mot · GD02Ub758 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub758 av m.fl. (c) Högskolan I en partimotion tidigare under allmänna motionstiden har presenterat förslag rörande forskningen och den högre utbildningen som drivkraft för den regionala utvecklingen. I denna motion tar vi upp sådana frågor som rör högskolans grundutbildning. Våra synpunkter och förslag rörande forskningen kommer vi att presentera i anslutning till att regeringen framlägger sin forskningproposition . Inom den svenska högskolan, bland såväl lärare som studenter, har man sett fram mot med stora förväntningar. Då ska dels en forskningsproposition lämnas, dels riktlinjer för högskolans dimensionering läggas fast. När budgetpropositionen nu föreligger kan det konstateras att arbetet med att framlägga dimensioneringsförslag i stort sett kan betraktas som ogjort. Regeringen anser att ställningstagande till långsiktiga mål får anstå (sid 39). Inte heller anser regeringen att några ytterligare beredningsåtgärder erfordras. Enligt mening är den påfallande passiva attityd som regeringen nu intar till frågor som rör högskolans framtida dimensionering synnerligen oroande. Som bland annat utvisas av den (1989:17), som var avsedd att utgöra underlag för långsiktiga beslut, riskerar att få en sjunkande andel högskoleutbildade bland de yrkesverksamma . Redan nu är andelen högskoleutbildade förhållandevis låg i jämfört med många andra länder på jämförbar utvecklingsnivå. är utbildningsnivån en viktig förutsättning för att utveckla en stark och konkurrenskraftig ekonomi. Därför har UHÄ föreslagit att antalet nybörjarplatser på linjer ökas med 8 000 och på fristående kurser med 10 000 . har i en partimotion (1989/90:c4) hävdat att en kraftig utbyggnad av den högre utbildningen och forskningen måste komma till stånd i vårt land, om vi skall kunna hävda och helst också förstärka vår internationella konkurrenskraft. Mot bakgrund av den mycket oroande utveckling som UHÄ:s beredningsarbete pekar fram emot kan inte acceptera den slappa hantering av dessa frågor som präglar verksamheten i regeringen. Tiden är nu så långt gången att det inte är möjligt att redan under behandlingen av den presenterade budgetpropositionen reparera skadorna av regeringens underlåtenhetssynder. I den nu uppkomna situationen vill vi föreslå följande hantering för att upprätta den planeringsordning som vid sina beslut om formerna för högskolepolitiken 1988 förväntade sig: - lägger fast budget och dimensioneringstal /91 - UHÄ:s rapport om dimensioneringen sänds på en bred remiss till bl.a. högskolor, arbetsmarknadens parter och branchorganisationer. - I budgetpropositionen 1991 framläggs förslag till dimensionering med stöd av en mer allsidig beredning, bl.a. den ovan nämnda remissbehandlingen, för åren 1991/92 och 1992/93. - Den forskningsproposition som framläggs 1993 bör vidgas till en proposition om både forskning och högre utbildning där tre-årsramarna kompletteras med riktlinjer för den högre utbildningens utbyggnad vad gäller såväl omfattning som lokalisering under resten av 1990-talet. Detta arbete är av sådan vikt att det bör förankras parlamentariskt. bör besluta att hos regeringen begära att frågan om högskolans dimensionering och utveckling fram hanteras i den ordning som skisserats ovan. Den hanteringsordning vi här föreslagit innebär att vi vill ha en bredare belysning av dessa för vårt lands framtid mycket viktiga frågor. Det är angeläget att de planeringsmisstag som gjorts framförallt ifråga om utbildningen för vissa yrken inom den offentliga sektorn inte upprepas. Så sent som gjordes nedragningar i de utbildningar som skall förse barnomsorgen med utbildad personal. Detta torde vara en av de främsta orsakerna till att regeringen nu inte kan fullfölja sitt löfte om utbyggd barnomsorg till 1991. Utvecklingen på skolans område hotar att bli likartad den inom barnomsorgen om inte lärarutbildning byggs ut. Vi har lämnat konkreta förslag för att avhjälpa denna brist i en särskild kommittémotion (1989/90:cl44) om lärarrekryteringsfrågor. Även för bedrivande av en aktiv miljöpolitik kommer det att behövas betydligt fler utbildade vilket vi belyser längre fram i denna motion. Vid en fortsatt diskussion om högskolans dimensionering är det viktigt att beakta inte enbart den utbildning som vänder sig till ungdomsstuderande. De förändringar som fortlöpande sker inom allt fler yrkesområden kommer att ge högskolan en vidare roll inom fort- och vidareutbildning. Det handlar dels om sådan utbildning som behövs för att ta del av nya rön inom det yrkesområde där man verkar. Här kan det vara lämpligt att högskolan utnyttjas för uppdragsutbildning. Det kan också förutses en ökad efterfrågan på vad man skulle kunna kalla om-utbildning . Människor vill lämna ett yrke för att finna ett annat. Behoven av att komplettera sin grundläggande högskoleutbildning med studier inom andra dicipliner kommer sannolikt också att växa vilket måste hälsas med tillfredsställelse eftersom det ger ökade förutsättningar för ett tvärvetenskapligt tänkande. Enligt mening är det nödvändigt att lokalisera högskoleutbildning till ytterligare orter. Det blir särskilt aktuellt i ett läge där platsantalet i hög skolan byggs ut i enlighet med vad vi angivit ovan. Högskoleutbildningen i södra delen av bör bli en självständig höskoleenhet. delas i två fristående enheter. Därutöver bör högskoleenheter upprättas i och . Linjesystemet inom högskolan har kommit att ifrågasättas alltmer. Det gäller främst linjerna inom AES- och Kl-sektorerena samt vissa linjer inom Tsektorn som berörs av denna diskussion - dvs. inom det filosofiska fakultetsområdet. Karaktärisitiskt för dessa linjer är bl.a. att yrkesrollen för åtskilliga av dem är oklar. Enligt mening bör nu en snabb översyn av linjesystemet inom de ovan nämnda utbildningssektorerna företas. Översynen bör göras enligt följande riktlinjer: - De nuvarande linjerna bör få funktionen som rekommenderade studiegångar. - Linjer av studierådgivande karaktär skall ha ingen eller ringa inverkan på anslagssystemets utformning. Anslagen skall styras direkt till institutionerna. - Tillträdet skall vara så fritt som möjligt för de studerande som uppfyller antagningsvillkoren. Eventuella begränsningar i antagningen bör om möjligt hanteras lokalt. - Översynen bör också ta upp frågan om examen i ett system med friare studier. UHÄ:s rapport (1989:3) kan här ligga som grund. - Översynen bör också belysa om en vetenskaplig grundkurs skall inrymmas i kraven för att erhålla examen. bör nu hos regeringen begära att en översyn enligt dessa riktlinjer kommer till stånd. En ny ordning bör om möjlig vara genomförd senast till . Längre fram i denna motion kommer vi att ta upp de aktuella förslagen om medelsanvisning till LIF-anslaget för prövning. Det finns anledning att med särskilt stort intresse se på utvecklingen inom EG. Inom det s.k. bygger man upp möjligheter för studenter att med stor frihet välja studieort inom EG-området. Detta kommer givetvis att skapa kontaktmöjligheter och erfarenhetsutbyte av stort värde för den fortsatta utvecklingen. Det är viktigt att blir delaktigt i detta projekt. Regeringen bör med all kraft verka för att inte ställs utanför. Skulle ett svenskt fullvärdigt deltagande i inte visa sig vara möjligt måste vi genom bilaterala avtal tillförsäkra oss ett studentutbyte som någorlunda kan ersätta deltagandet i . Likaså bör eftersträva att bygga upp ett system med bilaterala avtal som underlättar studentutbyte med exempelvis , och länder i Tredje världen. Det nordiska utbytet är av särskilt stor betydelse för oss. s.k. Nordplus en viktig roll. Vi närmar oss nu en situation där det råder full frihet för nordiska studerande att bedriva studier vid vilken nordisk läroanstalt som helst. Det bör vara en parallell till den fria nordiska arbetsmarknaden. är dessvärre informationen om studier i andra nordiska länder ofta bristfällig. bör i och verka för en förbättrad information. Det är också angeläget att man i de nordiska organen fortlöpande följer utvecklingen och vidtar åtgärder för att undanröja de hinder som kan dyka upp. De mycket dramatiska förändringarna i måste också få återverkningar på utbildningsområdet. De kraftigt vidgade kontaktmöjligheterna med dessa grannländer som demokratiseringsprocessen erbjuder måste tas tillvara även på den högre utbildningens område. Bland de åtgärder som bör vidtas vill vi nämna följande: - och högskolor bör uppmuntras att sluta samarbetsavtal med universitet och högskolor i Öst- och . Här kan nämnas att redan nu har kontakter med universiteten i , och Karlsuniversitet i . - Åtgärder bör vidtas för att uppmuntra studenter att läsa de språk som används i Öst- och . Det gäller bl.a. ryska, estniska, lettiska, litauiska och polska som talas i länderna kring . Om möjligt bör en del av studietiden fullgöras på en plats där språket talas . Detta bör beaktas i den förstärkning av LIF-anslaget som vi kommer att föreslå längre fram. - Utbildningsprofiler som kombinerar språkstudier enligt ovan med ekonomi- och/eller samhällsstudier måste utvecklas. Även detta bör kunna tillgodoses inom ramen för ett förstärkt LIF-anslag. - De speciella ekonomi- och valutaförhållanden som gäller i de nu aktuella länderna gör att de ekonomiska villkoren vid utbyte och kontakter kommer att avvika från dem som är gängse vid exempelvis USA- och VästEuropakontakter. Det är viktigt att utveckla smidiga lösningar som övervinner dessa hinder. Det är angeläget att och känner ett övergripande ansvar för utvecklingen av det arbete vi ovan skisserat. Självfallet är det välkommet om lokala initiativ med samma syfte tas direkt ute vid universitet och högskolor. Denna inriktning av kontaktarbetet i Öst- och CentralEuropa ifråga om högre utbildning bör ge regeringen tillkänna. För att underlätta det internationaliseringsarbete vi här har föreslagit bör UHÄ tillföras ytterligare under anslaget D 4. Avgiftsbeläggning av ansökan till högskola I budgetpropositionen (s 39 f) föreslår regeringen att UHÄ skall få i uppdrag att pröva införande av en avgift på ansökan till högskolan. Syftet skulle vara att därigenom förhindra avhopp från erbjudna platser. avvisar bestämt detta förslag. Orsakerna till avhoppen bör noga analyseras. Inriktningen måste vara att vidta positiva åtgärder som uppmuntrar till studier. skulle verka avskräckande på många som är osäkra. Det skulle också kunna innebära att den sociala och geografiska snedrekryteringen förstärks ytterligare. Detta bör ges regeringen tillkänna. I en särskild kommittémotion (1989/90:cl63) har föreslagit ytterligare studiesociala reformer för att motverka social och geografisk snedrekrytering till högre studier. Vårt förslag innebär bland annat att en studielön motsvarande ett basbelopp införs. Studielönen skall därutöver kunna kompletteras med statsgaranterade lån. avvisar i en särskild kommittémotion (1989/90:c205) regeringens förslag om att avskaffa den rabatt studerande har vid resor med järnväg. Alla höskoleutbildningar har i princip hela riket som upptagningsområde. Erbjudande av särskilda studeranderabatter medverkar till att fylla denna princip med verkligt innehåll. Om rabatten avskaffas kan den geografiska snedrekryteringen till högre studier förvärras. Regeringen föreslår att ett råd för grundutbildningsfrågor inrättas. har vid upprepade tillfällen krävt att åtgärder måste vidtas för att förbättra pedagogiken inom högskolan. Från studerandehåll har det varit ett framträdande krav under en följd av år. Dessa krav har lett till att en utredninghögskoleutredningen - tillsatts för att föreslå åtgärder för att förbättra högskolepedagogiken. Utredningen skall också utreda frågan om en vetenskaplig grundkurs. Till skillnad från regeringen anser vi att bör få en fri ställning utanför UHÄ. Det är också vad högskoleutredningen föreslagit. De föreslagna medlen bör därför anvisas på ett nytt konto. krävde att skulle tillföras extra resurser. Vårt krav vann bifall vilket har givit till resultat satsningar på ett flertal mycket intressanta utbildningsprojekt som kommer utvecklingen i hela norra till del. Utbildning för tekniska yrken (D 5) Medelsanvisningen för den nya naturvetarlinjen skiljer sig på ett markant sätt från vad UHÄ har föreslagit. Denna linje kommer att vara en av den nuvarande högskolans viktigaste linjer. Vi anser därför det djupt olyckligt att den får inledas med en klar underbudgetering. Vi beräknar därför /91 ytterligare 2 milj.kr. för denna linje. Någon finasiering 1992/93 genom omfördelning från LIF-anslaget på 10 milj.kr. bör inte heller komma till stånd. har frågan om etablering av arkitektutbildning i diskuterats. i finns nu en framstående designutbildning. Betydande teknisk kompetens finns vid högskolan i . En lösning som enligt vår mening nu bör prövas är etablering av en arkitektutbildning i samverkan mellan högskolan och universitet genom en gemensam förlagd till . Regeringen bör i kommande budgetproposition framlägga förslag härom. Miljö- och hälsoskyddslinjen (120 p) erbjuds med 62 nybörjarplatser i . Det är klart otillräckligt. Efterfrågan på personal med denna utbildning är mycket stor från bl.a. kommuner och länsstyrelser. Ett framgångsrikt miljöarbete är starkt beroende av att tjänster inom miljövårdens myndighets- och tillsynsverksamhet kan tillsättas med kvalificerade sökande. Mot denna bakgrund vill vi nu förslå att utbildningen byggs ut med ytterligare 60 nybörjarplatser förlagda till annan del av landet. Vi har beräknat en kostnad /91 på 2 milj.kr. för denna utökning. Vid behandlingen av frågor om miljö- och hälsoskyddsutbildningen utgick (1988/89:UbU 19 s. 9) från att en skyndsam samlad översyn skulle komma till stånd om utbildningsbehovet på högskolenivå för miljövårdens personal. Det gäller såväl grundutbildning som fort- och vidareutbildning, samt utbildningarnas lokalisering. Det är enligt mening nu synnerligen angeläget att resultatet av en sådan översyn kan presenteras. Den bör utmynna i förslag till lämpliga studiegångar, dimensionering och lokalisering. Utbildning för adminstrativa, ekonomiska och sociala yrken (D6) Vi motsätter oss den neddragning av antalet nybörjarplatser på ekonomlinjen som regeringen föreslår. Anslaget bör tillföras ytterligare för att linjen skall kunna erbjudas i samma omfattning som . Vi motsätter oss att internationella ekonomlinjen finansieras genom omfördelning från LIF-anslaget. Utbildning för vårdyrken (D 7) Enligt mening bör en planering för en utbyggd läkarutbildning inrymmas i de krav på förnyad beredning av högskolans dimensionering som vi inledningsvis har krävt. ihärdiga kamp för att återuppta tandläkarutbildningen i synes nu krönas med framgång. Det finns ett starkt behov av utökad utbildning av apotekare och receptarier. Bland annat har Apoteksbolaget fäst uppmärksamheten på den bristsituation som hotar att uppstå. Vi föreslår därför att receptarielinjen och apotekarlinjen tillföres ytterligare 40 nybörjarplatser vardera. /91 beräknar vi ytterligare 640 000 respektive för denna utökning. Flera utbildningar för vårdområdet - bl.a. sjuksköterskeutbildningen och sjukgymnastutbildningen (rehabiliteringslinjen) är påfallande korta i vårt land. Medan den senare är hos oss behöver vi bara gå till våra grann länder för att finna betydligt längre utbildningstider - i , i och hela i och . Enligt mening är det nu angeläget att en översyn görs i syfte att åstadkomma snabba insatser för att bringa dessa utbildningars innehåll och längd i överensstämmelse med nivån i världen i övrigt och då i första hand våra nordiska grannländer. I fråga om rehabiliteringslinjen bör redan nu besluta om en förlängning till 120 poäng. I den strävan som finns hos sjukvårdshuvudmännen att utveckla vård i hemmet är det viktigt att tillgången på välutbildad personal kan säkerställas. bör redan nu fastställa denna förlängning av utbildningen med 20 poäng. Inom ramen för den ovan begärda översynen av vårdutbildningarna bör också frågan om förlängning av logopedlinjen beredas. En förlängning får dock inte gå ut över dimensioneringen. Sammanfattningsvis bör hos regeringen begära att en snabb översyn av vårdutbildningarnas längd nu kommer till stånd. Utbildning för undervisningsyrken (D 8) Bristen på utbildad personal för förskolans behov är mycket stor. Det är därför angeläget att en snar utvidgning av utbildningen kommer till stånd. Detta är särskilt viktigt om givna löften till småbarnsföräldrarna skall kunna infrias. Vi förslår därför att ytterligare 300 nybörjarplaser inrättas 1990/91. UHÄ bör bemyndigas att fördela dessa utbildningsplatser på de högskolor som har kapacitet att genomföra en utökad utbildning. Vid UHÄ:s fördelning bör även decentraliserad utbildning utanför högskoleorterna komma i fråga. Vi har beräknat kostnaden för denna utvidgning till . 1 en partimotion om utbildningsfrågor (1989/90x7) och i en kommittémotion (1989/90:cl44) om vissa lärarrekryteringsfrågor har vi ställt krav på en utökad lärarutbildning. Dessa insatser kan finansieras med de statsmedel som inbesparats under höstens lärarstrejk. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser (D 10LIF-anslaget) I budgetpropositionen framhåller statsrådet att högskolorna bör uppmuntra de studerande att följa egna utbildningsplaner i stället för linjer. Fristående kurser skall framhållas som ett positivt alternativ. Denna inställning följs emellertid inte upp i fråga om medelsanvisningen på detta anslag. Det är genom denna medelsanvisning som de tidigare uttalade målsättningarna kan fyllas med verkligt innehåll. Som vi tidigare framhållit motsätter vi oss att medel förs från LIF-anslaget till linjeanslag i ett antal fall som anges i propositionen. Vi anser i stället att anslaget behöver en kraftfull förstärkning. Enligt uppgifter från studerande förekommer det nämligen att studerande från fristående kurser erbjuds sämre förutsättningar än de som läser samma eller liknande kurs som linjestuderande. I de fall studerande från linje och fristående kurs deltar i samma undervisningsgrupp kan den låga medelstilldelningen få mycket egendomliga effekter. Det har förekommit att fristånde kursstude rande ej har fått delta i laborationer som erbjudits linjestuderande. Vi beräknar ytterligare till LIF-anslaget förutom att vi avvisar de nämnda omfördelningarna. Detta innebär att LIF-anslaget bör tillföras ytterligare . Högskolorna i , och CTH bör tillföras medel som ger dem en ökning jämförbar med andra högskolor. Utrustning och lokaler (I 2 och D 2) Behovet av utrustning och lokaler inom högskolan är mycket stort. I en särskild skrivelse har akademiska rektorskonferensen belyst det svåra läget. Enligt mening bör 50 milj.kr. ytterligare anvisas för lokaler och utrustning för grundutbildningens behov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om högskolans dimensionering och lokalisering dels för budgetåren 1991/92 och 1992/93, dels för perioden fram enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande högskolans roll inom fort- och vidareutbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande nya högskolor, 4. att hos regeringen begär en snabb översyn av linjesystemet enligt de riktlinjer som anges i motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande svensk medverkan i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande samverkan i rörande högre utbildning,1] [att som sin mening ger regeringen till känna de riktlinjer för utveckling av samarbetet med Ost- och i fråga om högre utbildning som anges i motionen,1] 5. att till D 4 Vissa särskilda utgifter inom högskolan anvisar ytterligare . att användas för internationaliseringsarbete inom högskolan, 6. att avvisar förslaget om avgiftsbeläggning av ansökan till högskolan. 7. att som sin mening ger regering till känna vad i motionen anförts rörande organisationen av ett råd för grundutbildningsfrågor, 8. att till ett nytt anslag betecknat Råd för grundutbildningsfrågor anvisar . att avräknas mot anslaget D 4, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande medelsberäkningen för naturvetarlinjen, 10. att avvisar förslaget om finansiering av naturvetarlinjen 1992/93 genom överförande av medel från LIF-anslaget, 11. att beslutar att inrätta ytterligare 60 nybörjarplatser på miljö- och hälsoskyddslinjen (120 p), 12. att hos regeringen begär en samlad översyn av utbildningbehovet på högskolenivå för miljövårdens personal enligt de riktlinjer som anges i motionen, 13. att till D 5 Utbildning för tekniska yrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 14. att avvisar förslaget om reducering av antalet nybörjarplatser på ekonomlinjen, 15. att avvisar förslaget om finansiering av internationella ekonomlinjen genom överförande av medel från LIF-anslaget, 16. att beslutar att till D 6 Utbildning för adminstrativa, ekonomiska och sociala yrken anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 17. att beslutar att utöka antalet nybörjarplatser på receptarielinjen med 40 /91, 18. att beslutar att utöka antalet nybörjarplatser på apotekarlinjen med 40 /91, 19. att beslutar förlänga rehabiliteringslinjen till 120 poäng, 20. att hos regeringen begär en översyn av utbildningar inom vårdområdet i enlighet med vad som anges i motionen, 21. att beslutar att till D 7 Utbildning för vårdyrken anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 22. att beslutar att inrätta ytterligare 300 nybörjarplatser på förskollärarlinjen, 23. att till D 8 Utbildning för undervisningsyrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande de fristående kursernas roll i högskolans utbildningsutbud, 25. att avvisar regeringens förslag om omfördelningar under budgetåren 1990/91-1992/93 från LIF-anslaget till andra anslag, 26. att till D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande fördelning av LIF-medel till högskolor på ett sådant sätt att ingen högskola får sänkt anslag, 28. att till utrustning och lokaler för grundutbildningen anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. tunsson (c) () () 1 1989/90: U550