mot · GD02U237 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U237 av m.fl. (fp) Satsningar på lägger i denna motion fram förslag till svenska insatser för att främja kontakter mellan och , främst i syfte att stödja den reformprocess som pågår där. I en annan kommittémotion från presenteras andra förslag beträffande och . Regeringen har föreslagit att sammanlagt skall satsas på samarbete mellan och . Vi lägger nu fram konkreta förslag beträffande användningen av de pengar som reserveras för östsamarbete. 1 en partimotion om säkerhet och integration i har vi från sida betonat att regeringen bör begära ytterligare anslag om denna miljard inte skulle visa sig räcka. I en motion om effektivare bistånd har vi betonat att samarbete med skall finansieras utanför 1 %-ramen för u-landsbistånd. Det förefaller naturligt att de konkreta förslagen på detta område behandlas i ett sammanhang i utrikesutskottet. Berörda fackutskott bör beredas tillfälle att yttra sig till utrikesutskottet över förslagen, som anslagsmässigt alla hänförs till den så kallade Östeuroparamen. De baltiska länderna har under större delen av sin moderna historia varit dominerade av andra makter. Efter blev , och självständiga stater och medlemmar av . blev de tre baltiska staterna under tvångsmässiga former införlivade med där de nu har ställning som delrepubliker. har med stor sympati följt förnyelseprocessen i och i synnerhet i de baltiska republikerna, , och . Den nya baltiska öppenheten mot omvärlden är viktig att stödja. finns det ingen annan väg för och resten av än den som präglas av ökat samarbete med grannländerna och en fredlig förnyelsepolitik i frihetlig riktning. Det är därför av vital betydelse att kontakterna mellan de baltiska republikerna och utvecklas. En bred kontaktyta mellan och främjar en fortsatt fredlig och demokratisk utveckling i . fentliga organ och institutioner, fackliga organisationer, partier, kyrkor, Mot. olika kulturella sammanslutningar m.m. bör i den utsträckning det är möjligt U237 söka kontakter. Ökade kontakter med och kunskaper om ger oss nya möjligheter att bevara den del av vårt eget kulturarv som finns i de baltiska länderna. Vi kan bl.a. bidra till att kulturella värden inte går förlorade i , värden vilka våra svenska förfäder varit med om att bygga upp. Genom vår geografiska närhet till , vår neutralitet och tack vare de många exilbalterna i har vi från svensk sida unika möjligheter att stödja och medverka i förändringsarbetet. har en hel rad kontakter mellan och initierats. Svenska företag har tecknat avtal i . Verksamheten har dock begränsats av bristen på utländsk valuta från balternas sida. Organisationer och enskilda har knutit nya band. Kommunikationerna inom olika områden har förbättrats, såsom flygförbindelser och förbättrade telekommunikationer. Erfarenhetsutbyte mellan olika sammanslutningar har inletts, flera svenska kommuner och församlingar har vänorter i och olika yrkesgrupper knyter kontakter med kollegor på andra sidan . Det är viktigt att dessa kontakter ges möjlighet till fortsatt utveckling. En betydande del av kontakterna mellan och kan utvecklas utan att statsmakterna behöver ge ett konkret stöd men på flera områden är ett visst stöd nödvändigt eller underlättande. Det är också angeläget att vi från svensk sida stöder det ekonomiska förändringsarbete som inletts i . Den socialistiska planekonomin i skall ersättas med en marknadsekonomi. Detta är en komplicerad process, som vi kan bidra till att underlätta. I denna motion ger vi ett antal förslag till konkreta åtgärder som inom olika områden skulle kunna medverka och underlätta förnyelseprocessen och utöka våra kontakter med . En betydande plattform för ökat samarbete mellan och bör kunna bygga på ett samarbete inom . Ett erbjudande om t.ex. gäststatus skulle understryka det nordiska intresset av kontakter med de tre länderna och markera vår positiva hållning till den utveckling som snabbt fortskrider där. Vi anser att den fortsatta händelseutvecklingen i gör det angeläget att frågan blir föremål för prövning av . Ett riksdagsuttalande till förmån för att de baltiska länderna skall inbjudas till möten bör göras i syfte att tjäna som vägledning när frågan kommer upp i . har även sovjetledaren uttalat sitt stöd för förslaget. Det bör påpekas att andra sovjetiska delrepubliker är medlemmar i internationella organisationer. Ett par delrepubliker är med i FN. har , , och beviljats gäststatus i . Det bör därför ses som en naturlig utveckling att även de baltiska länderna Mot. ges liknande möjligheter inom det nordiska samarbetet. Ett närmande till U237 för de baltiska länderna skulle skapa officiella kontaktvägar, vilket skulle underlätta informations- och erfarenhetsutbyte länderna emellan. Det socialistiska förtrycket, planhushållningen och monopolet på information har i lett till ett ekonomiskt haveri. Det är därför viktigt att det svenska intresset för resulterar i olika stödinsatser för uppbyggnaden av en marknadsekonomi. Denna process kan påskyndas och förbättras om baltiska företagsledare, marknadsförare, jurister och lagstiftare ges goda möjligheter att sätta sig in i hur den svenska marknadsekonomin fungerar. Vi föreslår därför att representanter från dessa grupper i regelbundet inbjuds till konferenser, seminarier och speciella utbildningsinsatser. Som initiativtagare till dessa kontakter kan bl.a. följande organ tänkas: ombudsmän och justitieombudsmän, , , justitiekanslern och statens industriverk. I dagens läge är bristen på en konvertibel valuta det största hindret för ökad handel och fler saminvesteringar. Konvertibel valuta förutsätter en tillräcklig valutareserv. För att klara påfrestningarna i ett inlednings- och övergångsskede från en sluten, centralstyrd planekonomi till en marknadsekonomi kan det bli nödvändigt med ett reellt stöd. Därför bör svenska staten medverka till att de baltiska länderna får del av förmånliga lån. är en statligt finansierad stiftelse med uppgift att främja kultur- och erfarenhetsutbyte med andra länder. Institutet har vidare till uppgift att förmedla kunskap om svenskt samhälls- och kulturliv genom informationsverksamhet i utlandet. För att kunna ta tillvara de möjligheter som erbjuds till ökat kultur- och erfarenhetsutbyte mellan och föreslår vi ett speciellt anslag till för detta ändamål. Institutet bör dessutom medverka till stöd för tidskriftsprenumerationer och litteraturinköp till biblioteken i . För /91 föreslår vi därför att institutet tillförs 2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår, inom ramen för insatser i . bedriver ett förtjänstfullt arbete för att stärka kontakterna mellan och på kulturella och vetenskapliga områden. Institutet har mött en allt större efterfrågan på insatser från både baltisk och svensk sida. I årets budgetproposition föreslår regeringen bara en 4-procentig uppräkning av anslaget till . Detta är inte tillräckligt med hänsyn till institutets ökade arbetsbelastning. Därför föreslår vi att inför kommande budgetår får . utöver det regeringen föreslagit inom Östeuroparamen. Ett stort antal kulturbyggnader i och de andra baltiska länderna 6 är i ett akut behov av upprustning, för att undvika att dessa går förlorade för Mot. Flera av dessa, speciellt i , har en direkt anknytning till U237 För upprustning och renoveringsarbete krävs ett stort mått av kompetens och ekonomiskt bistånd. För detta ändamål är vi beredda att föreslå ekonomiska medel för att ytterligare dela med oss av den kompetens som bl.a. har. Den estniska kulturminnesföreningen är en naturlig samarbetspartner i detta projekt. För /91 föreslår vi ett speciellt anslag till för stöd och utveckling till kulturminnesvård i på 2 milj. kr. skall på arkivområdet verka för att bevara och levandegöra äldre tiders kultur och bl.a. genom forskarservice främja forskning i arkiven. Forskare från de baltiska staterna bör därför ges ett stöd vid informationssökandet i handlingar. I detta arkiv kan stora mängder information finnas som kan vara av stort intresse för balterna. Detta ger dem möjlighet att kartlägga och öka kunskapen om sin historia. För detta ändamål föreslår vi att det tillförs speciella resurser. föreslås därför under /91 få . utöver vad regeringen föreslagit inom den så kallade Östeuroparamen. Baltiska studenter bör kunna erbjudas utbildning i . Detta skulle kunna ske inom ämnesområden där den inhemska kompetensen är otillräcklig, såsom företagsekonomi, statskunskap och miljövårdsteknik. bör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för ett sådant praktiskt samarbete. Deras studier bör kunna finansieras med hjälp av speciella stipendier, som förmedlar. Under /91 föreslår vi att får ett anslag på 8 milj. kr. för att genom stipendier möjliggöra baltiska studenters studier i . Jordbruken i kollektiviserades under skräckvälde på 1940och 50-talen. De väl fungerande familjejordbruken slogs sönder och ersattes av storjordbruk i så kallade sovchozer och kolchozer. Dessa skall nu till viss del omorganiseras till familjejordbruk. Jordbruken i utgör den del av näringslivet som torde ha stora möjligheter att utvecklas . Därmed har jordbruket en central roll i det ekonomiska förnyelsearbetet. Svenskt lantbrukskunnande har blivit efterfrågat i . I har vi två generationers försprång i kunskaper inom jordbruksområdet i jämförelse med . Likaså har vår teknikutveckling hunnit betydligt längre. För att bistå med kompetens och erfarenheter om svenskt jordbruk har ett samarbetsprojekt mellan och inletts. Projektet har benämningen Family Farms For Estonia (FFFE) och leds av en arbetsgrupp som är utsedd av () i . I denna arbetsgrupp finns representanter från SLU, , LRF och KSLA. Samarbetsorganisationerna i är i Tartu, Agroindustriella Kommittén i () 7 Den svenska arbetsgruppen har för avsikt att inleda liknande projekt i de två andra baltiska länderna, men avser att först inhämta erfarenheter från det startade projektet i . Projektet har för avsikt att medverka vid återinförandet av familjejordbruket i . Kollektiviseringen av jordbruket i har medfört att en stor del av infrastrukturen på landsbygden har gått förlorad. Infrastruktur förutsätter en levande landsbygd, vilket familjejordbruk aktivt bidrar till. Familjejordbruket kan dessutom medverka till ökad miljöhänsyn, vilket inte de stora jordbruken förmått. För att projektet skall kunna utvecklas enligt planerna krävs ett visst stöd från . Projektet är planerat att sträcka sig . Totalkostnaden beräknas till 3,6 milj. kr., varav 2,2 milj. kr. belastar /91. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknas kostnaderna uppgå till . Vi föreslår att dessa medel tillförs det ovan beskrivna projektet inom Östeuroparamen. Utvecklingen i har mött stort intresse på olika håll i det svenska samhället. Olika organisationer har visat intresse av att ge ett konkret stöd till utvecklingen. Ett mycket framgångsrikt exempel på en sådan stödinsats gjordes av . De samlade ihop ett antal jordbruksmaskiner och gav dessa till nybildade familjejordbruk i . För att även kunna genomföra sådana insatser är det viktigt att problemet med transporterna mellan och kan lösas. De organisationer i som tar liknande initiativ bör kunna erbjudas ett visst stöd med transporten över . Feriearbete i för ungdomar från Ett sätt att göra det möjligt för baltiska ungdomar att besöka är ge dem möjlighet till feriearbete här. En sådan möjlighet skall i första hand syfta till att ge de baltiska ungdomarna nya erfarenheter och medverka till deras utveckling. En sådan möjlighet finns via det arbetstillstånd som ges inom ramen för internationellt praktikantutbyte . Det finns flera olika praktikantutbytesavtal som reglerar utbytet. Avtal finns mellan och , , , , , , och . Avtalen gäller utbyte av praktikanter som får arbete i linje med sin utbildning efter avslutade studier. Avtalen garanterar arbetstillstånd, utan hänsyn till rådande arbetsmarknadsläge, för en viss årlig kvot praktikanter. Praktikanten skall vara godkänd av den myndighet/organisation som i hemlandet svarar för utbytet. Generellt gäller för utbytesprogrammen att praktikanten skall vara och ha yrkesutbildning eller yrkeserfarenhet. Arbetsgivaren skall svara för lön enligt avtal inom branschen och ordna bostad åt praktikanten. Denna form av utbytesprogram bör även kunna utvecklas med de baltiska staterna. Vi föreslår därför att tar initiativ till att ett liknande avtal träffas med de baltiska staterna. 1989/90 U237 En annan möjlighet till feriearbete för baltiska ungdomar kan skapas inom Mot. ramen för det s.k. feriearbetstillståndet. Detta förutsätter att det finns ett U237 konkret arbetserbjudande som ger full försörjning och att bostad är ordnad. Antalet tillstånd begränsas av en kvot som bestäms . Tillstånden kan gälla såväl kvalificerade som okvalificerade arbeten. Den sökande skall vara , vara inskriven vid utländsk ^bildningsanstalt och inte ha avslutat studierna. Även denna form av feriearbete bör kunna erbjudas baltiska ungdomar. Vi föreslår därför att en viss andel av den bestämda kvoten för denna typ av feriearbete reserveras för ungdomar från . Rädda barnen från miljökatastrofer i Delar av miljön i hotas av en ekologisk katastrof. Barnen har länge lidit i det tysta, censuren har tidigare förnekat och hemlighållit all rapportering om de miljöförstörda områderna. Livsvillkoren för barnen inom vissa områden är katastrofala. bör därför ta initiativ till att barn från mest miljöförstörda områden får möjlighet att komma till . Detta skulle bokstavligen ge dessa barn ett andningshål. Barnen skulle därmed få möjlighet att bygga upp sitt immunförsvar och förbättra sin hälsa. öde berör alla folk som lever vid dess närhet. Den oerhörda miljöförstöring som pågått i är något som i hög grad berör oss som bor i . Baltikums kuster är så förorenade att det är möjligt att bada där. Avloppen går i princip helt orenade ut i . Det är därför betydligt mer ekonomiskt effektivt om vi bistår de baltiska reningsverken på olika sätt än att vi själva ökar vår reningsgrad. Inom miljöområdet måste vi därför verka för: - att erbjuds teknisk och vetenskaplig kompetens till väl definierade och lokalt förankrade miljöprojekt, - att får medverka i det organiserade internationella samarbetet i miljöfrågor kring , - att erbjuder utbildning inom miljöområdet i samråd med myndigheter och organisationer i . För detta ändamål föreslår vi att ges ett speciellt anslag för insatser i inom Östeuroparamen. För /91 föreslår vi att det anslås 3 milj. kr. för dessa insatser. Informationsfunktion för baltiska besökare i har antalet besök från hit till ökat lavinartat. Balterna visar ofta ett stort intresse för att lära känna vårt land och vill gärna skapa kontakter här. Deras intresse för hur vi organiserat vårt samhälle är stort. Deras hunger efter kunskap och kontakter är mycket påtaglig. isolering från har skapat stora uppdämda behov. bättre kunna tillmötesgå gästande balter här i bör det inrättas någon 9 form av informationsfunktion. Denna funktion skall ha till uppgift att lotsa Mot. balter till de institutioner och organisationer de önskar få kontakt med. denna funktion skall organiseras bör bli föremål för ytterligare analys. En tänkbar lösning vore kanske att de exilbaltiska organisationerna i samverkan med svenska folkrörelser organiserade verksamheten. Staten skulle ta på sig ett ansvar för de lokaler och den personal denna verksamhet behöver. Vi föreslår därför att regeringen återkommer till med ett förslag till hur denna informationsfunktion kan organiseras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i kontakter med de övriga medlemsländerna i bör verka för att de baltiska unionsrepublikerna , och inbjuds att delta i verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till , 3. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår 2 milj. kr. för kultur- och erfarenhetsutbyte med , 4. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår 8 milj. kr. för utbildningsinsatser för baltiska studenter, 5. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslår, 6. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår 2 milj. kr. för stöd till kulturminnesvård i , 7. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår . för stöd till baltiska forskare, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till återupprättande av familjejordbruket i , 9. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår 2,2 milj. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om transportstöd över , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om feriearbete i för ungdomar från , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att ge stöd till barnen i , 13. att inom ramen för Östeuropa-satsningen till för /91 anslår 3 milj. kr. för miljösamverkan med , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om en informationsfunktion för baltiska besökare i U237 . () () () ()