mot · GD02So22 · 1990-03-14 00:00:00 — Motion till 1989/90: So22 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:92 om gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar Regeringen föreslår att det i skollagen förs in bestämmelser om rätt till gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar. Utbildningen föreslås bli speciellt anpassad efter deras behov. Denna rättighet skall gälla tills eleven fyllt och fram till för att påbörjad utbildning skall kunna avslutas. Intagningen skall göras av en speciell nämnd, och dess beslut skall kunna överklagas till kammarrätten. De speciella omvårdnadsinsatserna skall bekostas med statsbidrag, och eleven skall i vissa fall erlägga skälig avgift. Dessa bestämmelser föreslås träda i kraft . Statsbidraget för omvårdnadsutgifterna skall utgå redan fr.o.m. för elever som går på sådan utbildning. Denna specialanpassade utbildning skall anordnas på tre orter i landet. Utvecklingen har medfört att de flesta handikappade gymnasieungdomar har kunnat få utbildning i sina hemkommuner. En liten grupp (ca 20 st/år) har emellertid behov av mycket stora och speciellt anpassade insatser av omvårdnad och habilitering för att klara sina studier. har tidigare uttalat att staten skall ta på sig ett kostnadsansvar för denna ytterst lilla grupps behov av gymnasieutbildning. har varit kritisk till att frågan inte lösts tidigare. har regeringen äntligen lagt fram ett förslag i enlighet med uttalande. har förslag till ändringar under några punkter i propositionen. Vi presenterar dessa under följande rubriker: intagning, besvärsinstans och ändring iförslaget till 3 kap. 19 a § skollagen. Regeringen föreslår att intagningen till den specialanpassade gymnasieutbildningen skall göras av en speciell nämnd som skall vara knuten till . I denna föreslås följande representation, nämligen från , , planeringsberedningen samt någon representation för huvudmännen eller ledningen för skola, elevhem eller habilitering på resp. gymnasieort. I en nämnd som skall besluta vem som skall få tillträde till denna speciella gymnasieform är det viktigt att det även finns representation från intressen Det troliga är att viss praxis kommer att utvecklas vid intagnings- Mot. nämnden, även om individuell hänsyn måste ges ett utrymme vid bedöm- So22 Det är därför viktigt att en representant från de rörelsehindrades organisationer finns i intagningsnämnden. Regeringen föreslår att intagningsnämndens beslut skall kunna överklagas till kammarrätten. Regeringen är dock medveten om att detta eventuellt måste omprövas mot bakgrund av den tillsatta domstolsutredningens förslag. Kammarrätten skall i första hand pröva ärenden av mer principiell karaktär. beslut rör enskilda individer. Besvär över nämndens beslut måste kunna handläggas snabbt. Handläggningstiderna är oftast längre i kammarrätt än i länsrätt. En prövning får inte dra ut eftersom det skulle kunna omöjliggöra en studiestart. Vi föreslår därför att besvär över intagningsnämndens beslut i första hand skall prövas av länsrätt. Ändring i förslaget till 3 kap. 19 a § skollagen I förslaget till 3 kap. 19 a § skollagen anges förutsättningarna för att få rätt till gymnasieskola speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade (Rh-anpassad utbildning). I förslaget finns följande formulering: Eleven förutsätts vidare vara beroende av de särskilda omvårdnadsinsatser som erbjuds vid de Rhanpassade gymnasieskolorna för att kunna genomföra gymnasiala studier. Begreppet beroende av har en alltför negativ klang och ger intryck av att de berörda är passiva objekt som skall ges vissa omvårdnadsinsatser. Vi föreslår därför att begreppet behov av används i stället för beroende av i lagtexten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om representation i intagningsnämnden, 2. att med ändring i regeringens förslag beslutar att besvär över intagningsnämndens beslut i första hand skall prövas av länsrätt, 3. att beslutar att ändra förslaget till 3 kap. 19 a § skollagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()