mot · GD02T224 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T224 av och (båda c) Ett väl fungerande transport- och kommunikationssystem är av den allra största betydelse för vårt lands och vår regions möjligheter att existera och utvecklas. Detta gäller inte minst i ett glesbygdsbetonat län som . Eftersom stora delar av vårt kommunikationssystem är både undermåligt och otillräckligt måste det ske kraftfulla satsningar både på vägar, järnvägar, flyg och telekommunikation. i har i samråd med olika myndigheter, kommuner, näringsliv och övriga parter utfört en utredning - Trafikvision . Denna utredning pekar tydligt på sambandet hög förvärvsfrekvens hos folket och goda kommunikationer. Effektiva godstransporter minskar näringslivets kapitalbindning. Persontransportsystemet är vitalt för många samhällsfunktioner, bl.a. för samverkande arbetsmarknader och för att minska bygders sårbarhet vid konjunktursvängningar. Vi kommer i denna motion att redovisa några viktiga kommunikationsobjekt. Härtill redovisas olika kommunikationsfrågor i partimotion om kommunikationer. Även i partimotion om landsbygdens utveckling redovisar vi åtgärder för att förbättra länsvägnätets grusvägar mm. För värmländskt vidkommande redovisas även i en flerpartimotion c-, m- och fp-förslag på åtgärder för att förbättra länets kommunikationer. har ett vidsträckt vägnät av riksvägar, länsvägar och grusvägar. Många av dessa vägar är av undermålig standard och behöver kraftiga förbättringar. Även nyinvesteringsbehovet är stort. Därför är de medel som regeringen föreslagit till vägnätet klart otillräckliga. har i sin partimotion om kommunikationer anslagit en betydligt större ram till vägar än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Vi hänvisar här till partimotion om kommunikationer, där enligt förmenande skulle tilldelas klart mera resurser för sitt vägnät. I särskilda motion om landsbygdens utveckling föreslås för nästa budgetår 1 000 milj. kr. för upprustning och beläggning av länsvägnätets grusvägar. Under en period anvisas 500 - 1 000 milj. kr. för detta ändamål. Dessa medel skall vara öronmärkta för grusvägnätet. Får gehör för detta förslag kommer det att utfalla ca 30 miljoner till det värmländska grusvägnätet. Detta belopp erfordras om de Mot. vältrafikerade grusvägar som finns i ska kunna rustas upp. Både T224 för enskilda som bor efter angivna vägar och inte minst för alla skogstransporter är det angeläget att grusvägarna förbättras. I övrigt hänvisar vi till den flerpartimotion - c, m, fp - där vi tar upp både Europavägar och riksvägar. Det erfordras stora satsningar på det värmländska vägnätet. Därför är de medel som i har fått sig tilldelade för den närmaste femårsperioden högst otillräckliga. De ca 80 miljoner som länet har tilldelats för byggande av vägar borde i stället minst ha varit 150 miljoner utöver de ca 30 miljoner som vi föreslagit för grusvägarna. På sträckan transporteras godstransporter från Masonite i för vidare befordran på banan . Banans underhåll är kraftigt eftersatt, vilket gör att både axeltryck och hastighet är nedsatt. Trots detta fraktas gods på den aktuella sträckan, . Företaget Masonite har med skärpa framhållit vikten av att banans framtid säkras och att en ombyggnad för höjning av axeltrycket från 16 till är nödvändig för att tillgodose kundernas krav på rationella effektiva och kostnadsbesparande transporter. , Västra regionen, har gjort en objektanlays av länsjärnvägen . Härvid har föreslagits en upprustning och rälsbyte. Åtgärden syftar till att undvika framtida axellastbegränsningar och att höja största tillåtna axellast till och max hastighet . Kostnaden för en sådan upprustning har beräknats till 20 milj. kr. Upprustningen föreslås därvid ske med början 1991. Medelsbehovet skulle då vara ca . Efter att denna objektanalys har utförts har tillställt i en skrivelse där man förordar att upprustningen av aktuell bandel påbörjas redan under innevarande år. Efter denna första upprustningsetapp skulle det vara möjligt att framföra vagnar med 18 tons axellast vid . (Nuvarande och ). Efter att ytterligare förbättringar i enlighet med utredning har utförts kan banan trafikeras med axellast på med en hastighet av . Eftersom företaget är den enda som trafikerar banan gör detta att företaget är mycket järnvägsinriktat och att planering, utlastning och transportapparaten är uppbyggd för i första hand järnvägstransporter. Genom en nedläggning av banan skulle företaget tvingas föra allt gods på bil från på en väg som är undermålig. Detta skulle vara till allvarlig skada för företagets konkurrenskraft bl.a. på grund av ökade kostnader för hela utlastnings- och transportledet. Masonite har ca 300 anställda och är som enda industri i av mycket stor betydelse för bygderna i sydvästra och norra . I samband med nedläggningen av bandelen har närlig- Mot. gande sågverk, Högboda industrier i och samt T224 såg i tvingats utlasta sitt gods i . De angivna företagen har under en övergångstid efter järnvägsnedläggelsen haft transportbidrag. Detta bidrag utgår nu ej längre, varför företagen uttalat intresse av att utlasta från , som skulle innebära ett klart kortare avstånd från sågverken. Detta tillskott skulle medföra ytterligare ca med möjligheter till utökning. Sammanfattningsvis så är det en nödvändighet att en upprustning kommer till stånd. Det är också både samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt en riktig investering. På grund av de alltför otillräckliga anslag som i förfogar över bör ytterligare 20 miljoner tillföras för att genomföra ovannämnda projekt. Vi anser att skall omfatta hela sträckan . Enligt senaste riksdagsbeslut anses sträcka sig mellan och . Det innebär att banan kortats av med sträckan MoraKristinehamn dvs den södra delen som har anknytning till hamn i () och som skulle kunna ha stor betydelse för transport av skogsprodukter om inte banan vore helt otrafikerad mellan och . SJ har med fraktrabatter fört över godstransporterna till väg på bandelen och hos regeringen ansökt om att få riva upp rälsen mellan och . Vi anser att mellan och skall rustas upp så att hela sträckan mellan och kan trafikeras. Det finns ju numera även privata företag som är intresserade av att trafikera banan. Dessa intressenter bör stödjas i sin strävan att starta sådan trafik. Enligt beslut av Tooling kommer järnvägen på ovan angiven sträcka att läggas ned 1990. Den aktuella sträckningen är en smalspårig, elektrifierad järnväg som är . NKLJ är unik såtillvida att den ägs av det privata näringslivet och sammanbinder i och stålverket i med SJs järnvägsnät i . transporteras ca på bandelen . Godset består främst av skrot till och färdigvaror från stålindustrierna i och . Att ersätta NKLJ med lastbilstrafik kräver ca 60 bilar från och ytterligare ca 20 från . Detta kommer att få till följd att landsvägen som är undermålig på långa avsnitt skulle få en ytterligare belastning. Även ur miljösynpunkt är en sådan överföring från järnväg till landsväg mycket negativ. Detta i när miljömedvetenheten är större . Det finns goda möjligheter att behålla den aktuella järnvägstrafiken. För att sänka driftskostnaderna - NKLJ sysselsätter 50 personer - måste man komma ifrån den orationella hanteringen med omlastningen i . Om man breddade spåret till normalspår så kommer man undan omlast- Mot. 1989/90 ningsbehovet och kunde därmed spara in ca 10 personer. konstaterar i sin utredning att en breddning till normalspår av banan under vissa förutsättningar kan ge en tillfredsställande samhällsekonomisk lönsamhet. Investeringskostnaden för en breddning beräknas till ca 120 milj. kr. Intressenterna - SJ, samt , och kommuner - har förklarat sig vara beredda att tillsammans bidra med ca 25 milj. kr. Till detta kommer också att vid ett ev statligt övertagande av banan är beredd att utan ersättning överlämna smalspårbanan, som värderas till ca 7 milj. kr. För ett bevarande av NKLJ-banan talar också de oönskade effekter av olika slag som en överflyttning av godset från järnväg till lastbil skulle innebära. Om NKLJ-banan läggs ned och allt gods flyttas över på lastbil beräknas trafikarbetet öka med 2,9 miljoner . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade väganslag till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustningsbehovet av järnvägen SvanskogÅmål, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustningsbehovet av NKLJ-banan. () ()