärgården måste underhållas och upprustas. Självfallet spelar goda färjeförbindelser och andra sjöförbindelser en betydelsefull roll för skärgården. Bättre villkor för små- och medelstora företag föder också bättre kommunikationer. styrka är tunga transporter över långa avstånd med hög regularitet. skall i huvudsak fungera som alternativ för de medellånga persontransporterna och de långa godstransporterna. För att möta de nya kraven på rationella och effektiva godstransporter krävs dels en omstrukturering, dels viss upprustning av järnvägsnätet. För att motsvara behovet av resetjänster med kortare transporttider måste linjenätets standard höjas, så att framtidens snabbtåg kan utnyttjas. Det svenska järnvägsnätet måste förbättras, om skall få transportekonomiska, miljömässiga och effektivare kommunikationer. Flygtrafikens roll växer. Flyget är det naturliga transportmedlet för långa avstånd både inom landet och utom . Detta gäller i särskilt hög grad för de företag som är etablerade på landsbygden. Den svenska flygtrafiken måste avregleras och avmonopoliseras. är nödvändigt för att erhålla lägre priser, nya flyglinjer, bättre flyglinjedragningar och bättre service. Det krävs dessutom ytterligare komplettering av lokala flygplatser för matarflyg till de nationella och internationella linjerna. Telekommunikationernas roll har också ökat markant. Företagsamheten kan stärkas genom en kontinuerlig utbyggnad och modernisering av teleservicen. En lagstiftning som ger öppning för större konkurrens och ett friare resursutnyttjande är till stor nytta för hela vårt land. 5.4 Bilen är nödvändig Bilen behövs för att människor i olika delar av vårt land skall kunna tillförsäkras den rörlighet som arbetsliv och sociala kontakter kräver. Att ha tillgång till ett funktionellt, individuellt transportsystem ger förutsättningar för ett fungerande samhälle även i de mest glest befolkade delarna av vårt land. I det närmaste fem miljoner människor i har körkort. Ökningen av antalet körkort är störst för kvinnor och pensionärer. De som är mest bilberoende är barnfamiljerna, i synnerhet de som bor på landsbygden. Många socialdemokratiska beslut och förslag har sin udd riktad mot bilisterna. En rad negativa åtgärder har drabbat bilisterna sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde efter valet . kommer bensinskatten att ha höjts med och per liter, efter det att vårens beslutade skattehöjningar har genomförts. För en person som kör 2 har kostnaderna därmed ökat med drygt eller med mer än . Fordonsskatten har höjts med för genomsnittsbilen. Accisen, dvs skatten på försäljning av nya bilar, har mer än fördubblats. Landsbygdens inpendlare till tätorterna har av ekonomiska skäl snart inget val. De tvingas flytta. Den av socialdemokrater och folkpartister genomförda försämringen avseende avdrag för bilkörning med egen bil i tjänsten drabbar landsbygden hårt.