ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U205 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U205 av och (båda m) Ökning av det bundna u-landsbiståndet I Bilaga 5 till budgetpropositionen 1990 framhålls att fortsätter att avsätta stora belopp för det multilaterala utvecklingssamarbetet (sid. 13) och att beloppen nu uppgår till av biståndsanslaget. Över de medel som anslår till olika multilaterala biståndsorgan har vi emellertid ett mycket begränsat inflytande. Vidare utmärks multilaterala biståndsorgan i regel av höga administrativa kostnader. Nettot av detta slags bistånd blir därför sannolikt mindre än om biståndet i stället varit bundet. Som argument mot bundet bistånd brukar anföras att största möjliga affärsverksamhet bör eftersträvas i upphandlingen av biståndet, att länderna själva får köpa varor och tjänster för de pengar de erhåller, vilket sägs innebära större effektivitet för mottagarna. Det bör då påpekas att affärsmässighet ofta lyser med sin frånvaro vid användningen av obundet bistånd med dess begränsade möjligheter till kontroll. Genom obundet bistånd blir det i realiteten andra länders produkter vi skänker genom intjänade valutaintäkter. Ökat obundet bistånd medför sålunda en ökad belastning på den svenska valutareserven. Detta är desto allvarligare som underskottet i bytesbalansen väntas kraftigt öka och än mer 1991. Rimligare vore följaktligen att vi skänkte av våra egna produkter, av vad vi med egna insatser av arbete och kapital producerar. Att det mottagande landet i vissa fall därvid kan få betala ett högre pris för en svensk produkt än motsvarande utländsk produkt är föga hållbart. Det är inte mottagaren av en gåva som har att välja mellan gåvor från olika länder. Det är givaren som skänker av vad han med egen kraft producerat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att biståndsinsatser för i huvudsak skall utgöras av s.k. bundet bistånd. () ()
mot · GD02U206 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:U206 av m.fl. (c) Bekämpningen av HIV/aids genom u-landsbiståndet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So436 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till tredje världen. () () () 1 1989/90.
mot · GD02U208 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U208 av m.fl. (c) m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo749 hemställs 1. att beslutar att ratificera , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en internationell kustbevakningsstyrka, 3. att beslutar anslå 100 milj. kr. till Bidraget till internationella organisationer, Världsnaturfonden, att användas för reningsprojektet i Wisla, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kärnkraftverket i , 5. att beslutar anslå 100 milj. kr. till pilotanläggningar för luftrening i de baltiska republikerna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rådgivningshjälp på miljöområdet till och de baltiska republikerna. () () () () () ()
mot · GD02U209 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U209 av och (båda s) Hjälp åt barn svaga ekonomi har fått till följd en skenande inflation, som bl.a. inneburit snabbt stigande livsmedelspriser. Detta drabbar speciellt barnfamiljer som har en stor andel av familjens kostnader som livsmedelskonsumtion. Det kommer rapporter om undernäring bland polska småbarn och detta förvärrar en redan ansträngd hälsosituation för många barn som bor i de delar av som drabbats hårdast av luft- och vattenföroreningar. berättades vid jordbruksutskottets resa i om vissa tätorter och regioner, där barn icke borde få växa upp eftersom luftföroreningarna skadade deras lungfunktion och förorenat dricksvatten innebar en risk för magåkommor och allvarliga invärtes sjukdomar . rapporterar polska parlamentariker om att det finns många klena och sjuka barn speciellt i sydvästra . som geografiskt sett ligger nära har en välutvecklad barnhälsovård och barnsjukvård. Vi anser att inom ramen för befintliga biståndsanslag och gärna med hjälp av ideella hjälporganisationer bör starta en hjälpinsats för utsatta barn i . Hjälpen bör utöver medicinsk hjälp också kunna ske genom livsmedelshjälp samt stärkande kolonivistelse, eventuellt i . Den nya politiska situationen i med demokrati samt öppen diskussion i ekonomiska frågor, bör göra det möjligt att sätta in hjälpen där den bäst behövs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i samarbete med frivilliga hjälporganisationer och inom befintliga biståndsanslag skall ge snabb hjälp till utsatta barn.
mot · GD02U210 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U210 Ett samverkansprojekt med avseende pedagogisk forskning har ett pedagogiskt samarbetsprojekt med i första hand och i andra hand utvecklats. Projektet som har rubriken , Researchers and Teachers for Childrens development, har planerats mellan i och . Projektet som avses pågå gäller ett studium av hur kulturfaktorer och pedagogisk miljö påverkar elevernas personlighetsutveckling. Genom att ett stort antal skolor blir involverade kommer projektet också att fungera som ett praktiskt internationaliseringsprojekt. Projektet synes dessutom vara en icke oviktig del av en total skolreform i . Från sida har uttryckts önskemål om att även andra sovjetiska delrepubliker skall kunna ingå och även och har visat intresse för projektet. Finansieringen är säkrad på såväl den estniska som den sovjetiska sidan - däremot finns ännu inte motsvarande garantier från . Det torde inte råda någon tvekan om att projektet har stor betydelse för såväl den pedagogiska forskningen som lärarutbildning och internationalisering. Skolan skall enligt tidigare riksdagsbeslut genomsyras av ett internationellt synsätt. Vidare kan konstateras att detta är ett unikt tillfälle för vårt land att inte bara få delta i det aktuella projektet, utan även kunna medverka i angelägna skolreformer i och i andra öststater. Kostnaderna har beräknats till ca . Med hänsyn till den vikt som projektet bör tillmätas och att inga andra finansieringskällor stått till buds med kort varsel föreslår jag att anvisar det erforderliga beloppet för kommande budgetår och att regeringen därefter överväger en lämplig finansiering för de återstående fyra åren som projektet beräknas pågå. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till det i motionen angivna samverkansprojektet för /91 anslår , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om den fortsatta finansieringen av projektet.
mot · GD02U214 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U214 av m.fl. (vpk) Internationell omsättningsskatt på börshandeln skulder uppgick vid slut till . Summan kan synas hisnande, men den kan exempelvis jämföras med börsförlusterna de svarta dagarna , som beräknas till . I-ländernas ekonomier skulle mycket väl tåla att avskriva u-landsskulderna. eller senare måste det ske. Frågan är inte om de ska avskrivas utan hur. Den amerikanske företagaren föreslår en internationell omsättningsskatt på börshandeln, som uppgår till /dag. av dessa transaktioner är ren spekulation. En promille på omsättningen skulle ge . På max skulle u-landsskulderna betalas. , som inte är någon vänsterradikal utan bygger på sin egen erfarenhet som råvaruhandlare, menar att börsmarknaden har tillräckliga marginaler för att tåla en sådan skatt. Vpk anser att förslag är värt att ta fasta på och att regeringen (eller ) därför ska utreda det och komma med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tar initiativ - exempelvis i - till internationell omsättningsskatt på börshandeln. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02U217 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U217 (båda s) Utvecklingsländerna efterfrågar i ökad utsträckning tjänster och kunnande från . För att möta detta intresse anordnar Beredningen för internationellt tekniskt och ekonomiskt samarbete, BITS, kurser för yrkesverksamma från utvecklingsländer. Även andra svenska institutioner och SIDA ställer i viss utsträckning stipendier och anslag till förfogande för utbildning av företrädare från utvecklingsländerna. Dessa medel sammantaget motsvarar emellertid inte det stora intresse som visas från utvecklingsländerna. Enbart i Malmö-Lund-området finns ett stort antal kurser som behöver medel för finansiering av kursdeltagarnas uppehälle och utbildning. Bland aktuella ämnesområden kan nämnas livsmedelskunnande,avfallshantering, medicinskt/tekniskt kunnande, tandvård,arbetsmiljökunnande m.m. Att i ökad utsträckning mottaga och utbilda yrkesverksamma från utvecklingsländerna är ett sätt att öka de internationella kontakterna inom forskning och utbildning och skapa en ökad förståelse för utvecklingsländernas problem. Kursdeltagarna får genom sin utbildning i värdefulla kontakter med universitet, myndigheter och företag. Även om en viss ökning av anslagen skett så är utrymmet mycket begränsat för nya kursinitiativ. Om univerisitet, kommuner och företag skall kunna utveckla och genomföra internationella kurser är det därför nödvändigt med vidgade ekonomiska resurser. Ett ökat samarbete med FN och är också av stor betydelse. Det bör därför också övervägas om inte ett regionalt ansvar kan skapas för genomförandet av sådan utbildning det här är fråga om. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om BITS internationella kursverksamhet.
mot · GD02U218 · 1990-01-24 00:00:00 — av m.fl. (m) Internationellt miljösamarbete m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo773 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att introduktion av vatten- och rökgasrening samt övergång till energi- och resursbesparande teknik i måste prioriteras inom ramen för den nordiska investeringsbankens kreditprogram och det svenska miljöbiståndet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddet av de tropiska regnskogarna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att skall uppta förhandlingar i syfte att uppnå medlemskap i . () () () () () ()
mot · GD02U222 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U222 av och (båda mp) är medlem i och bidrar med skattemedel (mer än ) och krediter. Tillsammans med de övriga nordiska länderna delar vi på en direktörspost i . Med nedanstående exempel på projekt och lånegivningsverksamhet runt om i världen och följderna därav, ifrågasätter vi medlemsskap i . Det finns FN-organ, exempelvis , där hjälpen kommer de mest behövande till godo. Det finns fristående, nationella och internationella organisationer, som bedriver utvecklingsarbete i utan att slå sönder deras sociala, kulturella och ekologiska struktur. Men råder regeringen i vissa till storskaliga projekt initierade av multinationella företag och går därmed vinstsökarnas ärende, dvs de utländska bolagens såväl som de inhemska byråkraternas. Projekt skall enligt bankens riktlinjer vara folkligt förankrade. Tyvärr ser verkligheten annorlunda ut. Ett exempel är på . Här sa den lankesiske regeringen ja till följande projekt på inrådan av nämligen att huvudkanalen som är skall stängas , för att cementeras av japanska cementbolag. Kanalen före projektet flyter som en liten flod och försörjer växt- och djurliv. Bevattningen omöjliggörs genom cementeringen och befolkningens självförsörjning drabbas och ris måste importeras. Istället skall man plantera oljepalmer som exportgröda, cash crops. Banken har stött projekt i bl.a. och , men utan att konsultera lokalbefolkningen i de berörda områdena. Den har heller inte tagit hänsyn till miljön eller mänskliga rättigheter. Indianer i hotas av utplåning. Dammbyggnadsprojekt i förorsakar tvångsförflyttningar. När Narmadadammarna, 30 stora och 3 000 mindre dammar, är klara har ca en miljon människor tvingats flytta och skogs- och jordbruksmark lagts under vatten. Järnmalmsprogrammet i Carajas i är ett allvarligt, kanske värsta hotet mot regnskogarna. I projektet ingår - förutom vägar och hamn - plan 1989/90 U222 Ett annat exempel är ett kärnkraftverk på , som byggdes på en vulkan och därför inte kunde användas. Banken har lämnat enorma penningsummor till , detta land, som bedriver ett utrotningskrig av urbefolkningen i och på VästPapua. Accepterar riksdag att staten satsar över en halv miljard att användas till en utveckling i uländerna, som i bästa fall betyder status quo och i de flesta fall ännu sämre livsbetingelse för den fattiga befolkningen? Accepterar riksdag att staten indirekt bidrar till en negativ klimatförändring på grund av att medel finansierar en stor del av avverkningen av regnskogarna? Accepterar riksdag, att skattepengar används indirekt för att bedriva ett utrotningskrig mot urbefolkningar? Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till nya riktlinjer för , där stöd endast beviljas ekologiska och humana långsiktiga projekt, 2. att beslutar att utträda ur om inte nya riktlinjer antas. () () tager och gruvdrift på ett område lika stort som ! Detta upp av EG, eftersom de behöver billig järnmalm. Den avdelning som skötte låneförhandlingarna underströk att de inte skulle överväga att skjuta upp lånet, p.g.a. miljöskäl eller brott mot mänskliga rättigheter utan endast om järnmalmssändningarna avbryts.
mot · GD02U223 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U223 () Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Sorn bidrag till WFP har man i budgeten avsatt medel för matolja bundet till upphandling i . För innevarande budgetår uppgår beloppet till 62 milj. kr. En kvantitet motsvarande matolja har dessutom avsatts för katastrofändamål. Denna kvantitet har till och med /89 också varit bunden till upphandling i . I årets budgetproposition frångår regeringen den bundna upphandlingen av matolja. I stället använder man det vidare begreppet livsmedel. Det betyder att WFP har fria händer att gå ut på världsmarknaden och exempelvis köpa ett parti ris för det föreslagna bidraget, 67 milj. kr. Inom ramen för livsmedelsbistånd har levererat matolja till WFP eller motsvarande kontaktorganisation. SIDA har varit ansvarig för verksamheten. Samarbetet med SIDA har utvecklats från 1967 till 1989. Efter en framställning från SIDA och WFP om övergång till en ny typ av förpackning startade ifrågavarande bolag tillsammans med dessa organisationer ett projekt . Detta resulterade i att bolaget investerade ca 20 milj. kr. i en helt ny fyllningsanläggning för att tillmötesgå önskemålen från angivna organisationer. Anläggningen togs i bruk . Företaget måste uppfatta SIDA:s roll som en signal om fortsatta leveranser av matolja för biståndsändamål. Det är orimligt att staten senare intar en annan ståndpunkt. Det måste finnas någon långsiktighet i de förhandlingskontakter man har med företagen inom detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att två tredjedelar av det ordinarie bidraget till WFP skall vara bundet till upphandling av matolja i .
mot · GD02U224 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U224 av och (båda c) Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Inom ramen för WFP har varje budgetår avsatt medel för matolja bundet till upphandling i . Detta belopp är innevarande budgetår, 1989/90, 62 milj. kr. En kvantitet motsvarande matolja har dessutom avsatts för katastrofändamål. Sistnämnda kvantitet har t.o.m. /89 varit bundet till upphandling i . I statsverkspropositionen för /91 frångår man den bundna upphandlingen i och med följande skrivning: Två tredjedelar av det ordinarie bidraget till WFP är bundet till upphandling av livsmedel i med exportproduktion eller i . Utöver det ordinarie biståndet stödjer WFP genom att lämna annat multilateralt livsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP. Två tredjedelar är således liktydigt med 67 milj. kr. Det talas ej längre om upphandling av matolja utan om livsmedel. Upphandling i företas om man ej hittar valt livsmedel i med exportproduktion. Man föreslår, förutom livsmedelsbiståndet 67 milj. kr. och kvantiteten motsvarande matolja, att 25 milj. kr. lämnas som bidrag till WFP:s nyinrättade fond för utdragna katastrof- och flyktingsituationer. Sammanfattningsvis skriver man i statsverkspropositionen under internationellt livsmedelsbistånd: För de bidrag som ges inom ramen för FAC,IEFR och WFP:s nya fond för utdragna katastrofsituationer, bör WFP företrädesvis välja att göra uppköp av livsmedel i med exportproduktion. Om uppköp inte kan göras i , skall WFP göra uppköp av svenska livsmedel till världsmarknadspris. Efter framställning från SIDA och WFP om att övergå till en ny plastflaska av s.k. jerry-can typ startade den svenske leverantören av matolja, and , ett projekt tillsammans med nämnda organisationer. SIDA deltog i det praktiska arbetet och avrapporterade fortlöpande till WFP. Man erhöll även WFP:s godkännande för alla väsentliga beslut om emballagets utformning. Projektet resulterade i att det av företaget har investerats 20 milj. kr. i en helt ny fyllningsanläggning för matolja. Denna anläggning togs i drift så som . Ur total miljö- och försörjningssynpunkt är det angeläget att inte nas känsliga jordar sugs ut genom en intensiv produktion. Det är rimligt att svenska produkter utnyttjas så långt det är möjligt och vi förutsätter att det svenska stödet inom de i motionen angivna områdena även i fortsättningen skall till samma del som tidigare bestå av svensk matolja. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska stödet med matolja till WFP. () () 1989/90 U224
mot · GD02U225 · 1990-01-24 00:00:00 — FN:s center för transnationella bolag Inom ramen för FN:s verksamhet utföres i det tysta många stora insatser till stöd för världens internationalisering och till stöd för ökat internationellt förstående. En sådan verksamhet upprätthålles vid FN.s center för transnationella bolag, som är en organisation under FN:s sociala råd. Centret har ansvaret för utarbetandet av en kod för transnationella bolags uppträdande. Förhandlingarna för att skapa denna affärskod började och har därefter legat stilla under en lång följd av år, beroende på att vissa länder har motsatt sig utvecklingen av FN-koden för transnationella bolags uppträdande. En grupp av experter har bearbetat kodens text och har enligt framlagda rapporter lyckats uppnå en situation där framstående jurister numera hävdar att koden nu är redo för att antagas. Detta är blott ett exempel på viktig verksamhet som bedrivs vid FN:s center för transnationella bolag. Andra områden för verksamhet där är redovisning i transnationellt verksamma bolag. Centret har vidare ägnat uppmärksamhet åt och studerat utvecklingen av främmande investeringar i olika regioner av världen och har registrerat de rättsliga problem som kan uppkomma och som kan behöva finna en lösning. Centret har vidare varit verksamt för att biträda utvecklingsländer i rådgivning i komplicerade internationella juridiska problem som har rört exploatering av nationella råvaror - främst inom gruv- och oljesektorn. Liksom all annan verksamhet vid FN är centrets ekonomiska resurser mycket begränsade. Vissa länder lämnar dock ett direkt och aktivt stöd till centret. traditionellt högt hållna intresse för internationell utveckling och för de små nationernas förhållanden till stora nationer borde rimligen innebära att verksamheten vid FN:s center för transnationella bolag omfattas med mycket stort intresse. Verksamheten där är till direkt och praktisk nytta. Arbetet på koden för transnationella bolags etik har redan haft långtgående effekter, bland annat i form av samarbete med och den där utvecklade koden för transnationella bolag. Mycket rimliga belopp skulle få stor betydelse för möjligheten för centret 1 1989/90. att utveckla en framgångsrik verksamhet. Ett exempel från sida Mot. med direktstöd till detta center skulle kunna ge större ramar för verksamhe- U225 ten och därmed en utvecklad verksamhet till nytta för små länder och utvecklingsländer. Med ett ökat direkt stöd från och andra nationer skulle centret få möjlighet att på en fast basis starta nya projekt och engagera nya vetenskapsmän för ytterligare forskning och utveckling inom centrets verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /91 till anslaget anslår . till FN:s center för transnationella bolag, 2. att beslutar att sådant bidrag skall utgå under ytterligare fyra budgetår efter nästa budgetårs utgång.
mot · GD02U227 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U227 av m.fl. (s) Bistånd till bildades på initiativ av FN. Syftet var att ta till vara Mekong-ländernas och flodens gemensamma intressen. Länderna var , , och . deltar dock inte . Förhoppningen är att frågan om representation skall kunna lösas under den förhandlingsprocess som startats. Koncentrationen av stöd har , p.g.a. regionens politiska problem, legat på länderorienterade projekt. De nuvarande goda erfarenheterna av det regionala samarbetet och den politiska utvecklingen i möjliggör nu regionala insatser. Vårt nuvarande bistånd är inriktat på regionala miljöinsatser. Biståndet är jämförelsevis mycket litet och bör utökas. Utöver nyttan av ett utökat stöd från finns möjligheten att ett större svenskt intresse för detta FN-initiativ kan få en positiv effekt på samarbetet mellan länderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat bistånd till .
mot · GD02U228 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U228 av och (båda s) Ökat stöd till de av ockuperade områdena och Intifadan, det palestinska folkets ickevåldsuppror, har pågått . har terror mot palestinierna oavbrutet trappats upp. Förutom de rent militära dåden, misshandel, mord och psykisk terror, bedriver man ett smygande infernaliskt undergrävande av den infrastruktur och den näringsverksamhet som palestinierna verkar i: - Utegångsförbud proklameras under skördetid för att skada produktionen - Sjukhusstandarden försämras genom förbud för läkare att bo på - Skolor och universitet stängs. Förutom försämrad utbildning av barn och ungdom, minskar därmed möjligheterna till god lärarkompetens. Metoderna för att undergräva det dagliga livet för dem som bor på de ockuperade områdena är mycket sofistikerade. Vid den resa som det svensk-palestinska vänskapsförbundet anordnade framkom många förslag till hur som nation ytterligare skulle kunna öka sina hjälpinsatser för det palestinska folket. Här framkom bl.a. ett ökat handelsutbyte mellan och , utan inblandning av staten . Det borde vara möjligt för att öka importen av exempelvis citrusfrukter, nötter och vin från dessa områden. Ett sådant handelsutbyte har EG redan aktualiserat. Den organisation som på statlig sida kan understödja detta är IMPOD (Importkontoret för u-landsprodukter). har ett mycket gott anseende hos det palestinska folket främst för vår aktiva medlarroll i Mellan . Vi har dessutom via UNWRA, för palestinska flyktingar, och via enskilda organisationer givit ett betydande humanitärt bistånd till de ockuperade områdena. Det bör därför synas som naturligt och önskvärt att vi ökar våra ansträngningar till stöd också på det handelspolitiska området. Det skulle utgöra ett gott stöd för den svenska utrikespolitiska hållningen i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare handelspolitiska insatser för att främja en ökad import till från de av ockuperade områdena. () () 1989/90 U228