ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub732 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub732 av m.fl. (m) Uppdragsutbildning Enligt förordning om uppdragsutbildning i anslutning till statlig och högskoleutbildning har högskolor och universitet numera möjlighet att bedriva uppdragsutbildning. Så gott som samtliga högskolor och universitet har numera i någon utsträckning sådan utbildning. Uppdragsutbildning kan ge ett värdefullt tillskott för intressenter i regionen som den tillför högskolan erfarenheter och ett kontaktnät som kan vara utvecklande för utbildningen. Av bestämmelserna framgår att uppdragsutbildning skall bedrivas på ett sådant sätt att den är helt självfinansierad samt att den inte får innebära ett intrång i eller en försämring av högskolans ordinarie utbildningsutbud. Vid en av våra högskolor förekommer en form av uppdragsutbildning som benämnes samfinansierad utbildning. Utbildningen organiseras och finansieras genom högskolan, som svarar för av kostnaderna för utbildning via det statliga anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående kurser, det s.k. LIF-anslaget, medan länsstyrelse och kommuner svarar för resterande kostnader, . De samfinansierade utbildningarna bedrivs utlokaliserat och består av ekonomlinjens basblock samt omfattar totalt fler årsstudieplatser än vad den har i form av reguljär utbildning. Den samfinansierade utbildningen förtecknas i högskolans katalog bland de ordinarie fristående kurserna. Antagningen sker på samma sätt och med samma blanketter som till reguljär utbildning. Studenter som studerar i samfinansierad utbildning skiljs inte på något sätt från de studenter som går i reguljär utbildning i antagningssystem eller registrering. Studenterna erhåller studiemedel och är medlemmar i studentkåren. Utbildningens kurser räknas de studerande helt till godo vid ansökan till annan linje eller fördjupningskurs. Vi menar att den uppläggning som den samfinansierade utbildningen har helt strider mot intentionerna i beslut om uppdragsutbildning. I praktiken innebär konstruktionen att kommuner och landsting gemensamt erbjuder ett högskoleutbud vid sidan av ordinarie utbildning. Kommuner kan tänkas bjuda över varandra i sin strävan att till en ort lokalisera utbildning. En sådan utveckling vore till stor skada för den högre utbildningen, som riskerar att uttunnas och sambandet med forskningen går förlorat. Allt tal om att utbildningen skulle vila på vetenskaplig grund blir därmed en illusion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samfinansierade utbildningar, 2. att hos regeringen begär en redovisning av formerna för uppdragsutbildning inom den högre utbildningen, 3. att hos regeringen begär att i den ovan nämnda utredningen skyndsamt redovisas hur den samfinansierade utbildningen bedrivs. () () 1989/90 Ub732
mot · GD02Ub733 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub733 av m.fl. (vpk) Musiklärarlinjen Musiklärarlinjen utbildar pedagoger till skola, folkhögskola, studieförbund, musikskola, för arbete med barn, ungdom och vuxna, för samarbete med amatörer och proffs. Musiklärare finns på teatrar, i kyrkor, konsertsalar och klassrum. De är med andra ord viktiga kulturbärare och förmedlare i vårt samhälle. I budgetpropositionen talas om vikten av särskilda satsningar på barn och ungdom. Det talas vidare om trycket på högskoleutbildningarna. När det gäller musikhögskolorna så är förhållandet där likt många andra högskoleutbildningar, nämligen att antalet sökande vida överstiger antalet utbildningsplatser. Trots att vi vet att just musiken spelar en stor roll i vad som lite slarvigt kallas för ungdomskulturen" görs i budgetpropositionen inga särskilda satsningar på musiklärarlinjerna. Det är dessvärre så att det till och med har skett en successiv nedrustning av musiklärarlinjerna i . Låt oss ta den i som exempel: 1977 erhöll per utbildningsplats på musiklärarlinjen. 1990 är anslaget . Anslaget skulle ha varit om det följt konsumentprisindex (KPI). Detta innebär en egentlig brist om kommande budgetår. Första åren hade skolan extra anslag för improvisations-, folkmusik- och körpedagoger. skall kostnaden för detta tas av det vanliga anslaget, sänker per capitaanslaget ytterligare. Här handlar det om en brist på ytterligare om den i Omuspropositionen beskrivna kvalitetsnivån skall hållas. De minskade anslagen leder till att instrumenten förfaller och det finns inga pengar att reparera/köpa nytt för, och specialpedagogutbildningarna hotas. Det leder också till att den nödvändiga mediautvecklingen med datorer, video och synthesizers ej kan följas och ledas av högskolan. De minskade anslagen har också inneburit att det inte gått att bekosta en nödvändig tjänsteutveckling. På finns nästan bara tjänster på grundnivå. Det finns ett stort behov i samhället av välutbildade musiklärare - musik är barns och ungdomars största fritidsintresse! Vpk föreslår följande: - i får utöver regeringens förslag. - I får musiklärarlinjen utöver regeringens förslag. - I /får musiklärarlinjen utöver regeringens förslag. - I får musiklärarlinjen utöver regeringens förslag. - I får musiklärarlinjen utöver regeringens förslag. - I får musiklärarlinjen utöver regeringens förslag. Sammantaget vill vpk förstärka musiklärarutbildningarna med . utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att till musiklärarlinjen för /91 anslår . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) 1989/90 Ub733
mot · GD02Ub734 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub734 av (vpk) Ekonomlinjen i 1989/90 Ub734741 har 30 nybörjarplatser på ekonomlinjen 140 poäng. Efter två studieår (det s.k. basblocket) kan studenterna välja att läsa en fördjupningsdel omfattande 60 poäng. Vid högskolan finns för de 30 platserna endast en sådan fördjupningsdel - med inriktning mot fastighetsekonomi. Denna inriktning är unik för landet. Den startade som påbyggnadslinjen lades ner. Antalet nybörjarplatser vid ekonomlinjen bör ökas till 60. 30 nybörjarplatser utgör en alltför liten bas för att en stabil utbildning med god kvalitet skall kunna byggas upp. Fasta lärare kan inte anställas i tillräckligt stor utsträckning, eftersom undervisningsunderlaget på linjen inte är tillräckligt och de lärare som är aktuella endast i mindre utsträckning kan undervisa på övriga högskolans linjer.Undervisningen blir på grund härav sårbar. Högskolan måste stärka sin profil inom de områden där SIB, LMW och CFD har verksamheter och forskningskompetens. Detta område kan för utbildningsverksamheten kallas samhällsplanering/samhällsbyggande. Ekonomlinjen svarar för en stor del av denna utbildning. En ökning med 30 platser medför att utbildningen får en större bas mot den forskningsverksamhet som finns vid ovan nämnda statliga verk i . Totalt 60 nybörjarplatser ger underlag för två fördjupningsdelar. Den nya delen bör anknyta till forskningsverksamheten vid SIB. Linjen är eftersökt - 3,2 förstahandssökande per plats . Driften av en utbildning kräver vissa baskostnader för administration och utrustning. 30 platser är för lite för att bära dessa och linjen blir därför onödigt kostnadskrävande. Ekonomlinjen finns vid 19 universitet/högskolor. Endast högskolan i Mot. le - och högskolan i har 30 nybörjarplatser - övriga har Ub734 ett högre antal. Utbildningen i genomförs nu till stor del med hjälp av kommunala medel. Ett ökat antal platser på linjen medför ökade möjligheter att i reguljär form tillgodose den näraliggande regionens utbildningsbehov inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar fastställa planeringsramen till 60 nybörjarplatser för ekonomlinjen 140 poäng vid högskolan i fr.o.m. /91.
mot · GD02Ub735 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub735 av m.fl. (fp, m, c, vpk, mp) Bildlärarutbildningen på Bildlärarutbildning i finns som ettämnesutbildning vid i och vid i samt inom ramen för grundskollärarutbildningen som bild och annat ämne på samma orter. Det har varit svårt att rekrytera studenter till grundskollärarutbildningen medan platserna fyllts utan svårighet vid ettämnesutbildningen. Enligt beslut ska antagningen till ettämnesutbildningen i bild periodiseras så att 24 studenter antas av tre vid och av tre i . Periodiseringen börjar med antagning i . (I BP 90 är 24 studerandeplatser felaktigt angivna för KF, ska vara UUm). Detta innebär att endast 24 bildlärare utexamineras i . utexmineras de första grundskollärarna, bl.a. de med bild som ett av ämnena. Det totala antalet bildlärare har minskat från 288 till 136. Det måste anses ytterst olyckligt, inte minst mot bakgrund av de beräkningar som gjorts av SÖ och UHÄ och som visar att behovet tvärtom kommer att öka. Förmåga att uttrycka sig i bild i olika former är en väsentlig del av barns och ungdoms kreativa utveckling. Det är ett språk som kan lägga grunden till mognad och förståelse för omvärlden, om det får möjlighet att växa och finna nya former. Utan stöd och ledning kan det omvänt leda till uttryck i slentrianmässiga former och till stagnation i tänkandet. Bildflödet är enormt i dagens samhälle och det är nödvändigt att lära sig att tolka och kritiskt analysera allt detta. Bäst gör man det genom att själv ha fått pröva att uttrycka sig i bild i alla dess former, men som ett komplement måste det också ges tillfälle till diskussion om vad de bilder vi möts av vill förmedla likaväl som en inblick i vad den konstnärliga bilden har att ge sorn källa till stimulans. I ungdomsskolan finns möjlighet att ge barn och ungdom dessa kunskaper inom bildämnet. Förutsättningen är dock att det finns väl utbildade bildlärare i tillräckligt antal. Alla beräkningar visar att det inte kommer att bli fallet med den planering som finns med neddragning av ettämnesutbildningen och bristande rekrytering till grundskollärarlinjens bild och annat ämne. För del skulle den nedskärning i budget som blir konsekvensen av den periodiserade antagningen medföra utomordenligt stora svårigheter och drabba såväl lärare som övrig personal. Anslaget /90 är Minskningen som föreslås i budgetpropositionen är . Risken är stor att det blir fråga om arbetsbrist för såväl lärare som personal inom den gemensamma organisationen. Än allvarligare är att kompetens inom utbildningen slås sönder och att det även kommer att bli svårt att erbjuda studenterna i grundskollärarlinjen en fullgod undervisning i bild. Regeringen bör i ljuset av vad i motionen anförts på nytt pröva frågan om resurstilldelningen till och i tilläggsbudget återkomma med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurstilldelningen till . () () 1989/90 Ub735
mot · GD02Ub736 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub736 av och (fp, m) Laboratorieassistentutbildningens anpassning till och EG har SHSTF (Svenska Hälso- och ) och UHÄ föreslagit att laboratorieassistentlinjen inom den skulle förlängas med 10 poäng från 90 till 100 poäng. Anledningen har varit att laboratorieassistenternas arbete är mycket kvalificerat, och kräver en god grundutbildning. Det har också skett oerhört snabb kunskapsutveckling med alltmer komplicerade provtagnings- och analysmetoder. har spridningen av sjukdomen AIDS medfört stora krav på kunskaper i laboratoriemetodik och hygien, men också på förmågan att psykologiskt kunna möta dessa patienter. Det finns ett ökande behov av välutbildade laboratorieassistenter till medicinska forskningslaboratorier och inom läkemedelsindustrin till följd av utvecklingen inom t.ex. bioteknik. Sedan laboratorieassistentutbildningen reviderades 1982 och utbildningstiden skars ned har UHÄ följt utbildningen. En hel del problem har kunnat kartläggas. Framförallt gäller det brist på överensstämmelse mellan utbildningens längd och dess innehåll. UHÄ har försökt att vidtaga åtgärder för att lösa problemen, men har inte lyckats. Även förslag om förlängning av påbyggnadslinjer för laboratorieassistenter har förts fram . Det har gällt klinisk cytologi som föreslagits få en förlängning med 16 poäng till 40 poäng. Likaså påbyggnadslinjen i biodgruppsserologi behöver utökas med 14 poäng till 20 poäng. Dessa önskemål har inte tillgodosetts varken av regeringen eller . har även laboratorieassistenternas situation tagits upp till diskussion när det gäller den framtida anpassningen till EG-marknaden. Även gentemot den nordiska arbetsmarknaden återstår en anpassning. De svenska laboratorieassistenternas motsvarighet i och har numera en treårig utbildning. Det torde vara nödvändigt att nu på allvar ta upp de svenska laboratorieassistenternas utbildning i förhållande till andra länders. I den aviserade översynen av hälso- och sjukvårdslinjen bör ovanstående synpunkter beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en anpassning av laboratorieassistenternas utbildning till EG och till den nordiska arbetsmarknaden. () () 1989/90 Ub736
mot · GD02Ub737 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub737 av m.fl. (fp, m, c, mp) Vid högskolan i finns för /90 164 årsstudieplatser på fristående kurser. UHÄ:s förslag om en utbyggnad med 63 platser har inte fått regeringens stöd i budgetförslaget /91. De resurser högskolan f.n. förfogar över täcker kostnaden för elva 20poängskurser, där såväl kurser ingående i examen på fristående kurs (motsvarande fil.kand.) som påbyggnadskurser ingår. Examen på fristående kurs vid högskolan är f.n. endast möjlig i ekonomiska ämnen. Längre räcker inte pengarna. Övriga samhällsvetenskapliga ämnen liksom beteendevetenskapliga, humanistiska och naturvetenskapliga ämnen kan alltså erbjudas mycket sporadiskt och då som decentraliserade kurser från universitet eller annan högskola. Eftersom högskolan i bara har korta utbildningslinjer (), måste de fristående kurserna även tillgodose önskemålen om påbyggnadsutbildning. Efterfrågan på decentraliserade kurser inom länet liksom på distansutbildning inom högskolans profilområden är mycket stor och kan endast i mycket begränsad omfattning tillgodoses med nuvarande kurser. Kommunerna har tillsammans med högskolan byggt upp ett kurscentrum i för att öka tillgängligheten för invånarna i mellersta och norra . Såväl kommunens som näringslivets bidrag har möjliggjort utbildning vid centrat. Högskolans i resurser är otillräckliga för att fylla centrat med innehåll. Detta är mycket otillfredsställande eftersom decentraliserade kurser varit mycket eftersökta. De tidigare 6070 studieplatser som lagt ut i är nu på väg att försvinna. Trots visat intresse från är det inte heller troligt att några decentraliserade studieplatser skulle komma att placeras i . Det är stor efterfrågan på decentraliserade kurser och dessa är ett viktigt inslag i en högskolas utbildningsutbud. För s.k. fil.kand.-kurser är närheten till utbildningen ofta avgörande, särskilt för kvinnor. 1989/90 Ub737 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fristående kurser vid högskolan i . (m) () () () () Hans Leghammar (mp) att andel av högskoleutbildade per 100 000 invånare är bland de lägsta i landet. Mot denna bakgrund anser vi det angeläget att utbildningsplatserna vid högskolan i byggs ut med det antal UHÄ föreslagit. Det är också viktigt att den utbyggnad som förutsågs i verkligen kommer till stånd vid de mindre högskolorna dit högskolan i räknas.
mot · GD02Ub738 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub738 av förste vice talman () inrättades s.k. ansvarsmuseer. De skulle centralt få en ansvarsfunktion för andra museer i landet. För de naturvetenskapliga museerna blev i . Till denna grupp av museer kom även de att räknas. Till skillnad från övriga naturvetenskapliga muséer har de samlingar av ett levande material som inte så lätt gått att samordna med de andra samlingarna. De i är fyra. Deras verksamhet och finansiering har varit föremål för en utredning, SOU 1988:68. Av utredningen framgår även olikheterna i trädgårdarnas verksamhet liksom bredden i deras funktioner. Av de fyra större har universitets även anvaret för och . Den har genom bl.a. detta fått en vid internationell förankring. Trädgården har också en stor bredd i sin verksamhet såväl inom forskning och undervisning som i de utåtriktade funktionerna. Trädgården i är statlig med kommunala bidrag. Då det visat sig svårt att foga in de bland övriga naturvetenskapliga museer är det angeläget med antingen en bättre samordning, varvid större hänsyn tas hos det nuvarande ansvarsmuseet till de speciella situation med levande samlingar, eller att universitets får bli ansvarsmuseum för de . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär större hänsynstagande till de speciella situation med levande samlingar och att därvid övervägs att göra universitets till ansvarsmuseum för de .
mot · GD02Ub739 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub739 av m.fl. (c) Efter beslutet om inrättande av en högskola med decentraliserad organisation i , kallad , håller organisationen nu på att byggas upp. En kårorganisation håller på att utvecklas och man arbetar aktivt med de studiesociala frågorna. Högskolan präglas nu av optimism och framtidstro och man har under den korta tid interimstyrelsen arbetat bl a hunnit knyta långtgående internationella kontakter. bör nu ges möjligheter att utvecklas och finna sin profil. Man har några lokala speciallinjer som är mycket intressanta. I budgetförslaget har dock TrollhättanUddevalla fått en mycket njugg tilldelning av platser inom det s k LIF-anslaget, Lokala linjer och fristående kurser. Detta gör att det inte nu finns möjligheter att bygga upp verksamheten för att åstadkomma den flexibilitet som motsvarar studenternas önskemål och behov. Statsrådet framhåller i budgetpropositionen att högskolorna bör uppmuntra studenterna att följa egna utbildningsplaner i stället för linjer och att fristående kurser framstår som ett positivt alternativ. Denna inställning följs emellertid inte upp i fråga om medelanvisningen på detta anslag. Det innebär att högskolan i inte får nödväi diga utvecklingsmöjligheter. Vi i har i vår övergripande högskolemotion anvisat ytterligare 20 milj. kr. för detta ändamål, inom vilket en ökad tilldelning på 1 milj. kr. till kan inrymmas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till högskolan i anvisa ett med 1 milj. kr. förhöjt belopp av anslaget D 10, LIF-anslaget.
mot · GD02Ub740 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub740 Dimensionering av vissa utbildningslinjer vid högskolan i I denna motion påvisas behovet av olika insatser för . Av central betydelse är då att utbildningskapaciteten i länet ökas. har lokal- och lärarresurser för en ökad intagning på vissa linjer. Då det dessutom finns stort behov av utbildad arbetskraft från dessa utbildningar synes det vara en bra åtgärd att redan för /91 utöka platsantalet. De aktuella utbildningslinjerna är följande: Nuvarande intagning är 30 nybörjarplatser, vilka bör utökas till 60. YTH kontorslinje 60 poäng Intagning sker f.n. var tredje termin. Linjen utökas så att intagning sker varje läsår. Förskollärarutbildning 50 poäng resp. 100 poäng 50-poängsutbildningen bör utökas med 48 platser, medan 100-poängsutbildningen bör tillföras 30 nya platser. Friskvårdspedagogiska linjen 80 poäng Linjen bör bli en allmän utbildningslinje. Antalet platser bör utökas från 30 till 60. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att antalet nybörjarplatser vid högskolan utökas på det sätt som i motionen anförts vad gäller ekonomlinjen, YTH kontorslinjen, förskollärarutbildningen samt friskvårdslinjen, 2. att beslutar att friskvårdslinjen vid högskolan skall vara en allmän utbildningslinje.
mot · GD02Ub741 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub741 av och (båda c) Bildlärarutbildningen Bildens betydelse i samhället ökar ständigt. översköljs vi av bilder via TV, video och andra media. Bildens påverkanskraft är enorm. En stor del av kunskapsinlärningen sker genom bilder, vilket gör att bildämnets betydelse bör öka i skolundervisningen. Inte minst är det av största vikt att ungdomar lär sig att kritiskt granska och analysera det bildflöde de utsätts för. Synen på bildämnet bör förändras. Egentligen borde det vara ett kunskapsämne som andra och mycket av bildkunskapen skulle kunna integreras i annan undervisning. För att åstadkomma en undervisning i enlighet därmed krävs att det finns tillräckligt antal behöriga bildlärare i våra skolor. Med nuvarande utveckling ser detta ut att bli omöjligt. Det har visat sig mycket svårt att fylla platserna på tvåämnesutbildningarna, dvs bild och annat ämne, som infördes i samband med grundskollärarreformen. Dessutom hoppar en stor del av eleverna av . Orsaken till detta kan vara många, t.ex. ämneskombinationen i sig - att läsa ett ämne och utveckla ett personligt och konstnärligt uttryck, olika utbildningstraditioner och kulturer, utarmningen av bild inom gymnasieskolan samt konstnärliga förutbildningars problem att anpassa sig till en ny utbildningsstruktur. Däremot har , till skillnad från grundskollärarlinjen, inte haft några som helst problem att fylla utbildningsplatserna på bildlärarlinjen och endast i undantagsfall har studerande avbrutit sina studier. Trots det minskas nu platserna återigen med 24 platser på bildlärarlinje. Det därmed följande ekonomiska bortfallet på ungefär en miljon har naturligtvis stor betydelse för en så liten organisation som . måste t ex uprätthållas på en hög nivå oavsett hur många elever man har. Det värsta är dock att bristen på bildlärare kommer att bli akut. Totalt har man med årets budgetproposition minskat med 216 platser vid /HLS och . När den nya tvåämnesutbildningen uppenbarligen ännu inte fungerar som avsett anser vi att det är fel att fortsätta neddragningen på den utbildningsform som kan locka elever och som dessutom har en bra utbildning. Vi föreslår därför att antalet platser till bildlärarlinjen på ökas med 24. Dessutom bör en växling av obesatta platser ske från grundskollärarutbildningen till bildlärarlinjen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att utöka antalet platser på bildlärarlinjen med 24, 2. att beslutar att anslaget D 9. Utbildning för kultur- och informationsyrken, räknas upp med 1 milj. 3. att beslutar att en växling av obesatta platser skall ske från grundskollärarutbildning till bildlärarlinjen. () () 1989/90 Ub741