mot · GE02Fi17 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:50 Åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna Ett gränslöst i stället för EGNär föll sedanöppnades en oerhört efterlängtad möjlighet -- attutan bindningar i det kalla krigetsblockmotsättningar skapa ett gränslöst där människor fritt kan resa inte baramellan och och mellan Kölnoch utan lika lätt och enkelt från tillStockholm, från till , från tillIstambul.När muren föll öppnades möjligheten förEuropa att äntligen skaka av sig alla gamlakolonialistiska supermaktsambitioner, att ge uppsträvan att behärska världen och istället ta fasta pådet europeiska kulturarvets humanistiska ochcivilisatoriska grundvalar.År 1992 skulle kunna bli året då en gångför alla gjorde upp med arvet efter ,slutade upp att uppträda som de fattigas utsugareoch de svagas förtryckare och istället tog på sigrollen som en världens ''räddare i nöden'', somfredsmäklare och miljöskyddare,demokratiförstärkare och kulturspridare.Därför bör naturligtvis den första frågan i varjeseriös Europadebatt vara:Vilka idégrundvalar bör Europasamarbetetbygga på?För gröna -- som harmedlemspartier i hela världsdelen från Georgientill och sammanlagt över 200parlamentsledamöter i 19 länder -- är någragrundbultar centrala:1. Europasamarbetet skall vara öppet på likavillkor för alla nationer och regioner;gränser för människors rörelsefrihet skall rivas påjämlikt sätt i hela världsdelen.2. Europasamarbetet skall vara öppet motresten av världen och inte ta formen av en ''FästningEuropa''; inga icke européer skall få svårare attkomma till än de har att kommatill dagens splittrade Europa.3. Europasamarbetet skall stärka freden ochminska risken för nya militärakonfrontationsmönster; skallinte bli en ny militär supermakt.4. Europasamarbetet skall stärka demokratinoch gynna lokalt och regionalt självbestämmande;endast beträffande få, viktiga gränsöverskridandeproblem (t ex beträffande vissa miljöskador ochgrundläggande mänskliga rättigheter) börbindande beslut fattas på alleuropeisk nivå. I övrigtbör grundregeln vara att makten flyttas ner tillregional och lokal nivå.5. Europasamarbetet skall ske i former somminskar miljöskador och sociala klyftor.Gränshinder för varor, kapital och tjänster skallundanröjas, förutsatt att detta inte leder till risk förmiljöskador och sociala orättvisor.6. Europasamarbetet skall gynna mångfald ochmotverka politisk likriktning; istället skall enskildaländer och regioner känna stimulans att fungerasom förebilder, t ex genom mer avanceratmiljöskydd eller mer solidarisk socialpolitik.Sverige som stat är medlem i minstett 30-tal mellanstatliga europeiskasamarbetsorganisationer -- från tillEuropeiska säkerhetskonferensen (ESK) och FNsEkonomiska kommission för (ECE).ECEECE är faktiskt just det många efterlyser,nämligen en alleuropeisk miljöorganisation medkontrollverktyg. ECE, som har 33 medlemmar,stod bakom vårens miljökonferens i Bergen och haråstadkommit åtskilliga internationellamiljökonventioner, bl a ett avtal om minskning avgränstföroreningar som övervakas med hjälp av 9mätstationer. Vid sidan om statliga organisationerfinns dessutom över 500 icke statliga europeiskasamarbetsorganisationer med svenska medlemmar.Någon akut risk för att skulle ''isoleras''föreligger således knappast.Europarådet har beslutat att göra sigsjälv till ESKs parlament. Om också ECEintegreras i en gemensam struktur och enmiljömyndighet efter mönster av för mänskliga rättigheter inrättas,skulle ett permanent alleuropeiskt nätverk, ettSamarbets-Europa, ett FN, faktiskt varapå väg.Om EG hade syftat till att bli en demokratiskoch decentraliserad freds- och miljöorganisationför hela skulle man givetvis ha reageratannorlunda på murens fall. Då skulle man ha sagt:Förutsättningarna har radikalt förändrats jämförtmed EGs barndom. Låt oss samla alla Europasfolk, regioner och nationer till en förutsättningslöskonferens om framtidens samarbetsstruktur! Allavet att EG gjorde tvärtom.EG missade EuropatågetEfter murens fall sa EG: Låt oss påskyndafullbordandet av vårt supermaktsbygge, låt osspåskynda utvecklingen till en integrerad union, viagemensam valuta, gemensam ekonomi, gemensamyttergräns, gemensam utrikes- och säkerhetspolitikoch gemensam försvarspolitik!Vid en debatt i EG-parlamentet i somrasundrade en kritiker om EG inte bygger trösklar motomvärlden. EGs utrikesminister : Jovisst, och det är meningen, vi behöverhögre trösklar nu! EGs Sverigeambassadör harmedgett: EG är inte så öppet som man tror iSverige.EG är inte öppetEG bygger nya gränser mot ochplanerar gemensamma stridskrafter motframtidsfiender söder och öster om flyttar makt uppåt, från kommuner,regioner och stater till byråkratin i . EGsatsar på en samhällsmodell som -- enligt dess egnaexperter -- leder till stora miljöskador.EG försvårar enskilda regioners möjligheter attutgöra miljöförebilder. Det senaste exemplet ärVallonien som har förbjudit import av miljöfarligtavfall; har anmält förbudet tillEG-domstolen eftersom man anser att det stridermot frihandelsreglerna.EG är och förblir en regional västeuropeisksamarbetsorganisation som syftar till, som det heteri titeln på EG-ideologen de Clerqcs nya bok, attplacera ''Europe back at the top''.Miljöpartiet de gröna säger nej till ett slutetEuropaDärför avvisar de gröna regeringensbegäran om ''nytt riksdagsbeslut som i mer positivaordalag klargör ambitioner att bli medlemav Europeiska gemenskapen''.Vi kommer att i det följande ta upp ett antalaktuella konstitutionella och andra spörsmål somhar samband med den förda och föreslagnaEuropapolitiken.EG/EES medför allvarliga problemDen 8/5 1990 upprättade regeringen''Probleminventering EES'', som delgavs EFTA-delegationen men hemligstämplades. Av 52problempunkter ansågs 35 olösbara, 17 möjliga attlösa. Bland de förmodat lösbara frågorna fanns fyradär ''problemet'' utgörs av att EG har meravancerade regler än . I 48 fall handlade detalltså om befarade försämringar i svensklagstiftning. Dessa fyrtioåtta problem utgjorde eninnersta kärna efter omfattande bantning iförhållande till de hundratals fall där statliga verkhar avstyrkt EG-anpassning!Den 12/6 beslöt EG-parlamentet attövergångsreglerna för EFTA-länderna ''skall bli avbegränsad varaktighet och omfattning och ickekomma att framstå som egentliga dispenser ellerundantag''.Den 20/6 inleddes de formella EG-EFTA-förhandlingarna, varvid chefsförhandlareDinkelspiel konstaterade att ett innebäratt ''EFTA-länderna skall anpassa sig till30 års EG-lagstiftning''. Ungefär spredsett rykte om att EFTA-länderna redan föreförhandlingarnas påbörjan ensidigt bantat ner sinakrav på undantag radikalt, till bara ett dussinpunkter för samtliga sju länder!Den 31/7 sammanträdde EFTA-delegation. Flera ledamöter begärde att få se denstarkt förkortade undantagslistan. Men AnitaGradin vägrade. Innehållet i den korta EFTA-listan, daterad 12/6 1990 och försedd medpåskriften ''Strictly confidential'', har ändå kommittill vår kännedom. Listan upptar tolv rubriker,tillsammans med underavdelningar omfattar den 22undantagskrav för EFTA-länderna tillsammans.Sverige och har kortast undantagslistor,bara 8 punkter. Längst lista har , 16, följt avNorge 14, 11, 10, 9.Hur har minst 24 stora problemkomplex -- varavde flesta ansågs vara sådana ''för vilka lösningar förnärvarande ej kan presenteras'' -- kunnat avfärdasfrån undantagslista mellan ochden trots att förhandlingarna med EG inteinleddes förrän ?Inga permanenta undantagSanningen är naturligtvis att den krassaverkligheten -- dvs insikten om det realt existerandeEGs karaktär -- har hunnit ifatt regeringen.Specialisterna i utrikeshandelsdepartementetshandelsavdelning har naturligtvis vetathur det ligger till: EG förhandlar inte omsakinnehåll, inte om särregler och undantag, baraom formerna och tidsutsträckningen förövergångsarrangemang. Men regeringen har inteförstått, inte velat se sanningen i vitögat.Regeringen bär ansvaret för att både ochsvenska folket bibringats uppfattningen att Sverigeskulle kunna plocka russinen ur EG-kakan. Någraärliga EG-vänner har talat klartext, t exIndustriförbundets , som i enbok sa att i EG blir somett län.Vid EFTA-delegationens sammanträde den14/11 1990 tvingades chefsförhandlare erkänna sitt misslyckade. Han meddeladeatt han hos regeringen begärt tillstånd att ''omprövasamtliga undantagskrav''.EES-modellen innebär att skall överta14 000 sidor EG-lagar. Vid medlemskapsexdubblas mängden till drygt 80 000 lagsidor. Den sorts öppetförhandlingsmandat som tillämpats i samband medEES-förhandlingarna har visat sig leda till totalunderkastelse från svensk sida.Det svenska reformverket måste stå fastMiljöpartiet de gröna anser att varje form avsvensk anslutning till internationellt samarbetemåste ha som utgångspunkt att vissa grundpelare idet svenska reformverket inte kan uppges.Riksdagen måste inför varje förhandlingsskedefastställa tydliga minimikrav som regeringen intefår frångå utan nytt riksdagsbeslut.Regeringen bör därför före varje form av vidareförhandlingar med EG öppet redovisa vilkaproblem som kan uppstå om svenska regler ersättsmed och ge möjlighet attpå den grundvalen fastställa ramarna för eventuelltförhandlingsmandat.EG -- ett hot mot demokratinDen svenska delegationen i har ägnat ettåttasidigt PM till () åt att rapportera från en konferens i omde institutionella förändringar som pågår inomEG. Det handlar inte precis om att fördjupademokratin och decentralisera besluten! Snararetvärtom.EG blir en politisk unionTill en början fastslås att EG nu håller på attomvandlas ''från ekonomisk integration till enunion av politisk natur''. Detta måste om och omigen framhållas för EG-vänner, som vägrar sesanningen i vitögat. PM-et konstaterar också attutrikespolitiken nu helt kommer att integreras iEG, medan den formellt behandlats i ettsärskilt regeringssamarbete (EPS) vid sidan omEG.PM-et skildrar den interna EG-debatten omdemokratin. Efter enhetsakten och vitboken omden inre marknaden har diskussionen främst gällt''risken för en tilltagande Bryssel-baseradcentralisering av beslutsmakten och ett s kdemokratiskt deficit i Gemenskapen''.Det maktlösa EG-parlamentetDet relativt maktlösa EG-parlamentet villgivetvis ha mer demokrati, dvs mer makt till sigsjälv. I flera rapporter har EG-parlamentet skissaten modell för ''en europeisk union av federal typ''där parlamentet skulle ha lagstiftande makt.Mot det har kommissionspresident ställten kompromiss där EG-parlamentets inflytandeökas ett tuppfjät. kan ändringsförslag frånEG-parlamentet bli beslut om de dels får stöd avkommissionen, dels av två tredjedelar av rådet;enligt Delors kompromiss skulle EG-parlamentetsändringsförslag gå igenom om det får stöd avkommissionen och får mindre än en majoritet emotsig i rådet. Men, heter det i PM-et, '' t o m dennarelativt blygsamma ökning avparlamentsinflytandet skulle om man får trodeltagarna i vara svårt att fågehör för i rådet''.Bristande offentlighetEn särskild aspekt av EG-strukturen är bristenpå öppenhet och offentlighet. Bland annat får interådets ställningstaganden redovisas för EG-parlamentet. Enligt PM-et lämnar ''det nuvarandesystemet ur demokratisk synpunkt mycket övrigtatt önska''.Alltså: EG är ingen demokrati!Sverige kan inte rimligen gå in som delstat i enicke-demokratisk union i hopp om att eventuelltsenare kunna medverka till att demokratiseradensamma. Det är synnerligen anmärkningsvärt attregeringen inte med ett ord berör den diskussionom EGs demokratiska ''underskott'' som livligtdiskuteras inom EG och i rapporter från svenskadiplomater i Bryssel.Miljöpartiet de gröna anser att även om andraskäl skulle tala för EG-medlemskap (vilket degröna f n inte anser), vore det helt omöjligt attförorda svenskt medlemskap i en överstatligpolitisk union som icke är en demokrati.EMU skapar arbetslöshetDen fulla sysselsättningens politik snart ettminne blottEGs monetära och ekonomiska union (EMU)kommer att leda till hög arbetslöshet. Det visar enfärsk rapport från rådspresidenten tillstatscheferna i , daterad den 27oktober . beskriver hur EG skall bilda enekonomisk union med en enda valuta ochgemensam valutapolitik som bygger påprisstabilitet. Valutapolitiken skall framställas aven enda myndighet, som får bestämmapenningpolitik och räntepolitik för alla delstaterinom den ekonomiska unionen. Detta innebärenligt att de enskilda staternas suveränitet ivaluta- och skattepolitiska frågor överlämnas tilldenna myndighet.Han hävdar att målet för den nya samladeekonomiska unionen är prisstabilitet. Vidkonflikter mellan prisstabilitet och arbetslöshetskall prisstabiliteten ha företräde. Underskott i deenskilda ländernas budgetar genom manipulationav penningmängden förbjuds. Skall något händafår det bara ske på de villkor som den ekonomiskaunionens centralbank bestämmer.Detta är mycket intressant ur svensk synpunkt.Det innebär att vi vid en EG-anslutning kanglömma ''det svenska folkets rätt att sig självbeskatta''. Våra ekonomiska förhållanden och vårekonomiska politik blir inte våra; de blir fastlagdaav en centralbank utan demokratisk kontroll. Vikommer inte att kunna föra en aktivarbetsmarknadspolitik längre. Vi kan inte föra enaktiv konjunkturpolitik eftersom enskilda länderinte tillåts ha budgetunderskott annat än eftertillåtelse från den stora centralbanken.Man vill hålla nere inflation genom att hålla högarbetslöshet. har man lyckats bra med det iEG. Arbetslösheten i EG är i genomsnitt fyragånger så hög som i ! Det är sanningenbakom de s k EG-priserna på krogen.EGs centralbank och ekonomiska unionkommer att innebära stor arbetslöshet i Sverige.Och det är ju det näringslivet vill! SAF-chefenkrävde öppet högre arbetslöshet häromdagen.Miljöpartiet de gröna anser att svensktmedlemskap i så som det nu tar form, dvs enekonomisk union för permanent hög arbetslöshet,är helt uteslutet.EG -- en militärunionI interna promemoria(21/10 1990) om ''Garantier för enighet ochkonsekvens i gemenskapens insats på detinternationella planet'' heter det (i översättning),bland annat:Att garantera enhet och konsekvens iGemenskapens insats på internationellt plan är enhistorisk utmaning. Kommissionen ser optimistisktpå Gemenskapens möjlighet för att antautmaningen. I det sammanhanget reser sig tregrundläggande frågor:-Menar medlemsstaterna att de har väsentligagemensamma intressen och önskar de försvara demi gemenskap?-Vilken ambitionsnivå har Gemenskapen ochdess medlemsstater och är de beredda att påta sigsamtliga ekonomiska och finansiella konsekvenserav sina beslut?-Skall den gemensamma utrikespolitiken ocksåomfatta säkerhetsfrågor, vari försvarsfrågor juingår som en väsentlig beståndsdel?Kommissionen svarar jakande på dessa trefrågor.Det heter vidare: ''Det bör i det nya traktatet skeen allmän understrykning av orienteringen hänemot en gemensam säkerhetsoch försvarspolitik''.Beträffande vapenhandel sägs: ''Det är imedlemsstaternas gemensamma intresse attproduktion av och handel med försvarsmaterielfullt ut underkastas den gemensammamarknadensisciplin, vilket bl a innebär upphävandeav artikel 223.'' (I art 223 tillförsäkrasmedlemsstaterna rätt att behålla säkerhetspolitiskahemligheter för sig själva och att själva kontrollerasin vapenproduktion och sin vapenhandel).Det är således helt klart att EG snabbt rör sig iriktning mot att bli en fullfjärdrad militär union.Miljöpartiet de gröna anser att svensktmedlemskap i en militärunion är helt uteslutet.EG-medlemskap strider mot grundlagenEnligt regeringsformen (10:5) kan beslut av visstslag ''i begränsad omfattning'' överlåtas tillmellanfolklig organisation. Det betyder attmedlemskap i strider mot nu gällanderegeringsform!Regeringskansliet har i en promemoriadiskuterat om ett är förenligt medgällande grundlag. Enligt skulledetta vara fallet. Men såväl högsta domstolen somregeringsrätten anser i remissvar attgrundlagsändring sannolikt är nödvändig för . Mot denna bakgrund är det märkligt attregeringen begär fria händer att förhandla om EG-medlemskap -- ett sådant vore ju med gällandegrundlag ett grundlagsbrott!Det vore också anmärkningsvärt om regeringenutan vidare fortsätter försöket att åstadkomma etts k utan att invänta en grundlagsändringsom landets högsta juridiska instanser ansererforderlig.Miljöpartiet de gröna anser att den rättaturordningen är att man först ändrar grundlagen(om folket vill). Därefter kan man ansöka om EG-medlemskap eller ingå EES-avtal.Folkomröstning om EGEn av de första som klart tog ställning förfolkomröstning om EG var fp-ledaren . Den 12/4 1990 gjorde han ettuppmärksammat uttalande där han enligt TT slogfast att ''under nästa mandatperiod -- mellan valen1991 och 1994 -- kan det bli aktuellt med enfolkomröstning om svenskt medlemskap i '' Iett ytterligare klarläggande den 15/6 1990 sa fp-ledaren att han inte trodde på folkomröstning omde s k EES-förhandlingarna, ''när vi talade omfolkomröstning i EG-frågan avsåg vi ett eventuelltmedlemskap''.För del har såväl somAnders uttalat sig för folkomröstning omEG. Den 19/8 1990 krävde enligt TTfolkomröstning 1992 om svenskt medlemskap i uttalade sig entydigt för folkomröstningi ett debattsamtal med () sompublicerades i den 25/8 1990 och itidningen återges på följande sätt:''Moderatledaren och miljöpartisten är överens om en sak: det bör bli enfolkomröstning om svenskt medlemskap i ''.Under Europadebatt den 10/10 1990gavs besked om en principiellt positiv syn påfolkomröstning också från ochvänsterpartiet. har senareytterligare understrukit sitt krav påfolkomröstning.Såvitt vi kan finna har alltså entydigt positivauttalanden om folkomröstning angående svensktmedlemskap i gjorts från ansvarigt håll isamtliga fem oppositionspartier.Miljöpartiet anser att bör uttala atteventuellt EG-medlemskap bör föregås avfolkomröstning. De närmare formerna för liksomtidpunkten bör bli föremål för överläggningarmellan partierna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för attEuropasamarbetet skall vara öppet inom Europapå så sätt att gränser för människors rörelsefrihetskall rivas på jämlikt sätt i hela världsdelen,2. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för attEuropasamarbetet skall vara öppet mot omvärldenpå så sätt att inga icke-européer får svårare attkomma in i än det är för dem atti dag komma till de liberalaste europeiska länderna,3. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för att Europa-samarbetet icke skall ta formen av en militärallians,4. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för attEuropasamarbetet skall stärka demokratin ochgynna regionalt självbestämmande,5. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för attEuropasamarbetet skall högprioritera stärktmiljöskydd och minskning av sociala klyftor,6. att som sin mening ger regeringentill känna att skall verka för attEuropasamarbetet skall gynna mångfald ochmotverka politisk likriktning, bl.a. genom attländer och regioner stimuleras att fungera somförebilder genom mer avancerat miljöskydd ellerbättre social trygghet,7. att som sin mening ger regeringentill känna att initiativ skall tas för att påbörjabyggandet av ett permanent alleuropeisktsamarbetsnätverk, en sorts ''FN'',8. att som sin mening ger regeringentill känna att en detaljerad redogörelse skall lämnasför hur de problem som redovisats i regeringensProbleminventering EES har hanterats under depågående EES-förhandlingarna,9. att som sin mening ger regeringentill känna att en ''Probleminventering EG'', dvs. enprobleminventering typ 'Probleminventering EES''med inriktning på analys av problem som följer avfullt medlemskap i och därav svensktantagande av 80000 sidor acquis communautaire, snarastoffentligörs,10. att som mening ger regeringen tillkänna att det fastställs minimikrav som icke fårunderskridas utan nytt riksdagsbeslut införfortsatta överläggningar med EG om framtidasamarbetsrelationer,11. att som sin mening ger regeringentill känna att medlemskap i under allaförhållanden är uteslutet så länge EG inte interntlöst problemet med det s.k. ''demokratiskaunderskottet'',12. att som mening ger regeringen tillkänna att icke skall förändra den svenskakronans status som betalningsmedel i ,13. att som sin mening ger regeringentill känna att i samband med eventuelltförändrade relationer till EG icke kommer attacceptera inskränkningar i den suveränabeskattningsrätten,14. att som sin mening ger regeringentill känna att i samband med eventuelltförändrade relationer till EG icke kommer attacceptera inskränkningar i regeringens ochriksdagens suveräna rätt att genom under- resp.överbalansering av statsbudgeten bedriva en aktivsysselsättningsbefrämjande konjunkturpolitik,15. att som sin mening ger regeringentill känna att svenskt medlemskap i under allaförhållanden är uteslutet om EG utvecklas till enmilitärpakt,16. att som sin mening ger regeringentill känna att svenskt medlemskap i under allaförhållanden är uteslutet om EG skulle upphävaRomtraktatets paragraf 223 och därmedomöjliggöra för enskilda stater att självakontrollera sin vapenproduktion och vapenhandel,17. att som sin mening ger regeringentill känna att medlemskap i icke är förenligtmed nu gällande lydelse av regeringsformen 10:5,18. att som sin mening ger regeringentill känna att eventuella förhandlingar ommedlemskap i i vart fall inte kan inledas sålänge icke ny lydelse av regeringsformen trätt i kraftsom tillåter sådant medlemskap,19. att som sin mening ger regeringentill känna att de förslag till grundlagsändring somenligt remissvar av högsta domstolen ochregeringsrätten är erforderliga för att göra etteventuellt förenligt medregeringsformen under alla förhållanden måste haträtt i kraft innan eventuellt kan ingås förSveriges del,20. att som sin mening ger regeringentill känna att folkomröstning bör anordnas omfrågan om svenskt medlemskap i .