ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T630 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T630 av m.fl. (s) Säkrare sjötransporter Sjötransporter har klara fördelar framför andra transportsätt. De är miljövänliga, och de har stor kapacitet. Den stora lastvolymen i fartyg innebär, att en fartygstransport kan ersätta ett stort antal last- eller tankbilstransporter. Relativt sett är antalet grundstötningar, kollisioner eller andra händelser, som kan innebära t.ex. oljeutsläpp med miljöförstöring som följd, litet. När de inträffar, kan dock följderna bli svåra, som vid tankerkatastroferna utanför och , där skadorna på miljö och djurliv är svåröverskådliga. För ett tiotal år sedan drabbades också och av omfattande oljeutsläpp. Mot denna bakgrund finns det anledning att utreda vad som kan göras för att ytterligare öka säkerheten, när det gäller sjötransporter. Vi menar att bl.a. följande åtgärder bör övervägas: - Krav på dubbelbotten (skrov) för tankfartyg, kopplat till ekonomiska fördelar för sådana fartyg, när de anlöper svensk hamn. - säkerhetskontroller bör ökas enligt Memorandum of . - Ett betydande antal äldre fartyg, ofta bekvämlighetsflaggade, är i sådant skick, att de borde bort från haven. bör därför i () verka för införandet av någon form av skrotningspremier för äldre fartyg. - , och är mycket hårt trafikerade. Det borde därför vara angeläget för Sverige-Norge-Danmark att åstadkomma en trafikseparering i dessa vatten. - Vi vill slutligen peka på ett krav som vi ställt i motioner tidigare: Anmälningsskyldighet för tankfartyg som trafikerar svenska farvatten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att öka säkerheten vid sjötransporter. () () 1989/90 T630
mot · GD02T631 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T631 av och (båda m) Färjetrafiken till från fastlandet regleras med en av regeringen meddelad koncession. Ett särskilt avtal har upprättats mellan staten och rederiet, vari de ekonomiska villkoren regleras.Detta avtal är inte till alla delar offentliggjort, vilket det finns anledning att kritisera. Det är endast ett rederi som har fått förmånen att få koncession på hela Gotlandstrafiken. Andra rederier som skulle vilja starta trafik, exempelvis , är genom koncessionen och avtalet stoppade. Skulle ändå sådan trafik igångsättas kan koncessionsinnehavaren kräva skadestånd. har för innevarande budgetår anslagit 37 milj. kr. som understöd för Gotlandstrafiken. En grundprincip när det gäller trafik och trafikföretag är att konkurrens får råda. Det är först när marknaden får påverka utbud och efterfrågan som de bästa alternativen kommer fram, och priserna pressas ner. Emellertid har staten ett ansvar för att olika delar av landet får tillfredsställande trafikförsörjning. Särskilt viktigt är detta för räkning. Att särskilda anslag utgår för att säkerställa trafiken till och från måste därför accepteras. Vad som däremot måste kritiseras är den monopolställning för Gotlandstrafiken som ett utvalt rederi fått. Dess uppläggning av trafiken innebär att det i princip endast är möjligt att resa från två fastlandshamnar till , nämligen från och . Resenärernas valmöjlighet är kringskuren och andra bolag får ingen chans att visa vad de duger till. finns det underlag för och önskemål om en färjeförbindelse mellan Grankullavik på till . Med nuvarande koncession och avtal är det i praktiken omöjligt att etablera denna linje. Många semesterresenärer skulle säkert välja att efter ett besök på ta färjan över till - och omvänt. Antalet semesterfirare på såväl som skulle då öka. Det åligger i första hand inte att i detalj styra trafiken eller tala om exakt vilka färjelinjer som skall finnas, utan i stället undanröja de hinder som kan finnas, att skapa förutsättningar som öppnar för valfrihet och mångfald. Om den gällande koncessionen upphörde och avtalet omförhandlades skulle den nuvarande låsningen upphöra. Koncession skulle kunna lämnas Mot. till även andra rederier. Vissa grundläggande krav måste givetvis ställas på T631 dessa företag, t.ex. för säkerhet till sjöss. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nuvarande koncession för Gotlandstrafiken skall upphöra och att statens avtal med omförhandlas, för att möjliggöra för andra företag att bedriva färjetrafik på . () ()
mot · GD02T632 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T632 av m.fl. (vpk) Sjömanspensionen Sjömännen i fick en överraskande julklapp av landets regering och riksdagsförsamling. På regeringens förslag genomdrev majoritet beslutet om att sjömanspensionen skall avskaffas. De ansvariga på olika departement hade inte ens besvärat sig med att initiera någon formell remissbehandling. Sjöfolkets medlemmar visste inget om planerna förrän propositionen började behandlas . Reaktionerna kom därför sent. De blev såpass starka att majoriteten i trafikutskottet föreslog en lite mildare avveckling av pensionssystemet än i regeringsförslaget. I vpk stod vi fast vid vårt förslag att sjömanspensionen skulle vara kvar. Även ledning kritiserade regeringsförslaget. Förbundet ansåg, och anser fortfarande, att beräkningsgrunden för pensionsfondens framtida storlek m m var oriktig. kan känna sig desto mer nöjd med beslutet. Efter att ha motsatt sig en avtalslösning med skulle redarna nu kunna betrakta ärendet som avslutat. Redarna vann och sjöfolket förlorade. De senare också genom att deras löner och förmåner är satta med hänvisning till att sjömanspensionen funnits. till redarkapitalets ekonomiska läge är den pensionsavgift på som betalats ut via Handelsflottans pensionsanstalt (HPA) mycket blygsam. 1988 och 1989 var den sammanlagt 39,3 milj. kr. nybeställde och projekterade det svenska redargarnityret fartyg för 24 miljarder (tjugofyra miljarder!) Redare har också hamnat i toppen på vinnarnas" rankinglista 1989. För att redarna inte skall tappa intresset för svenska satsningar får de av riksdag och regering 550 milj. kr. Detta senare faktum, den frikostiga statliga subventionen, har dessutom använts av regering och riksdagsmajoritet som argument mot att redarna skall betala lite mer för att sjömännens pensionsfond skall gå ihop. Vpk ser på saken på ett helt annat sätt. Om hade räddat sjömanspensionen genom att höja redarnas avgifter med någon procent hade det skapats större förutsättningar att få redarna att gå till förhandlingsbordet. En lösning avtalsvägen skulle ha kommit närmare. Vi anser att det fortfarande borde finnas sådana förutsättningar. Därför föreslår vpk att skall återinföra sjömanspensioneringen. att avskaffa sjömanspensionen skall rivas upp. Redaravgiften till HPA skall Mot. höjas i den grad som krävs för att sjömanspensionen skall finnas T632 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att återinföra tidigare gällande regler om sjömanspensioneringen, 2. att hos regeringen begär förslag till höjd sjömanspensionsavgift som betalas av redarna enligt lagen 1981:691 om socialavgifter. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02T633 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T633 av m.fl. (m) Avskaffande av båtregistret Det existerande båtregistret har visat sig medföra allvarliga konsekvenser. Förutom att drabbats av kostnader uppgående till nio (9) har antalet båtstölder ökat avsevärt. Enligt tillskyndarna av registret var avsikten med det den rakt motsatta. Båtägarna skulle skyddas från stöld och skador genom att deras båtar lättare skulle kunna identifieras. Inom t.ex. polisdistrikts bevakningsområde, vari ingår en stor del av skärgården, stals 243 båtar, varav 200 motorbåtar jämfört med 289 stulna båtar . Båtarna omregistreras och säljs i stort antal utomlands. Enligt polisen återfinns många i . Stölderna underlättas bl.a. på grund av att med det offentliga registret icke följer någon möjlig inspektion, vilket är fallet t.ex. i Kungliga Motorklubben (KMK). Innan certifikat utfärdas och klubbens vimpel får föras, måste försäkring tecknas. Från KMK har också uppgjorts att de flesta övernattningsbara båtar redan före det offentliga registrets införande var registrerade i olika klubbar och segelsällskap. Matriklar och register över ägare och båttyper har länge förelegat för dessa. I samband med den offentliga registreringen sker enbart en anmälan av båt- och motornummer samt båttyp. Handlingarna översänds därefter till den uppgivna ägaren per post. Med till synes lagliga handlingar i sin hand har den oärlige "båtägaren så underlättat stöld och försäljning av den registrerade båten. Båtlivet längs vårt vidsträckta kustområde är en ovärderlig tillgång för vårt land. Stora resurser och stort sparande ligger i våra båtar. Det hot som det offentliga båtregistret innebär måste undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av det offentliga båtregistret. () () () 1989/90 T633
mot · GD02T634 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T634 av och (båda m) Skärpta krav på tankfartyg Det svårt läckande tankfartyget utanför den . visar återigen vilka faror som oljetransporterna till sjöss utgör för våra kuster, hamnar och havsmiljöer. Marockos kuster och dess invånare var en hårsmån från en oljekatastrof. har debatten blivit konstruktiv och visar bl.a. på nya möjligheter att bygga säkrare oljetankfartyg. Ett sätt är att bygga fartygen med dubbla bottnar vilket skulle minska riskerna för stora läckage efter en grundstötning. Ett annat sätt är den s.k. vakuummetoden, en billig lösning som gör det möjligt att förbättra redan befintliga fartygs säkerhet. Enligt tidningsuppgifter är i vårt land mycket intresserat av vakuummetoden och f.n. obenäget att rekommendera skilda hamnavgifter i syfte att tvinga fram tankers med dubbla bottnar. I har man infört regler som innebär skyhöga hamnavgifter för vanliga enkelbottnade tankfartyg. Dubbelbotten ska alltså löna sig genom en skarp avgiftsdifferentiering gentemot enkelbottnade fartyg. Samma filosofi har kommit till uttryck i ett lagförslag i den amerikanska kongressen. Det har dock lagts åt sidan i väntan på en utredning som beräknas vara klar . Vi motionärer anser att bör avvakta den amerikanska utredningens resultat och därefter göra omedelbara överväganden om ev. svensk lagstiftning med skärpta krav på oljefartyg som anlöper svenska hamnar och använder svenska farleder. För att vi snabbt ska kunna tillgodogöra oss det amerikanska utredningsresultatet bör redan nu en särskild utredning tillsättas med uppdraget att lägga fram förslag till regeringen . bör bestå av fackkunniga experter på områden som gäller oljetanksjöfart. Med hänvisning till det anförda hemställs T634 att begär att regeringen tillsätter en expertutredning i syfte att överväga och föreslå åtgärder för säkrare sjötransporter med olja.
mot · GD02T636 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T636 av och (båda c) Tankfartygen som anlöper hamnar i har blivit större . farvatten är inte enkla att navigera i och risken för olyckor är mycket stor. har ingen diskussion förts om begränsning eller maximering av antalet ton som en tankbåt får lasta. borde få i uppdrag att överväga en maximering av oljelast. En olycka med ett tankfartyg skulle få oerhört stora konsekvenser för både djur och växtliv i och kring . Risken för oljekatastrofer är stor med enkelbottnade fartyg och där måste kraven skärpas både vad det gäller konstruktion och utrustning. Ett sätt att försäkra sig om att olyckor undviks är att kräva fartyg med inte bara dubbla bottnar utan med dubbeldäckade skrov . Detta system skulle effektivt minska risken för läckage vid kollisioner av olika slag. För att driva på utvecklingen i denna riktning borde hamnavgifterna differentieras så att enkelbottnade fartyg beläggs med betydligt högre avgift än fartyg med dubbeldäckade skrov. Vad som transporteras i de fartyg som seglar in i är ofta höljt i dunkel. bör därför verka internationellt för att införa anmälningsplikt då fartyg går in i eller lastar gods i hamn vid . Fartygen skulle då anmäla vilken last de har och i vilken mängd. Ett sådant system skulle göra det lättare att inleda saneringsinsatser vid en eventuell olycka. För att aktivt förbättra säkerheten i på detta område skulle ett system med trafikledning av fartygen i speciella trafikleder vara en framkomlig väg. Detta borde vara en uppgift för . Som exempel kan nämnas att all trafik i styrs i trafikleder och detta sköts från en station i . Alltså ett motsvarande system som när det gäller luftfartstrafiken i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om högre hamnavgifter för enkelbottnade fartyg, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om anmälningsplikt för fartyg som seglar in i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om agerande för bättre internationella regel- Mot. 1989/90 verk, T636 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett system med trafikledning i . () ()
mot · GD02T638 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T638 av och (båda mp) Oljetransporter i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo867 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att oljelaster som fraktas på fartyg märks, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att särskilda krav ställs på fartyg för oljetransporter i , och . () ()
mot · GD02T641 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T641 av m.fl. (fp) Rapportering om fartygs läge, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo880 hemställs 1. att beslutar att tankfartyg i och på skall beläggas med krav på dubbelskrov, 2. att som sin mening ger regeingen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk rapportering för fartyg i samt om ökade befogenheter för lotsarna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot höghastighetsbåtar i linjetrafik. () () () (fp) () () gotab 96026, 1990
mot · GD02T701 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:T701 av m.fl. (fp) m Flygledningen på 1989/90 preliminära beslut om att flytta flygledningen från till /är dåligt underbyggt och dålig regionalpolitik. har på fråga anfört att han inte kan gå in och styra och ställa, eftersom luftfartsverket har ansvaret för flygtrafikledningen i landet och hur den organiseras ingår i det ansvaret. Vi har en rad skäl mot flyttningen: Det kan inte vara i regionalpolitikens intresse att och de statliga verken arbetar i olika riktningar och att verken, som luftfartsverket, direkt motarbetar de mål för regionalpolitiken som har satt. Vi anser att en flyttning av flygledningscentral till /är motsatsen till det vi vanligtvis menar med regionalpolitik. Här flyttas till en region, som vi av regionalpolitiska skäl strävar att flytta verksamheter ifrån. Många kommuner i och har agerat för att få behålla flygledningen på . Det kan inte bedrivas utbildning av flygledare på efter det att trafikflygledningen har flyttat, även om terminalkontrollen skall vara kvar (terminalkontrollen vägleder trafiken upp till fyra efter start). Detta betyder att beslutet rör bra många flera människor än vad luftfartsverket anger. ställer skolans lärare upp som flygledare i kärva lägen. Detta har klarat många krissituationer eftersom det är stor brist på flygledare. Bristen på flygledare avhjälps knappast av en flyttning till , snarare tvärtom. Det bedrivs också utvecklingsarbete av bl.a. på . Försvinner som fullserviceflygledning så finns inte underlag för utveckling av metoder och teknik.Även detta betyder att kompetenta människor som är forskare, utvecklare, flyttar från regionen alternativt byter arbete. Vi menar, att effekterna för personalen inte är tagna på allvar i den utredning, som ligger till grund för luftfartsverkets beslut. Vi försvarar inte maskning och andra aktioner som förekommit på . Men luftfartsverkets beslut är svårt att förstå, eftersom de framförda argumenten inte håller. I detta läge borde man starta en verklig dialog med varandra och skjuta på ett definitivt beslut tills dess noggrannare utredning är genomförd med analyser bl.a. av tekniska, perso 1 1989/90. nella, operativa och ekonomiska faktorer. Den utredning som finns ger inte svaret på de frågor som ställs. Ledstjärna för en ny utredning kan ju vara den som gjordes och som legat till grund för 80-talets flygledning. Skall hela leva så räcker inte kampanjer. Det måste till praktiska bevis för att de vackra orden tas på allvar av alla nivåer i vårt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att luftfartsverket får i uppdrag att utarbeta en ny utredning angående trafikledningen på med beaktande av regionalpolitiska principer. () () 1989/90 T701
mot · GD02T702 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:1702 Kommunikationernas stora betydelse för samhällets utveckling är oomstridd. För med stor ytvidd och utspridd bebyggelse är flygets värde för att minimera avstånden ett välkänt faktum. Särskilt märkbart är det för kommunerna som genom den återupptagna linjetrafiken kunde notera ökade aktiviteter inom resp. kommuner. Regeringen beviljade även i anslag till investeringar åren 1988/89 i medvetande om behovet av snabbare förbindelser för inland. Avstånden mellan de västerbottniska samhällena är stora förutom att man har långa transportsträckor innan man når övriga delar av landet. Länets yta är sammantaget lika stor som , , , , , samt och yta. Ett angeläget önskemål blir därför att ytterligare utveckla flygtrafiken och därmed bygga ut flygplatser i inland. har kommun framfört krav om bidrag till åtgärder för civiltrafik på , senast så skedde var . har avslagit framställningen. Det finns i redan ett militärflygfält, som efter vissa åtgärder mycket väl skulle kunna användas för civilt bruk. Ett flertal tekniska utredningar har redovisats. Man skulle för en låg investering få tillgång till ett stort fält med låga driftkostnader. Även väderleksförhållanden är från flygsynpunkt fördelaktiga och i nivå med bl.a. . Ett inlandsflygfält som det i (se bilaga) - beläget från tätorten och nära från - skulle få stor betydelse för både turism och näringsliv. Flygfältet skulle kunna vara knutpunkt även för flygtrafiken från och , för vidare direktflyg till . En satsning på civilt flyg i skulle även kunna ge inlandet tillgång till en stor flygplats för matarflyg i små plan och för framtiden charterflyg. skulle flygfältet även positivt förstärka och /Hemavanområdena. Flygfältet i och driften av detsamma måste bli en statlig angelä 1* 1989190. genhet eftersom kommunerna visserligen till ytvidden är stora men ekono- Mot. 1989/90 miskt svaga och därmed skulle ha svårt att driva ett kommunalt flygfält med T702 långsiktig uthållighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en flygplats i för reguljär civil linjetrafik.
mot · GD02T703 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T703 av och (båda fp) Miljöansvarig på flygplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo743 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en miljöansvarig på större flygplatser.
mot · GD02T705 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T705 av m.fl. (s) Den regionala flygplatsen i har genom de flygförbindelser den kan erbjuda stor betydelse för näringsliv och samhälleliga aktiviteter i såväl som angränsande kommuner i inlandet i norra län. har genom sin banlängd och höga tekniska standard på landningssystem goda förutsättningar att utvecklas ytterligare och fungerar som regional flygplats i regionen. har i ett flertal olika sammanhang betonat detta. upprätthålls trafiken med tre flygningar per dag på linje Hultsfred-Arlanda-Hultsfred med plan med 15-18 passagerares kapacitet. Trafiken ombesörjs av som också är hemmahörande i . Driften av flygplatsen kräver kommunala bidrag. Denna ekonomiska belastning på kommun är orimligt stor. borde därför enligt mening på samma sätt som vissa andra trafikmässigt mindre flygplatser få del av statligt stöd, både för drift och investeringar. Vi delar denna uppfattning. Detta skulle ge bättre möjligheter att utvecklas och därmed skapa bättre förutsättningar för den fortsatta flygtrafiken till och från norra länsdelen. Fortsatt flygtrafik på är och kommer att bli ett verksamt bidrag till bättre förutsättningar för främst näringslivet i en region som annars har långt ifrån de bästa kommunkationsförhållandena i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av stöd till . () ()
mot · GD02T706 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T706 av och (båda s) Flygplatserna Vid regeringens sammanträde bemyndigades chefen för tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda och föreslå nya former för huvudmannaskap för flygplatserna ingående i inrikesflygets primärnät. Vi föreslår att kommittédirektiven utvidgas till att också innefatta en belysning av för- och nackdelar med flygplatsstiftelser och bolag, där näringslivet blir huvudansvarigt för driften och där staten träder in med underskottstäckning i ett treårigt avtrappningsavtal. Statens andel skall högst bli vilket skall gälla år 1. Avtrappning skall sedan ske enligt följande exempel där driftkostnaderna antas vara : År 1 Näringslivet År 2 Näringslivet År 3 Näringslivet År 4 Näringslivet Vi föreslår också att kommittén följer och prövar dessa idéer i det nu pågående projektet i , som ligger utanför primärnätet. Detta projekt innefattar turist- och besöksnäringsutveckling kopplat till en bättre infrastruktur. En väl fungerande kortbaneflygplats är under utveckling. Samordning skall ske med Svegflyget vad gäller den reguljära trafiken och med ny charterverksamhet för turism- och konferensutveckling. Detta tillvägagångssätt kan vara en möjlighet att få brukarna att ta ett större ansvar vad avser drift av flygplatser och därmed ge möjlighet till utveckling av infrastrukturen i många regioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en komplettering av kommittédirektiven Förmer för organisation och huvudmannaskapet för flygplatser i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02T708 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:T708 av () Flyget i En förbättrad infrastruktur i en region är helt avgörande för den regionens utveckling. Bra vägar, bra telekommunikationer och bra flygförbindelser, är samtliga viktiga för i synnerhet de norrländska kommunernas och företagens utveckling. En upprustning av väg 88 för att tillsammans med väg 45 bilda en obruten och genomgående är en välkommen åtgärd, men även flygmöjligheterna måste förbättras. Vad gäller älvdals möjligheter att utvecklas är flygtrafik en nödvändighet. Detta gäller inte minst för att nå en ökad turism, men även för övrigt resande är flygförbindelser nödvändiga. I finns redan ett flygfält för militärt bruk, från centralorten, som med relativt små kostnader även kunde användas för civilt bruk. passerar det reguljära flyget över under sina turer mellan och . Vad gäller är behovet av flygförbindelser minst lika stort. Avstånden mellan närmaste flygplats och den delen av norra är . För att näringsliv och turism skall kunna utvecklas offensivt behövs flygförbindelser, s.k. matarlinjer, till i första hand /Kallax. Ett eventuellt samarbete med finska myndigheter och kommuner är möjligt. bör ges i uppdrag att utreda och lämna förslag om hur flygförbindelser med och snarst kan genomföras och kostnaderna härför. Medel för dessa utredningar kan lämpligen tas ur det regionalpolitiska anslaget till . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att luftfartsverket får i uppdrag att utreda möjligheterna och villkoren för flygförbindelser med och .