mot · GD02Jo55 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo55 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:141 Vissa ekonomiska styrmedel inom miljöpolitiken, m.m. Moderata samlingspartiet har länge krävt att ekonomiska styrmedel skall användas för att bemästra miljöproblemen. Enligt vår mening bör miljöavgifterna - eller bättre uttryckt utsläppsavgifterna - uppfylla följande kriterier: * Avgiften bör stå i proportion till utsläppens skadeverkningar. * Avgiftssystemet bör utformas på ett sådant sätt att det får ordentligt styrande effekter. * Avgiftssystemet måste få en rättvis utformning. * Avgiftssystemet måste - i den mån det är möjligt - inkludera alla som i någon betydande omfattning förorenar miljön. * Avgiftsuttagen bör inte riktas selektivt mot vissa näringsgrenar. * Avgifterna bör användas till miljöförbättrande åtgärder, exempelvis utveckling av ny miljövänlig teknik, kalkningsinsatser etc. Regeringen föreslår utsläppsavgifter för kväveoxider vid energiproduktion. Av praktiska skäl har avgiftsuttaget begränsats till stora förbränningsanläggningar vars tillförda effekt uppgår till minst 10 MW. I anläggningar som saknar kontinuerlig mätning av kväveoxidutsläppen görs en schablonmässig uppskattning av utsläppen. I anläggningar med godkänd mätutrustning baseras avgiftsuttaget på faktiska utsläppsvärden. De medel som flyter in kommer sedan att återföras till de avgiftsskyldiga, genom en fördelning som baseras på varje anläggnings energiproduktion. De årliga utsläppen av kväveoxider uppgår till ca . Förbränning av kol, olja, torv och andra bränslen leder till att en rad föroreningar bildas. Dessa kan påverka såväl hälsa som miljö. De sura föroreningar som bildas vid förbränning kan försura sjöar, mark, skog och grundvatten. kan påtagliga försurningsskador påvisas. De långsiktiga konsekvenserna är däremot svåra att överblicka. Ökad urlakning av metaller är bara ett exempel på försurningens konsekvenser. Något som inte tillräckligt har framkommit i debatten är kväveoxidernas bidrag till växthuseffekten. Kväveoxiderna kan bl.a. bidra till bildning av När katalytisk rening används för att minska kväveoxid- Mot. utsläppen ökar i stället utsläppen av växthusgasen dikväveoxid (lustgas). Detta gäller även då den moderna SCR-tekniken används. Kunskapen om dessa komplicerade skeenden måste öka. Det är viktigt att dessa nytillkommande problem hamnar i blickfånget. Även kväveoxidernas bidrag till växthuseffekten måste enligt vår mening klarläggas ytterligare. Vägtrafiken svarar för ca två tredjedelar av de totala kväveoxidutsläppen. Resterande kväveoxidutsläpp härrör huvudsakligen från förbränning för energiändamål. Eftersom regeringens förslag endast riktas mot stora förbränningsanläggningar berör förslaget av de svenska kväveoxidutsläppen. Det finns goda möjligheter att minska kväveoxidutsläppen från vägtrafiken. En god början har tagits genom beslutet om avgasrening, som kommer att kraftigt minska kväveutsläppen från personbilar. Med en fortsatt teknisk utveckling och successivt skärpta utsläppskrav bör vi kunna räkna med minskningar på mellan för kväveoxider och för kolväten. Motsvarande utveckling är att förutse i . EG:s beslut om strängare avgasbestämmelser kommer också att minska kvävenedfallet i de svenska närområdena. Regeringens aviserade kärnkraftsnedläggning innebär en övergång till fossileldade kraftverk. Kväveoxidutsläppen kommer att öka. Om kärnkraftsavvecklingen leder till att elvärme ersätts med småskalig förbränning kommer luftkvaliteten i tätorterna att avsevärt försämras i förhållande till nuläget. Om cirka hälften av kärnkraften ersätts med sådan förbränning kommer det att ge ungefär lika stora kväveoxidutsläpp som vägtrafiken beräknas ha . I ett modernt fossileldat kraftverk får kväveoxidutsläppen uppgå till högst kväveoxider per tillförd TWh energi. Om anläggningen endast producerar elkraft uppgår verkningsgraden till , vilket innebär att kväveoxidutsläppen fördubblas per tillförd TWh. 1988 tillförde kärnkraften elkraft. Om den svenska kärnkraften skulle ersättas medfossileldade kraftverk med bästa förbrännings- och reningsteknik skulle kväveoxidutsläppen öka med närmare . har ansökt om att bygga ett stort gaseldat kombikraftverk i . Det kommer att producera ungefär lika mycket elkraft som ett mindre kärnkraftverk. Kombikraftverket beräknas släppa ut koldioxid . Om denna anläggning byggs kommer de svenska koldioxidutsläppen att öka med flera procent! Kväveoxidutsläppen från gaskraftverket beräknas till 1 100 -. Även detta är ett betydande tillskott. vid påpekar i en rapport att all vägtrafik i hela och och måste förbjudas om kväveoxidutsläppen från gaskraftverket i skall kompenseras. Kärnkraftsnedläggningen kommer att få ytterst allvarliga miljökonsekvenser. Ansträngningarna för att få ned skadliga luftföroreningar riskerar därför att spolieras vid en nedläggning av de svenska kärnkraftverken. En av de mest effektiva luftvårdsåtgärderna är att behålla kärnkraften. Kväve, kg/ha år Regeringens förslag kommer endast att beröra en mindre del av de svenska kväveoxidutsläppen. Kväveoxidavgift kommer endast att tas ut från 150 200 förbränningsanläggningar. Dessa större förbränningsanläggningar har oftast bättre prestanda än mindre anläggningar. Förbränningstekniken är ofta mer förfinad och reningstekniken mer utvecklad. För att uppnå en kraftig minskning av kväveoxidutsläppen måste även mindre anläggningar inkluderas. Det finns, med den nu föreslagna metoden för avgiftsuttag, en uppenbar risk att nytillkommande anläggningar konstrueras på ett sådant sätt att de inte inkluderas i avgiftssystemet. Vi vill också peka på att anläggningar vars tillförda effekt uppgår till drygt 10 TW kan köras på lägre effekt för att därigenom undgå avgiftsuttag. På grund av tekniska och administrativa hinder är detta emellertid inte möjligt . kan man förvänta sig att kostnaderna för mätutrustningar kommer att sjunka. Så fort det med hänsyn till kostnaden för mätutrustningen är möjligt bör även mindre anläggningar omfattas av avgiftsuttaget. Det är därför angeläget att kontinuerligt följa upp och utvärdera avgiftssystemets effekter. En redovisning bör lämnas till . Då bör kunna ta ställning till avgiftssystemets fortsatta utformning. Det är värt att notera att större delen av kvävenedfallet över kommer från utländska källor. av kvävenedfallet härrör från inhemska källor. För att förbättra den svenska miljön fordras därför kraftfulla internationella åtgärder. På många håll i överskrids de kritiska belastningsgränserna, dvs nedfallet av kväveoxider överstiger den nivå som naturen tål. Enligt nya aktionsplan måste kvävenedfallet i mer än halveras för att nedfallet skall komma ned till de nivåer som naturen tål. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av antalet avgiftsskyldiga anläggningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll och utvärdering av miljöavgifter på utsläpp av kväveoxider. () () () () () ()