mot · GE02Fi10 · 1990-11-05 00:00:00 — Ord måste följas av handling.Moderata samlingspartiet menar att ,liksom , skall knyta kronan till ecun i deteuropeiska valutasamarbetet, EMS.Regeringen säger sig vilja driva en stramfinanspolitik, där nya resurser endast kan tas framgenom effektiviseringar och omläggningar inomden offentliga sektorn. Det gäller t.ex.omprövningar och rationaliseringar av den statligaadministrationen. Vad gäller kommunerna utrederregeringen om det finns förutsättningar för att frysaderas möjligheter att utdebitera mer än 30 procenti kommunalskatt. Vi välkomnar denna sent vunnainsikt om nödvändigheten av att hålla nerekommunalskatterna och bromsa den kommunalautgiftsexpansionen. vill regeringenemellertid även utreda om det i ökad omfattningkan användas avgifter för att finansiera kommunalverksamhet. Detta är enligt vår meningvälmotiverat, så länge avgiftsuttaget relateras tillutnyttjade tjänster och inte förvandlas till förtäcktaskatter.Moderata samlingspartiet anser att utredningarav detta slag inte löser de akuta problemen. I ställetborde en plan ha redovisats för hur den offentligasektorn skall rationaliseras och avregleras, vilkaverksamheter som skall slopas samt vilkamarknader som skall öppnas för konkurrens.Nära förknippad med den offentliga sektorn är iSverige frågan om sparandet. Detta sker netto ioffentlig regi. Hushållssparandet är negativt.Staten genererar finansiella sparandeöverskott,medan kommunerna dras med underskott. Ävensocialförsäkringssektorn redovisar överskott.Regeringen uttalar emellertid oro över attutbetalningarna kommer att öka mer än vad dagensuttaxeringsnivåer kan täcka och hänvisar till dendemografiska utvecklingen.Moderata samlingspartiet menar att Sverigeshöga skattetryck omöjliggör ett tillräckligt privatsparande samt att ATP-systemet inte kan garanteragjorda utfästelser utan en helt annan ochtillväxtskapande politik. Det är meningslöst attförsöka beräkna vilka höjningar avarbetsgivaravgifterna som behövs för att klarapensionsutbetalningarna , om integrundförutsättningen för ATP-systemetshållfasthet, den ekonomiska tillväxten, tas med iberäkningen. Utan att analysera drivkrafternabakom det enskilda sparandet avfärdar regeringenhela hushållssektorn som en otillräcklig resurs försvenskt vidkommande vad gäller uppbyggande avdet inhemska sparande som behövs för attmöjliggöra tillväxt i ekonomin. I själva verket harregeringen fört en aktiv politik i syfte att motverkaett ökat hushållssparande genom bl.a. införande avavkastningsskatt på pensionsförsäkringar,straffbeskattning av eget boende och högaskattesatser på riskvilligt sparande.Regeringen har inte förmått forma enekonomisk politik som kunnat föra mot enstabil tillväxt under såväl intern som extern balans.Tvärtom har den socialdemokratiska regeringensexperiment med den tredje vägen resulterat i en dyrnota där i ett läge med internationellexpansion står med växandebytesbalansunderskott, fallandeinvesteringsutveckling, stigande öppenarbetslöshet, stagnation, kraftig kostnadsinflationoch västvärldens högsta skattetryck. År harregeringen i ord talat om att den offentliga sektornskall effektiviseras, lönekostnadsutvecklingenstoppas, produktiviteten förbättras m.m., men avallt detta har blivit intet. Ord följs inte av handling.Mot denna bakgrund anser vi att böravvisa regeringens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken på medellång sikt.6. Det moderata alternativet 6.1 Ekonomisk tillväxt möjliggörsMålet för moderata samlingspartietsekonomiska politik är att ge frihet och välfärd åt deenskilda medborgarna. För att nå dessa mål måstedet finnas förutsättningar för en god ekonomisktillväxt, stabila priser samt en väl fungerandearbetsmarknad. Effektiv inflationsbekämpning ären förutsättning för att nå de ekonomisk-politiskamålen. Politiken skall underlättamarknadshushållningens funktionssätt ocheliminera de i svensk ekonomi inbyggda hindren förfortsatt tillväxt. Den långsiktiga strukturpolitikenges en central plats där omvandling och dynamikprioriteras. Offentliga monopol bryts,skattetrycket sänks, marknader och offentligasystem avregleras, statliga företag säljs, utbildningoch forskning ges bättre förutsättningar att bidra tillvälfärdsutvecklingen, infrastrukturen förbättras,enskilt ägande och sparande stärks och näringslivetges klara, entydiga och långsiktigt hållbara reglerför sin verksamhet.6.2 Inflationen bekämpasEn effektiv inflationsbekämpning är enförutsättning för ekonomisk tillväxt. Den högainflationen i har bromsat utvecklingen samtskapat förväntningar om fortsatt prisstegring. Eninflation som överstiger den sområder i omvärlden tvingar fram devalveringar. Attunder sådana förhållanden bedriva en politik medfast växelkurs blir mycket besvärligt. Riksbankentvingas föra en stram penningpolitik med högaräntor.Genom en kombination av åtgärder måsteprisökningstakten hävas ochinflationsförväntningarna brytas. För det förstaskall skattetrycket sänkas. Löneavtalen kan dåslutas på en låg nominell nivå men med ett realtinnehåll. Sänkningar av de indirekta skatternamedverkar till att dämpakonsumentprisutvecklingen, vilket också skaparförutsättningar för lägre löneavtal. Därmedminskar också inflationsförväntningarna.För det andra innebär det minskadebidragsberoende som följer av ett sänkt skattetryckatt löneavtalen inte heller behöver innehållakompensation för s.k. marginaleffekter som härrörfrån avtrappningsmekanismer inombidragssystemen.För det tredje bidrar en positiv näringspolitiktillsammans med en anpassad skattelagstiftning tillatt investeringsaktiviteten ökar. Detta kombineratmed en aktiv utbudspolitik på arbetsmarknadensområde resulterar i minskad risk för trånga sektoreri produktionen.För det fjärde kommer avreglerade marknaderatt innebära bättre konkurrens och lägre priser. Ettmedlemskap i förstärker effekten, eftersomföretagen får tillgång till större marknader ochdärigenom kan dra nytta av stordriftsfördelar inomproduktion och distribution.För det femte kommer en klar och fastvalutapolitik kombinerad med enförtroendeingivande antiinflationspolitik attresultera i att de finansiella marknaderna successivtinser att devalveringsrisken är obefintlig. Sänktamarknadsräntor blir en följd av detta, vilketpositivt påverkar utvecklingen avkonsumentpriserna.6.3 Produktiviteten skall förbättrasSvensk ekonomi behöver avregleras. Vissabranscher är underställda bestämmelser ochsärskilda föreskrifter som inte längre fyller sittsyfte. Dessa måste upphävas eller omarbetas för attresurserna skall kunna användas på ett optimaltsätt. Av samma skäl måste såväl privata somoffentliga monopol brytas. Företagen skall gesmöjlighet och stimuleras att investera i nyaanläggningar och bättre teknik för att kunnaförbättra utbytet av de mänskliga insatserna i alladelar av verksamheten. Skatten på arbetandekapital i företag avskaffas.Genom en väl utbyggd infrastruktur kommerproduktionen att smidigare kunna förläggas därbästa förutsättningar finns. Näringslivet gesmöjlighet att på kommersiella grunder medverkatill detta. Socialförsäkringssystemet reformeras såatt tryggheten bibehålls som hänsyn tagestill de mänskliga incitamentstrukturerna.6.4 Skattetrycket sänksFinansieringen av den skatteomläggning somsocialdemokrater och folkpartister kommit överensom leder till oförändrat eller t.o.m. höjtskattetryck.För att skapa förutsättningar för tillväxt måstedrivkraften att arbeta, spara samt starta egnaföretag stimuleras. Ett viktigt steg för att uppnådetta är att sänka det totala skattetrycket. Det är avstor vikt att enskilda medborgare och näringsidkaresjälva kan disponera en större del av sinainkomster. Detta skapar förutsättningar för tillväxtav bl.a. den privata tjänstesektorn, men innebäräven att medborgarna genom att handla påavreglerade och avmonopoliserade marknader styrresurser dit där förutsättningarna för bästaresursutnyttjande är störst som utbudetsvarar mot efterfrågans inriktning. Storasamhällsekonomiska vinster erhålls genom dennapolitik. Sänkta skatter är dessutom en förutsättningi en värld där ökad rörlighet kännetecknarproduktionsfaktorerna. Genom teknisk utvecklingflyttas realkapital snabbt mellan nationerna.Detsamma gäller finansiellt kapital som påavreglerade marknader obevekligt söker sig till deplatser där avkastningen på kort sikt är högst samtde långsiktiga förutsättningarna är bäst. Ävenarbetskraften kan flytta till de mest attraktivaregionerna.Detta innebär att ett land inte kan avsevärtavvika från andra länder i fråga om skattetryck. NärSverige allt mer europeiseras kommer det påmånga områden, t.ex. beträffandemervärdeskatten och den särskilda löneskatten,inte att vara möjligt att bibehålla skattenivåer somradikalt skiljer sig från det övriga . Dettagäller självfallet i lika hög gradkapitalbeskattningen och andra löneskatter.Huvudlinjen i den moderata skattepolitiken för1990-talet är strävan att successivt och säkert sänkadet totala skattetrycket ner mot de nivåer somgäller i motsvarande andra västeuropeiska länder.Riktlinjen skall vara att sänka skattetrycket med igenomsnitt en procentenhet under dennaperiod. Takten kan av naturliga skäl komma attvariera under olika skeden. Den samladeekonomiska utvecklingen och de politiskaförutsättningarna spelar här en viktig roll.6.5 Den offentliga sektorn reformerasDe offentliga utgiftsökningarna måste hållastillbaka och utgifterna på vissa områden minskas.Det är en förutsättning för att det skall vara möjligtatt sänka skattetrycket. Om kostnadsökningar ochinflation skall pressas ned förutsätter det en stramfinanspolitik.Socialförsäkringarna ochbostadssubventionerna har i detta sammanhang ennyckelroll.Inom sjukförsäkringssystemet bör en sänkningav ersättningsnivån, lika för alla, kombineras meden arbetsgivarperiod, dvs. med att arbetsgivarnaunder betalar sjuklön till deanställda. Endast då skapas morötter både för denenskilde att inte stanna hemma i onödan och förarbetsgivare att reducera korttidsfrånvaronsorsaker. Bara så kan dessutom den omfattandebyråkratin i försäkringssystemet angripas ocharbetsgivaravgifterna sänkas.Arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras,bl.a. genom att en större del av''försäkringspremien'' erläggs av de enskildalöntagarna. Dagens system bör därefter omvandlastill en allmän, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Den lagstadgade semestern bör vara femveckor. Det innebär att den utvidgning med tvådagar som beslutade om böråtergå sedan alla fått ut de dagar de redan har tjänatin.Bostadssubventionerna måste successivtminskas och en genomgripande avreglering avbyggsektorn ske.Den kommunala sektorns expansion måstebromsas. Det kommunala skattestopp som nugäller är långt ifrån tillräckligt. Kommunerna kan,vilket de nu också gör, kringgå ett s.k. skattestoppgenom att höja sin belåningsgrad. Ett kortvarigtskattestopp är verkningslöst då man härigenom intekommer åt själva kärnan. Problemet är i stället attstora kollektiva lösningar tenderar att bliolönsamma på samma vis som de skulle bli i privatregi. Konsumenternas intresse och önskemål skallstyra verksamheters utformning. Således måstepolitiken bereda plats för alternativ inombarnomsorg, sjukvård, skola m.m. Målet måstevara att skapa utrymme för sänktakommunalskatter. Det förutsätter att statensdetaljstyrning av kommunernas verksamhet i formav regleringar och styrande statsbidragsreglersamtidigt avskaffas.6.6 Det enskilda sparandet stimulerasVi vill stärka det enskilda ägandet och detenskilda sparandet. En dynamisk ekonomi kräverett spritt enskilt ägande och ett spritt enskiltsparande. Det ger trygghet åt individer ochfamiljer, och det ger styrka och utvecklingskraft åtsamhället.Vid en sänkning av det totala skattetrycketändras också förutsättningarna för privat sparande.Hushållens disponibla inkomster ökar härigenom,vilket tillsammans med fasta spelregler gör atthushållen vågar spara långsiktigt. Vissa selektivaåtgärder bör också vidtas för att stimuleralångsiktigt bundet sparande till egen bostad ochpension samt till riskvilligt sparande i aktier.Vi avvisar den tydligt socialistiska strävan hosdagens socialdemokrati att genom bl.a. AP-fonderna bygga ut det kollektiva ägandet ochgenom olika former av kollektivt sparandesuccessivt tränga undan det enskilda sparandet. Vikommer att avskaffa löntagarfonderna.Vi vill avskaffa förmögenhetsskatten påarbetande kapital i små och medelstora företag föratt ge dessa bättre utvecklingsmöjligheter. OmSverige skall kunna återindustrialiseras beror det ihög grad på hur dessa företag utvecklas.Vi vill uppmuntra vinstdelningssystem påföretagsnivå, sprida bostadsägandet genom attuppmuntra allmännyttan att sälja sina lägenhetertill de boende och sprida ägandet av ett stort antal statliga företag och andra tillgångar genom ettomfattande privatiseringsprogram.6.7 Näringslivet ges fasta reglerEn god och tillväxtbefrämjande ekonomiskpolitik förutsätter ett positivt näringsklimat. Friaentreprenörer bör få konkurrera på de marknadersom domineras av offentlig produktion.Politiken skall kännetecknas av stabilitet ochklarhet. En viss inriktning skall inte utan vidareöverges bara för att vinna kortsiktiga poänger. Deenskilda och näringsidkarna måste kunna känna sigtrygga vad gäller den långsiktiga inriktningen.Det får inte råda någon tvekan och osäkerhet påde områden som är av vikt för företagande ochviljan att ta risker. Således måste klarhet bringasom bl.a. energi- och Europa-politiken. Politikenskall också ge tydliga positiva signaler om attinfrastrukturen skall byggas ut.Det är också viktigt att främja produktivainvesteringar. Den aviserade höjningen avfastighetsskatten på lokalfastigheter avvisas. Densärskilda investeringsskatten avskaffas ochinvesteringsfonderna bör frisläppas.6.8 Energipolitiken grundas på rationellaövervägandenEnergipolitiken skall präglas av klarhet. Attavveckla kärnkraften , dvs innansäkerhetsmässiga skäl talar för det, innebär enmiljömässig påfrestning då alla alternativ medföratt koldioxidutsläppen ökar. Det innebär också attstor kapitalförstöring och uppslitandeskadeståndsprocesser bidrar till att förstöra detsvenska näringspolitiska klimatet de närmastedecennierna.Den största elförbrukaren inom svensk industriär pappers- och massaindustrin, som 1985 svaradeför av den totala elanvändningen inomindustrin. Därnäst kommer kemisk industri, järn-och stålverk samt verkstadsindustri, somsammantaget förbrukade lika mycket som pappers-och massaindustrin. Inom samtliga dessaindustrigrenar skulle en kärnkraftsavveckling medsammanhängande elprishöjningar leda tilllångtgående omstruktureringar. En växande del avderas investeringar skulle behöva lokaliseras tillandra länder.Den utformning som energipolitiken får under1990-talet kommer att få en avgörande betydelseför fortsatta utveckling somindustrination. God tillgång på relativt billigelenergi har varit en av den svenska industrinskomparativa fördelar under en stor del av . Genom att deklarera att kärnkraften skallbehållas och stimulera till samtmöjliggöra teknisk utveckling kommer lågaenergipriser att gälla även efter år 2010.6.9 ansöker om medlemskap i ochkronan knyts till ecunVarje form av devalveringspolitik avvisas.Eftersom finanspolitiken skall ges en icke-interventionistisk karaktär, kommerpenningpolitiken att få det kortsiktigastabiliseringspolitiska ansvaret. För att klara dettaskall Riksbank garanteras en starkare ochmot regeringen mer oberoende ställning. Det gällerför att påverka likviditet och ränta såatt inflation och arbetslöshet hålls nere.För att underlätta samt skänka förtroende åtdenna politik är det av stor vikt att binda kronan tillecu-måttet och följa den väg som senast beträtts avStorbritannien och . måste föreutgången av 1991 ansöka om medlemskap i deneuropeiska gemenskapen, EG. Konkretaförhandlingar bör kunna börja 1993 och ettgodkännande av förhandlingsresultatet kanerhållas i riksdagsvalet . På detta vis kan måletom fullt formellt medlemskap nås . Med hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som föreslås i motionen.