mot · GD02Sk81 · 1990-05-02 00:00:00 — Det är dock inte bra bl.a. från stabiliseringspolitiska utgångspunkter, att låta en skatteomläggning realt vara ofinansierad med ett så stort belopp som . Med dessa överväganden avvisar vpk att ta med en post för dynamiska effekter i finansieringen av skatteomläggningen. Sammanställning av budgeteffekter miljarder kronor Genomsnitt för perioden 19911993 Budgetförsvagningar Skattebortfall genom sänkta skattesatser m.m. för inkomster före underskottsavdrag Höjt pensionstillskott och höjd KBT Höjda bostadsbidrag Höjda barnbidrag utöver slopade livsmedelssubventioner Sänkt moms på mat Slopad moms på energi Slopad moms på vatten, avlopp och sophämtning SUMMA Enskild näringsverksamhet och särskild löneskatt Indirekta skatter Aktiebolag och andra juridiska personer Vpk:s reservation till inleds med följande: rik till - och fattig från är ett lämpligt epitet att åsätta utredningens förslag till skattereform . Regeringen sprider en motsatt bild. Den vill göra troligt att alla vinner på Budgeteffekter - vpk:s alternativ Vpk:s förslag till skattereform utgår liksom regeringens från en omfattande sänkning av inkomstskatten. Dessutom föreslår vi att momsen på mat reduceras med en tredjedel, samt att momsen på energi, vatten, avlopp och sophämtning slopas. Sammantaget innebär detta en budgetförsvagning med , med andra ord mer än vad regeringen föreslår. I huvudsak finansieras vpk:s skattesänkningar med skärpt beskattning av företag och kapital. Endast en begränsad del av budgetförstärkningen härrör från momsbreddning och vidgad bas för beskattning av arbetsinkomster. En annan skillnad gentemot regeringens förslag är att vi inte räknar in några s.k. dynamiska effekter som finansieringskälla. Sammantaget innebär vpk:s förslag en förstärkning av budgeten med . Detta skall jämföras med den ovan beskrivna försvagningen på . Vårt förslag uppvisar således ett plus på Dessa pengar skall föras över till kommunerna. Denna överföring i kombination med det av oss föreslagna grundavdraget innebär en förstärkning av kommunernas intäkter med jämfört med regeringens förslag. reformen, och mest vinner gruppen arbetare. De grupper som enligt ut- Mot. redningen förlorar på reformen är hushåll med stora förmögenheter och de Sk81 som har de allra högsta inkomsterna. Vad är sanning? Från regeringssidan avvisar man bestämt en rak jämförelse mellan inkomstskikt och skattenivå. Fördelningseffekterna av en isolerad marginalskattesänkning kan i viss mån belysas genom en traditionell beräkning av skatteändringar för olika inkomstnivåer. En sådan redovisning är emellertid irrelevant för den här föreslagna skattereformen. (RINK I, sid 226) Skattesänkning enligt proposition 1989190:110 vid olika årsinkomster 60 (HK) 80 (KK) HK) IKK) 6 (KK) 120 (KK) 140 (KK) 160 (KK) 180 (KK) 200 (KK) 3(K) (KK) 500 (KK) Som synes så gäller gånge rik till. Tabellen ger inte en fullständig bild av omläggningen. Det är, trots det, en av olika, sanna bilder av skatteomläggningens följder.Det finns dock mer fullständiga utvärderingar av omläggningens effekter. Beräkningar gjorda inom RINK I bilagedelen till RINK finns två rapporter angående fördelningseffekter. Båda rapporterna redovisar stora osäkerhetsmoment. Den ena rapporten räknar med dynamiska effekter och förutsätter att reformen leder till att reallönerna stiger på kort sikt och på lång sikt . Rapportens långtidsalternativ bygger på att hushållen får tillbaks i form av reducerad moms och bidrag. Man räknar också med höjda barnbidrag när man beräknar fördelningeffekter men barnbidragshöjningar är ingen effekt av skatteomläggningen och borde inte räknas in. Enligt rapporten kommer skattereformen att leda till en genomsnittlig ökning av disponibel inkomst med på kort sikt. Höjningen är dock inte jämnt fördelad utan hushåll med hög bruttoinkomst per konsumtionsenhet ökar sin disponibla inkomst mest. (Bil 8 sid 4) Dvs högavlönade tjänar mer på skatteomläggningen. indelningen av arbetare och tjänstemän förvånar. Vid ett ytligt påseende verkar rapporten visa på en traditionell fördelningspolitisk profil, men det visar sig att till gruppen högre tjänstemän hänförs alla yrken med vissa formella utbildningskrav och rapporten säger: Det betyder att en 32 mängd yrken med relativt låg lön men med lång utbildning räknas som högre Mot. 1989/90 tjänstemän. (Bil 8 sid 5) Sk81 den andra rapporten laborerar med dynamiska effekter på samma sätt som den föregående. Enligt denna rapport är RINKs förslag mest ogynnsamt för boende i eget hem i storstäderna, medan hushåll i lägenhet får en ökning av sin disponibla inkomst. I genomsnitt vinner hushållen mellan i disponibel inkomst. Detta gör ca /år (under angivna dynamiska effekter och med höjt barnbidrag). Rapporten anger dock att resultaten varierar mellan och inom hushåll och kategorier. I hela gruppen förlorar nästan vart femte hushåll mer än /år. (Bil 17, sid 15, tab 3.1) Slutsatsen som vpk drar är att rapporterna visar stora osäkerhetsfaktorer och i vissa fall underliga indelningar. Rapporterna förstärker vår uppfattning om att RINK kan karakteriseras med orden rik till - och fattig från. Uttöver de fördelningsstudier som gjors inom Rink finns ett flertal andra studier, bl.a. från LO, TCO samt . Några huvudpunkter i dessa studier är följande. I påvisade man att av alla hushåll skulle förlora på RINK:s förslag. av löntagarna skulle förlora enligt LO rapporten. Enligt LO låg brytpunkten för förlust vid inkomster . Av framgick att 600 000 hushåll skulle förlora på RINK. I inkomstgruppen 300 000 - vinner , och i medeltal vinner man ca . I inkomstgruppen mellan 50 - vinner , medan i gruppen förlorar. Enligt SCB fanns de flesta förlorarna bland låginkomsttagarna. Förlorarna på skattomläggningen är således de lågavlönade. I denna grupp är kvinnorna överrepresenterade, och en särskilt utsatt grupp är de deltidsarbetande kvinnorna. RINK jämfört med proposition Det torde stå klart att förslagen från RINK och KIS brast i fördelningspolitisk synvinkel. Regeringens proposition avviker dock från utredningsförslagen i vissa avseenden. Gränsen för statlig inkomtsskatt har sänkts från till , och ett höjt grundavdrag har införts för vissa lägre inkomstskikt. Detta är positivt och förbättrar fördelningsprofilen. De positiva effekterna upphävs dock av andra åtgärder. Uppgörelsen mellan regeringen och innebär väsentliga lättnader för höginkomsttagarna vad gäller kapitalbeskattningen. Ränteavdragstaket mjukades upp. Propositionen tillåter fullt avdrag för nettoräntor . Vidare så lättar propositionen på beskattningen av kollektiva och individuella pensionsfonder. Här sänks skattenivån från föreslagna till 15 respektive . Detta ger stora lättnader för höginkomsttagarna. Enligt LO:s fördelningsstudie innebar RINK:s förslag till beskattning av avkastningen på individu ella pensionsförsäkringar och tjänstepensionsfonder en mycket påtalig pro- Mot. Enligt skulle RINKs förslag för individuella pen- Sk81 sionsförsäkringar betyda en ökad utgift på för personer i inkomstskiktet . För personer i inkomstskiktet innebar det en merkostnad på . Samma förhållande råder i princip för de kollektiva pensionsfonderna, i det lägre skiktet och . Ovanstående försämringar av RINK-förslaget motverkar och upphäver troligen de fördelningspolitiskt positiva effekter som det förhöjda grundavdraget skulle ha kunnat medföra. Regeringen redovisar i proposition 1989/90:110 en fördelningsanalys som hävdar att de flesta hushåll vinner på kort sikt, och alla hushåll vinner på lång sikt. Det är svårt att analysera regeringens uppgifter och metoder, då detta avsnitt i propositionen är tämligen summariskt. Man kan dock antaga att den metodik som ligger bakom regeringens uppgifter nära ansluter till de metoder som redovisats i RINK:s bilagor 8 och 17. Majoriteten i RINK menade att rapporterna visade att RINK tillgodosett de fördelningspolitiska kraven. Det är vpk:s mening att majoriteten i RINK tolkade rapporterna på ett vågat vis. Vpk menar att det är fullt möjligt att använda bilagorna som ett stöd för den motsatta ståndpunkten, dvs att RINK brast i fördelningspolitiskt hänseende. Om regeringen har tillämpat samma tolkning som RINKs majoritet så finns det skäl att ifrågasätta de slutsatser som redovisas i propositionen. Vpk yrkade att en parlamentarisk kommission borde tillsättas för att studera de fördelningspolitiska aspekterna på en ev skatteomläggning. Vpk har upprepat kravet i en motion , samt förslag om initiativ från skatteutskottet. har dock socialdemokrater, , och ställt sig avvisande. Det är vpk:s mening att bör uttala sig för en parlamentarisk utvärdering av skatteomläggningen ur fördelningsperspektiv. En sådan utvärdering bör göras såväl på hushållsnivå som individnivå. Det senare är speciellt viktigt ur jämställdhetssynpunkt. En majoritet av de lågavlönade är kvinnor, och det är inte acceptabelt att flytta över skatteuttaget från män till kvinnor. 15.2 Fördelningseffekter - vpk Vpk:s förslag till skatteskala innebär större skattesänkningar för deltidsarbetande och låginkomsttagare än vad regeringen förslår. erhåller inte mellan- och höginkomsttagarna lika stora skattesänkningar som i regeringens förslag. En annan viktig skillnad är valet av finansieringsformer. Regeringens tal om att man inför enhetlig kapital- och företagsbeskattning är ej korrekt. Den 30-procentiga beskattningen av kapital- och företagsvinster är i regeringens förslag snarare undantag än regel. Vpk förespråkar inte enbart en sådan enhetlighet utan föreslår det också. Vårt förslag till enhetlig kapital- och före tagsbeskattning på innebär ökade skatteinkomster med 16 miljarder Mot. 1989/jämfört med regeringens förslag. De ökade skatteintäkter som en skärpt beskattning av företag, näringsverksamhet och kapital ger motsvarar således i stort sett i vårt förslag det skattebortfall som följer av den av oss föreslagna sänkningen av inkomstskatterna. Hushållen behöver därför endast i sin funktion av kapitalägare eller näringsidkare betala den sänkta inkomstskatten. Låginkomsttagarna disponerar mindre kapitalresurser än höginkomsttagarna. Detta gör att den sänkta inkomstskatten i huvudsak finansieras av höginkomsttagare och företag. Vpk:s förslag innebär inte bara sänkta inkomstskatter för hushållens del. Förutom att vi går med på regeringens förslag om höjda pensionstillskott, barn- och bostadsbidrag vill vi dessutom slopa momsen på energi, vatten, avlopp och sophämtning, samt reducera den med en tredjedel på mat. Dessa förslag innebär en ytterligare förstärkning av hushållens finanser med . Dessa åtgärder finansieras med en breddning av beskattningen av arbetsinkomster (7,), skärpta miljö- och punktskatter på energi (sammanlagt ), samt införandet av moms på t ex teletjänster, finansiella tjänster, frisör och skönhetsvård, samt vissa typer av byggnadsverksamhet (sammanlagt ). Dessa skattehöjningar ger en sammantagen budgetförstärkning på . I inte oväsentlig utsträckning kommer dessa skattehöjningar att drabba hushållen i form av höjda priser och inkomstbortfall. Vpk:s skattereform består således av två delar. Å ena sidan av sänkta inkomstskatter som finansieras genom en ökad beskattning av kapital, företag och näringsverksamhet. Å andra sidan av höjda bidrag till hushållen, ett slopande av momsen på en rad områden, samt ett första steg mot ett slopande av momsen på mat. Denna del finansieras med momsbreddning på andra områden, höjda miljö- och energiskatter, samt en breddning av basen för inkomstbeskattningen. Vårt förslag innebär inte bara en rättvisare skattereform än den som presenterats av regeringen, utan också en avgörande förbättring för låginkomsttagare på kapitalets bekostnad. innebär vårt skatteförslag en mer effektiv energi- och miljöbeskattning och en förstärkning av kommunernas inkomster. Begreppet skattekvot avser skatternas andel av bruttonationalprodukten . har ett högt skatteuttag och därmed en hög skattekvot. Hur stort skatteuttaget bör vara avgörs av vilka behov som finns i samhället av omfördelning samt den offentliga sektorns trygghet och service. Om klass- och inkomstklyftor växer ökar behovet av ett stort skatteuttag för att kompensera och utjämna de skillnader som finns i samhället. Ett stort skatteuttag kan också erfordras för att styra resurser till framtidsinvesteringar i produktionskapital, t ex infrastruktur eller utbildning och forskning. I skattedebatten används ofta begreppet skattekvot på ett missvisande Mot. I kampanjer för sänkta skatter försöker nyliberala grupperingar ge in- Sk81 tryck av att om skattekvoten ökar så skulle detta minska hushållens konsumtionsutrymme, eller minska den ekonomiska tillväxten. Ett sådant resonemang rymmer ett begränsat synfält. Skattekvoten är avhängig tillväxten i ekonomin - BNP. Om tillväxten är lägre än löneökningarna ökar skattekvoten och omvänt om tillväxten är högre än samma löneökning minskar skattekvoten. Vidare stannar inte skatteintäkterna i samhällets kassakista utan fortsätter i det ekonomiska kretsloppet. Skattepengar återförs direkt eller indirekt till hushållen genom s.k. transfereringar. Detta sker bl.a. inom ramen för socialförsäkringssystemet, barnbidrag, pensioner etc. När transfereringarna kan ökas ger det dessa hushåll mer pengar att röra sig med. Skattepengar återförs även till hushåll och företag, när de bl.a. brukas för offentlig konsumtion, typ skola, sjukvård, m.m. Om detta inte betalas via skatten skall det ändock betalas, och då direkt ur den egna plånboken. Den som har mest i plånboken kan köpa sig bäst kvalité. Skattekvoten i jämförs ibland med skattetrycket i andra länder. I dessa jämförelser ligger högt, men jämförelserna är oftast inte helt korrekta. I ingår avgifter till socialförsäkringssystemet (arbetsgivaravgifter) i skattekvoten. I andra länder ligger oftast dessa avgifter utanför skattesystemet. Där betalas de i form av försäkringsavgifter och ingår inte i skattekvoten. Frågan om skattekvotens storlek är inte det väsentliga utan var och hur skatterna tas ut och vad de används till. Om skattekvoten ökar för att minska inkomstklyftorna och trygga välfärden så är det enligt vpk:s mening bra, men om skattevoten ökar för att bygga fler eller för att subventionera storföretagens vinster är det dåligt. 16.2 Real eller nominell beskattning tillsatte regeringen en expertutredning med uppgift att lägga förslag om inflationskorrigerad inkomstbeskattning, IBU. Utredningen lämmnade ett förslag till real beskattning av företag och kapitalinkomster. Tanken på real beskattning hade redan prövats av RINK och URF men avvisats, bl.a. av tekniska skäl. Dagens skattesystem blandar reala och nominella skatteprinciper. I ett realt system beräknas skatten efter avdrag för inflation, i nominella system kompenseras vanligen inflationseffekterna genom låga skattesatser eller avdragsmöjligheter. I regeringens proposition har man valt att försöka renodla de nominella skatteprinciperna. Detta låter sig dock aldrig göras till , bl. a. då all löpande inkomstbeskattning till sin natur är av real karaktär. Regeringen har också efter krav från accepterat att skatteskalorna skall inflationsskyddas med konsumentprisindex samt därutöver. Detta är i praktiken en förstärkning av det reala inslaget i inkomstbeskattningen. Vpk har drivit krav på real beskattning av pensionssparandet. tillsatte också en utredning som föreslog detta. Efter protester från borger- Mot. ligt håll släppte socialdemokraterna förslaget. IBU:s förslag har inte resulterat i någon större debatt. Ingen förnekar dock att IBU:s förslag är tekniskt genomförbart. Med IBU:s modell skulle behovet av en låg skatt på kapital () falla bort. IBU föreslår höjd kapitalskatt till . På företagssidan vill IBU att avsättningsrätten till skatteutjämningsreserven minskas från föreslagna till . Problemet med ökad skattebelastning på boendet vill IBU lösa med sänkt fastighetsskatt. Det är vpk:s mening att real beskattning kan ses som en möjlighet att öka skatteuttaget på kapital och företagssektorn. Det finns därutöver andra skäl som talar för en real beskattning. Förslagen från RINK och URF bygger på en inflation som uppskattas till . har inflationstakten varit . Den har inte kommit ner så lågt som till . Om inflationen ligger så kan realräntan på t ex banksparande med en nominell skatt på , bli negativ, I IBU:s modell i realbeskattning garanteras en postiv realränta på banksparande. IBU:s förslag innebär att om en person har på banken, till ränta, och inflationen är , då skall tas upp som inkomst medan medges i inflationsavdrag. Den skattepliktiga delen blir 3 000 som skattas till = i skatt. En person med i skuld till ränta, vid i inflation, får göra avdrag med minskat med inflationsvinsten på . Avdragsunderlaget blir således , och detta ger en skattereduktion på . IBU:s modell stimulerar sparandet. Den nominella beskattningen däremot leder vid hög inflation till fördelningspolitiska problem genom att kapitalstarka grupper har möjlighet att skydda sig respektive tjäna på inflationen. Vid hög inflation i ett nominellt skattesystem stiger avkastningskraven på kapital till mycket höga nivåer. Detta motverkar investeringarna, resultatet blir sänkt produktivitet och lägre levnadsstandard. Hög inflation i ett nominellt skattesystem gör också att lånefinansierad konsumtion gynnas. Vpk menar att tanken på en real kapital- och företagsbeskattning ånyo bör prövas. Denna förnyade prövning bör ske genom en parlamentarisk utredning. bör ge regeringen detta till känna. 16.3 För- och nackdelar med höga skatter har höga skatter. Höga skatter ger många fördelar, bl.a. möjligheten att bedriva rättvis fördelningspolitik, ge alla lika trygghet, sjuk- och hälsovård, skola, kultur, osv. Länder med lägre skatter har oftast mindre av denna trygghet och utbud än . I lägger man dock ut mer av sin BNP på sjukvård än . Där betalas sjukvården av privata försäkringar utanför skattesystemet. Lägre skatt, högre kostnader och en orättvis fördelning. - Höga skatter på arbetsinkomster ger risk för skattetrötthet, dvs att me delinkomsttagare följer lockrop om systemskifte i nyliberal riktning. Höga marginalskatter kan tänkas leda till att människor väljer att arbeta Sk81 Risken skall inte överdrivas. har världens högsta marginalskatter men världens högsta förvärvsfrekvens. Utslaget på alla vuxna i befolkningen ligger vi tvåa efter i antalet arbetstimmar per person. - Höga indirekta skatter, t ex hög generell moms, ger orättvisa fördelningseffekter. Låginkomsttagarna får betala högst andel av sin inkomst i skatt. - Hög skatt på kapital kan leda till lägre sparande och fungera som broms på investeringar. - Höga företagsskatter, skatt på produktionen kan bromsa investeringarna. Vpk menar att skatteuttaget skall fördelas på alla dessa områden. Tyngdpunkten bör dock ligga på produktion och kapital. typ av samhällelig styrning över produktion samt sparande och investeringar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1989/90:110, 2. att avslår proposition 1989/90:111 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en skattereform inte kan utgå från den skatteuppgörelse som träffats mellan socialdemokraterna och , 4. att hos regeringen begär att en parlamentarisk beredning tillsätts för att omarbeta förslagen från RINK, KIS, URF och IBU och lägga ett samlat skatteförslag som vilar på principen skatt efter bärkraft. Vid avslag på yrkande 1 och 2 hemställs 5. att beslutar att statlig skatt, frånsett ett grundbelopp på , skall utgå efter följande skala: 6. att beslutar att grundavdraget sätts till och att det i intervallet till trappas för att sedan i intervallet till trappas ner till i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att avslår förslaget att slopa skattefriheten för inkomster från bär- och kottplockning, 8. att beslutar att avdragstaket för fackföreningsavgifter höjs till och att skattereduktionen sätts till , 9. att avslår förslaget att den skattskyldige själv skall framställa särskilt yrkande om skattereduktion för fackavgift, 10. att beslutar att avtalsförsäkringarna skall vara skattebefriade i den utsträckning de är , 11. att hos regeringen begär en utredning om konsekven- 38 serna av slopad kvittningsrätt vad gäller näringsverksamhet liksom möjligheter att introducera nya former av kvittning i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av företagsbeskattningen bör göras så att mindre företag inte skattemässigt missgynnas gentemot de större börsbolagen, 13. att avslår förslaget att införa en skatteutjämningsreserv - SURV, 14. att hos regeringen begär förslag om särskilda övergångsregler för avskattning av fonderade medel och viss möjlighet till resultatutjämning för mindre företag, 15. att avslår förslaget att avskaffa den realt beräknade vinstdelningsskatten, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att förslaget om en real kapitalbeskattning bör prövas i en parlamentarisk utredning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna att systemet med avdrag för ränteutgifter bör slopas och en statlig bostadsbank med uppgift att finansiera bostadslån till låg och fast ränta inrättas, 18. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om en progressiv kapitalbeskattning bör prövas enligt vad som anförs i motionen, 19. att beslutar att kapitalinkomster från allemanssparande, allemansfond och ungdomssparande beskattas , 20. att beslutar att avkastningsskatten på tjänstepensioner och övrigt pensionssparande sätts till , 21. att avslår regeringens förslag att anskaffningsvärdet för aktier schablonmässigt skall kunna beräknas till av försäljningspriset, 22. att beslutar att kapitalinkomster vid försäljning av aktier beskattas , 23. att som sin mening ger regeringen till känna att effekterna av den enhetliga kapitalbeskattningen på bank- och pensionssparande måste följas noga, 24. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om realbeskattning av kollektiva pensionsfonder bör prövas, så att avkastning över en viss realränta beskattas , 25. att beslutar att möjligheten att kvitta förluster mot vinster för marknadsnoterade aktier begränsas till även under samma beskattningsår, 26. att beslutar om ett skattetak på av försäljningsintäkten för privata permanentbostäder, 27. att beslutar att inte ha något skattetak för försäljningsintäkten på övriga bostäder, 28. att beslutar om ett fullständigt avdragstak för ränteutgifter vid för vuxna och för barn i enlighet med vad som anförs i motionen, 29. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan Mot. om en produktionsfaktorskatt - proms - bör utredas ytterligare, Sk81 30. att avslår regeringens förslag om införandet av moms på fastighetsskötsel och inrikes transporter, 31. att beslutar att energi, vatten och avlopp undantas från momsplikt , 32. att avslår regeringens förslag att momsbelägga fjärrvärme, 33. att hos regeringen begär förslag om moms på finansiella tjänster, 34. att hos regeringen begär förslag om avveckling av matmomsen i enlighet med vad som anförs i motionen, 35. att beslutar att koldioxidskatten ej skall ingå i underlaget för den energiintensiva industrins nedsättning av skatt på energi, 36. att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av den energiintensiva industrins skattenedsättningar skyndsamt bör göras av en från industrin fristående utredare, 37. att beslutar höja punktskatten på elkraft med /kwh med reduceringar till särskilt elintensiv industri, 38. att beslutar höja punktskatten på bensin med i genomsnitt /liter och motsvarande för diesel, 39. att beslutar höja punktskatten på olja med /kubikmeter, 40. att beslutar höja punktskatten på kol med /ton, 41. att avslår regeringens förslag att avskaffa en rad punktskatter bl.a. på kemisk-tekniska produkter (parfym etc), choklad och konfektyrer, läskedrycker, videobandspelare, kassettband och stämpelskatt på förvärv av skepp,