ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub533 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub533 av Hans Nyhage (m) Ekonomlinje vid högskolan i kännetecknas av många små och medelstora företag. I den finns ca 6000 sådana företag registrerade. Detta är därmed den företagstätaste regionen i landet. Dessvärre visar erfarenheten att nära hälften av de ca 150 företag, som nystartas , går i konkurs . Undersökningar visar, att den klart avgörande faktorn vid dessa konkurser är bristen på ekonomisk kunskap i företagen. Detta vittnar om att det råder svårigheter att rekrytera utbildad personal. Behovet av ekonomiutbildning är således mycket stort i regionen. Vid högskolan i är ekonomilinjen inrättad. Den skall fullt utbyggd omfatta ett basblock om 80 poäng och en fortsättningsdel om 60 poäng. Trots att föredragande statsråd redan i budgetpropositionen 1987/88 anförde, att en fullständig ekonomiutbildning borde finnas på alla utbildningsorter, saknas alltjämt fortsättningsdelen vid högskolan i . Intresset för ekonomiutbildningen är mycket stort. Till ekonomi-linjens basblock anmälde sig 1028 sökande /89. Av dessa hade 146 valt i första hand. Ca hälften av de sökande var kvinnor, vilket är nog så viktigt i en region, som till stora delar domineras av kvinnlig arbetskraft. Det är naturligtvis mycket angläget, att ekonomiutbildningen blir fullständigt utbyggd även vid . Behovet är som redan påvisats stort. Ur regionalpolitisk synpunkt är det av stort värde med denna typ av utbildning. Det stora antalet sökande från bygden vittnar om betydelsen av den geografiska bundenheten. Denna visar sig också påtagligt vid utträdet på arbetsmarknaden. En komplett ekonomiutbildning i skulle således med säkerhet komma näringslivet i området till godo. Många av företagen i är exportinriktade. De är därför i stort behov av kunskaper om marknaderna i omvärlden. I mycket hög grad gäller detta beträffande EG och dess inre marknad. har även i detta avseende en god beredskap. sker ett utbyte av lärare och studenter från andra länder, såsom och . Härigenom kan vinnas kunskaper och erfarenheter och skapas värdefulla kontakter. Av årets budgetproposition framgår, att högskolan i skall tillföras fördjupningsalternativ från /93. Ytterligare fördröjning planeras således. Detta kan inte vara rimligt. läggning - och då av praktiska skäl till /92 - måste kunna genomföras, varvid fördjupningsblocken redovisning och småföretagsekonomi skall vara införda. Högskolan har en organisation, som möjliggör att detta kan ske. som går utan fullständig ekonomutbildning vid högskolan i medför, att bygden åderlåtes på kvalificerad personal. Detta måste hejdas. Det är således angläget, att de ovan angivna fördjupningsblocken införes fr.o.m. /92. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomlinjen vid högskolan i . Hans Nyhage (m) 1989/90 Ub533
mot · GD02Ub534 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub534 av m.fl. (vpk) Arvode för studeranderepresentanter Bland annat i samband med de reformer av universiteten och andra institutioner för högre utbildning som genomfördes , har studenterna fått visst, formellt inflytande över sin utbildning. Inflytandet utövas genom studeranderepresentanter i beslutande organ typ institutionsstyrelser, linjenämnder, fakultetsnämnder och i universitetsstyrelser. Reformerna var i det avseendet ett steg i demokratisk riktning. Men det finns en rad faktorer som minskar studenternas möjligheter att i praktiken aktivt vara med och påverka besluten. En av dessa är själva förutsättningarna studenten lever under. De allra flesta av landets studenter finansierar sina studier med de statliga studielånen. Varje läsår prövas rätten att erhålla förnyade lån mot bakgrund av det uppnådda studieresultatet. Att ägna sig åt andra saker än att studera inför tentamen kan således vara dyrbart. Vidare är det så att många studenter på sin fritid tvingas till extra arbete för att klara sig, och kanske sin familj. Andra söker genom extraarbete minska lånebehovet för att något mildra den kommande skuldbördan. Det är således klart att den student som väljer att använda en del av sin tid för att representera studenterna i beslutande högskoleorgan, själv tvingas betala för detta. Att detta menligt inverkar på studeranderepresentanternas möjligheter att på ett rimligt sätt förbereda sig inför möten är ställt utom allt tvivel liksom att nämnda förhållanden försvårar rekryteringen av ledamöter. Detta är en faktor som begränsar den reella demokratin. De andra ledamöterna i en nämnd eller styrelse verkar på helt andra villkor, eftersom uppdraget är en del av deras arbete. För arbetet utgår lön och de kan förbereda sig på sin arbetstid. Orimligheten i dessa förhållanden blir än mer uppenbar om man jämför med till exempel kommunala nämnder och styrelser. För de demokratiskt valda representanterna utgår arvoden som avser att kompensera de ekonomiska förlusterna en person gör genom sitt arbete i nämnden eller styrelsen. Mot bakgrund av det anförda anser vi att rimlig ekonomisk kompensation bör utgå också till landets studeranderepresentanter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om ekonomisk kompensation för studeranderepresentanter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Ub534
mot · GD02Ub537 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub537 av och (båda fp) Psykoterapeututbildningen Det är brist på psykoterapeuter i landet. Vi föreslår ett sätt att bredda rekryteringsunderlaget genom att använda överbryggande kurser för sjuksköterskor och skötare inom psykiatrisk vård. Vårt förslag innebär att de skötare och sjuksköterskor, som har grundläggande psykiatrisk högskoleutbildning från den och erfarenhet av praktiskt psykiatriskt arbete, skall kunna bedömas behöriga efter viss komplettering för intagning till psykoterapeututbildningen. Kompletteringen skulle kunna erhållas via överbryggande individuella högskolelinjer. De högskoleutbildade som arbetar inom psykiatrisk omvårdnad har numera en betydande självständighet i sin yrkesutövning. Detta beror på att grundutbildningen har ökat i kvalitet och på att arbetet och behandlingsmetoderna inom psykiatrin har förändrats. Denna kvalitetsförbättring borde samhället kunna ta till vara på olika sätt. Ett sätt är att underlätta för dessa yrkesgrupper att utbilda sig vidare inom ett angränsande yrke. Vi tror att om det fanns en sådan möjlighet skulle dessutom intresset för den psykiatriska grundläggande högskoleutbildningen öka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om breddade kriterier för antagning till psykoterapeututbildning. () () gotab 99561, 1990
mot · GD02Ub538 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub538 av () Öststatsstudier När förändringarnas vindar blåser över aktualiseras frågor om vilka kunskaper svenskarna har om och hur de skall ökas. Området är till sin natur tvärvetenskapligt med intressenter inom språk, samhällskunskap och humaniora, statskunskap och ekonomi/handel. En institution för öststatsstudier finns i , men tillsättningen av professuren har tagit och är fortfarande inte färdig. Enstaka kurser ges bl.a. i av institutionerna för nationalekonomi och historia. Gemensamma nämnare är stora och växande informationskrav från allmänhet, forskare, media och näringsliv, intresse från studenter för utbildning och små resurser. behöver veta mera bl.a. om miljöproblemen i , kultur, religion, politiska och sociala processer vilket ökade resurser för forskning inom området skulle ge oss kunskaper om. Allt detta tillsammans gör att jag anser att ökat intresse från regeringens sida vore befogat. Men av det syns inget i budgeten vad gäller grundutbildningarna. Jag utgår ifrån att den kommande forskningspropositionen tar upp behoven vad gäller forskningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att genomföra en inventering av behoven av grundutbildning inom området öststatsstudier med anledning av den förändrade situationen i . 1 1989/90. Rättelse: S. 3 Står: Motionen utgår. Rättat: Texten insatt från U658
mot · GD02Ub539 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub539 Förläggning av en juristlinje till i Rättsväsendet i norra har under en följd av år haft mycket stora svårigheter att rekrytera jurister till lediga befattningar. Både åklagar- och domstolsväsendet samt polismyndigheten har ett dokumenterat behov av personal till sina vakanta tjänster. Enda möjligheten att avhjälpa denna brist är att utöka utbildningskapaciteten i norra . Entydiga erfarenheter utvisar att bristen på läkare, bibliotekarier, präster, civilingenjörer och andra kvalificerade befattningshavare i norra endast kan avhjälpas genom att utbilda arbetskraften i norra . Pä detta sätt ökar förutsättningarna påtagligt för att klara den långsiktiga personalförsörjningen till en rad yrkesområden. Som framgår av budgetpropositionen (/90:100 Bil. 10) är regeringen nu beredd att tillskjuta resurser (+600 000 kr.) för att möjliggöra för de studerande på den tvååriga grundläggande rättsutbildningen och lokala företags- och förvaltningsjuridiska påbyggnadslinjen att komplettera med vissa fristående kurser i juridik och därmed kunna erhålla en jur.kand.-examen. Denna insats är utan tvekan nödvändig. Man måste emellertid ifrågasätta om denna åtgärd är tillfyllest för att långsiktigt klara personalförsörjningen av jurister till norra . Enligt mångas uppfattning borde detta regeringsinitiativ ha åtföljts av ett förslag till UHÄ att framlägga förslag om att till i förlägga en fullständig juristutbildning. I detta uppdrag bör även ingå en analys av hur den rättsvetenskapliga institutionen vid kunde förstärkas med forskningsresurser, så att lärarrekryteringen underlättas. Man kan i detta sammanhang erinra om att när samma situation förelåg i bestämde finska att förlägga juristutbildning till den nya högskolan i . Denna fråga bör utredas så att förslag kan föreläggas i början av nästa planeringsperiod, dvs. i budgetpropositionen för /94. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en juristlinje om 180 p till i .
mot · GD02Ub542 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub542 av andre vice talman m.fl. (fp) Studier och idrott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr504 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevplatser för handikappidrott, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter att kombinera studier med idrott. () ()
mot · GD02Ub543 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub543 av m.fl. (m) Professurer i utrikes- och säkerhetspolitik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U405 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att två professurer bör inrättas inom det utrikes- och säkerhetspolitiska ämnesområdet vid universiteten i och . () () () ()
mot · GD02Ub544 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub544 av m.fl. (s) Arbetsmiljökunskap i tekniska utbildningar Ett av de effektivaste medlen att både åstadkomma en bättre arbetsmiljö är att föra in kunskaper om detta genom forskning och i utbildning. Beträffande utbildningen bör detta ske på alla nivåer, men en nyckelgrupp är ingenjörerna. Dessa planerar arbetsmiljöerna, ansvarar för produktionen och dess organisation och skall se till att förändringar vidtas för att rätta till brister i arbetsmiljön. I dagens civilingenjörsutbildning är det inte många studenter som genomgått kurser i arbetsmiljökunskap, då detta inte är ett obligatoriskt inslag i utbildningen. De finns som tillvalskurser, men det räcker uppenbarligen inte. I ingenjörsutbildningen på mellannivå finns det tecken som tyder på att inte heller här kommer arbetsmiljön att få någon framträdande plats trots uttalanden från departementschefen i samband med propositionen om utbildningens införande. Liknande förhållanden råder också inom andra utbildningar med teknisk inriktning. Vid lantbruks- och veterinärmedicinska fakulteter finns inga kurser trots att dessa yrkesgrupper färdigutbildade skall vara rådgivare och arbetsgivare med arbetsmiljöansvar. Detta är inte bra. Nittiotalet skall bli det goda arbetets årtionde och då är det nödvändigt att alla ingenjörer, på alla nivåer, har kunskaper om arbetsmiljöfrågorna. Detta bör bli ett obligatoriskt inslag i både civilingenjörsoch ingenjörsutbildningarna samt andra tekniska utbildningar. Kurserna bör läggas upp så att deras uppläggning och innehåll är anpassade till inriktningen på resp. utbildningslinje. Ett förslag är att man under den inledande delen av civilingenjörsutbildningen ger en obligatorisk kurs i arbetsmiljökunskap. Denna kurs bör sedan följas upp i den senare delen av utbildningen av en huvudkurs i arbetsvetenskap. Förslagsvis bör huvudkursen i arbetsvetenskap omfatta minst 4 poäng. Dessutom bör arbetsmiljöaspekterna, de tekniska lösningarnas inverkan på arbetsmiljöerna, i högre grad uppmärksammas i utbildningen inom de tilllämpade ämnena som ingår i den avslutande delen av civilingenjörsutbildningen. Beträffande ingenjörsutbildningen på mellannivå är det viktigt att de uttalanden som regeringen gjorde i den aktuella propositionen om arbetsmiljöaspekterna i utbildningen förverkligas. Det bör nu därför göras en utvärdering av hur linjenämnderna i praktiken har uppmärksammat detta uttalande. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatoriska inslag av arbetsmiljökunskap i ingenjörsutbildningar och andra tekniska utbildningar på olika nivåer. () () 1989/90 Ub544
mot · GD02Ub545 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub545 av m.fl. (s) Arkitektutbildning i och har fört fram tanken om en arkitektutbildning i . Skälet är att det är stor brist på arkitekter i norr och att en utbildning skulle öka tillgången. har arkitektkontoren i lägre andel arkitekter och större rekryteringsproblem än landet i övrigt. Kommunerna kan i många fall inte besätta stadsarkitekttjänster och ifrågasätter t.o.m. ibland om det är idé att utannonsera dem. Under föregående år har arkitekter från arbetat i vårt land, men med föga effekt för . Här blir det också stora pensionsavgångar framöver som många kontor i storstäderna strävar efter att ytterligare öka andelen arkitekter. Av erfarenhet vet vi att närhet till utbildning ökar andelen utbildade i en yrkesgrupp. Det finns också många skäl som talar för att en arkitektutbildning i skulle förläggas i . Vid högskolan i finns en civilingenjörsutbildning med väg- och vatteninriktning. Där finns också en samhällsbyggnadsteknisk linje med inriktning på samhällsplanering samt arbetsmiljöplanering inom . Arbetsmiljöplanering ligger nära ämnet industriarkitektur. Man skulle också kunna profilera utbildningen mot speciella klimatförhållanden samt tillskapa ett samarbete med norra och . Det finns alltså viss kompetens på plats och vissa investeringar är gjorda. Det bör därtill utredas vilka forskningsresurser som bör tillföras högskolan i samt vilka resurser för lokaler och utrustning som måste lill om en arkitektutbildning skulle lokaliseras där. I utredningen bör man också se till att utnyttja de möjligheter som skapas av högskolans nuvarande verksamhet med bl.a. inriktningen mot stålbyggnad, mot byggande i och för kallt klimat samt arbetsmiljöplanering. Siktet bör vara ställt mot att starta en arkitektutbildning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en utredning om arkitektutbildning vid högskolan i . gotab 96401, 1990
mot · GD02Ub546 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (s) Grundskollärarutbildning i Det finns en betydande brist på utbildade lärare i grundskolor. Enligt en undersökning gjorde 1987 behövs /96 cirka 100 nya grundskollärare i . Cirka hälften av detta behov gäller åk 4-9. är behoven än större. Behovet av NO-lärare är särskilt stort. har synnerligen goda förutsättningar att ge en bra grundskollärarutbildning tack vare närheten mellan högskolans tekniskaoch lärarutbildningsdei. Högskolan har stora institutioner för fysik och matematik och en bra omfattning på den kemiska och biologiska verksamheten. Dessutom har högskolan en inte obetydlig kompetens inom det samhällsvetenskapliga området samt stora resurser vid i . I UHÄ:s anslagsframställning förs en grundskollärarutbildning åk 4-9 i fram med start . Då behovet av utbildade lärare i i är stort är det nödvändigt att denna kan starta . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundskollärarutbildning åk 4-9 i med inriktningar NO, SO och musik. () ()
mot · GD02Ub547 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub547 av m.fl. (s) Civilingenjörsutbildningen i För att stärka den miljötekniska utbildningen vid högskolan i bör antalet platser vid väg- och vatten- samt samhällsbyggnadstekniklinjerna utökas med sammanlagt 30 platser. En utökning skulle ge ett bättre resursutnyttjande och svara mot en stark efterfrågan från såväl studenter som arbetsmarknad. Antalet ansökningar har detta läsår ökat markant på bägge linjerna. En utökning av platsantalet skulle också tillgodose samhällets ökade intresse av miljövård och miljöteknik och ansluta till de av UHÄ föreslagna förstärkningarna av den miljötekniska forskningen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökat antal platser vid väg och vatten- samt samhällsbyggnadstekniska linjerna vid högskolan i .
mot · GD02Ub548 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub548 av m.fl. (s) Allmänna påbyggnadslinjen i socialt arbete till högskolan i har kunskapskraven på nyexaminerade socionomer ökat. Flertalet av dessa ökade krav är betingade av samhällsutvecklingen. Förutom att nya klientgrupper har tillkommit har de sociala problemen blivit mer komplexa. Medborgarnas och klienternas krav på har också med rätta ökat. För att kunna svara mot dessa behov måste socialarbetaren inom olika verksamhetsområden få möjlighet till kvalificerad fortbildning. uppdrog också åt UHÄ att överväga om det behövs några särskilda åtgärder från centralt håll för att förbättra nu rådande förhållanden i syfte att tillfredsställa behovet av fortbildning och vidareutbildning för sociala sektorn. UHÄ föreslog i anslagsframställan /88 att en påbyggnadslinje i socialt arbete om 60 poäng inrättas med 180 nybörjarplatser lokaliserade till de högskoleenheter som ger utbildning på den sociala linjen. Påbyggnadslinjen i socialt arbete, 40 poäng, inrättades och lokaliserades fr.o.m. genom riksdagsbeslutet till universiteten i , och . Av hänsyn till intresset för påbyggnadsutbildning i socialt arbete föreslås i prop. 1989/90:100 att linjen lokaliseras även till högskolan i . driver en lokal påbyggnadslinje i socialt arbete om 60 poäng. Utbildningen är en av de två lokala linjer som har visat vägen för den nuvarande allmänna påbyggnadslinjens utformning och innehåll. Den lokala linjen i är väl etablerad och det finns en erfaren lärargrupp som ger utbildningen. UHÄ föreslår att den allmänna linjen lokaliseras även till . Att utbildningsbehovet är stort i regionen visas bl.a. genom att cirka 80 behöriga personer sökte till de 20 utbildningsplatserna i samband med den senaste antagningen. Utbildningen finansieras givetvis med lokala medel. Lokalisering av den nya påbyggnadslinjen om 40 poäng till skulle således inte kräva nya medel. UHÄ har tidigare föreslagit att påbyggnadslinjen borde finansieras med neddragningar i grundutbildningen med 30 nybörjarplatser per studieort. Regeringen föreslog i budgetpropositionen 1987/88 en minskning av nybörjarplatserna på sociala linjen i med 30 utan att föreslå lokalisering av påbyggnadslinjen till . beslöt senare enligt regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av allmänna påbyggnadslinjen i socialt arbete till högskolan i . () () 1989/90 Ub548
mot · GD02Ub550 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub550 (båda s) Jämställdhet bland personal inom barnomsorgen Det har gjorts stora insatser för att få kvinnor att söka sig till typiskt manliga yrken för att främja jämställdheten. När det gäller att få män till att söka sig till traditionella kvinnoyrken har inte lika stora ansträngningar gjorts. Barnomsorgen är ett sådant kvinnodominerat område. Där är det ur pedagogisk synvinkel mycket viktigt att vi får in flera män som arbetar. Barn identifierar sig med de vuxna i sin närmaste omgivning. Det är inte bara på daghemmen som de omges av enbart kvinnliga vuxna. Många av dem bor oftast hos en förälder - vanligtvis mamman - vilket medför att barnen för det mesta enbart har kvinnliga förebilder hemma också. var av den personal som direkt arbetade med barnen män, av föreståndarna var män. Många kommuner bedriver eller har bedrivit olika projekt för att få fler män till barnomsorgen, men frågan har inte varit föremål för intresse . I statsbudgeten finns pengar för en kampanj för att få fler pappor att ta pappaledigt. Det borde vara lika viktigt att öka ansträngningarna för att få flera män att söka till förskollärarutbildningen, och däri tala om att den viktigaste pedagogiska uppgiften inför 90-talet borde vara att arbeta med små barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att få fler manliga förskollärare.
mot · GD02Ub552 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub552 av m.fl. (s) Utbildning i avfallshantering m.m. Avfallsfrågor får en allt större tyngd i samhället. Kraven på källsortering av hushålls-, industri- och byggavfall ökar. Såväl återvinningsmöjligheterna som miljöpåverkan måste beaktas i alla led. Detta är bara delvis en moralisk, teknisk, ekonomisk och/eller organisatorisk fråga. Området kräver också kunskap hos samtliga nyckelpersoner och hos många därutöver. En viktig grupp i sammanhanget är de blivande civilingenjörerna. De kommer att få just sådana befattningar där de har möjlighet att påverka avfallshanteringen i alla led av processen. har emellertid endast Tekniska avfallsinriktade kurser. har i Avfallet och miljön påtalat att motsvarande utbildning bör finnas också vid andra högskolor, där forskning inom ämnesområdet redan påbörjats. Vid finns på en avdelning för avfallshantering och återvinning. Avdelningen har inga högskolefinansierade tjänster och ingen möjlighet att bedriva grundutbildning. Men avdelningen har bedrivit en livaktig externfinansierad FoU sedan sin tillkomst 1986. Verksamheten är väl dokumenterad. Verksamheten har svällt så mycket att det är hållbart att bedriva den helt utifrån extern finansiering, speciellt inte som den, enligt ovan, bör byggas ut ännu mer och genomföra grundutbildningskurser för alla civilingenjörer och speciella kurser för somliga. Genom avdelningens befintliga kompetens vore detta möjligt , förutsatt att utvecklingsarbetet kan genomföras . Det kan tyckas som om ett universitet skulle kunna omfördela sina resurser, så att ett s.k. nytt område som detta kunde komma till sin rätt. Alla produktionsinriktade områden som till sin karaktär är samhälleliga, t.ex. miljöfrågor i allmänhet och avfallsfrågor i synnerhet, vinner inte automatiskt genomslagskraft, trots att högskolefinansiering är statlig. Med problemen med det växande sopberget för ögonen anser vi att avdelningen för avfallshantering och återvinningsteknik vid bör förses med basresurser så att den kan fortsätta och vidareutveckla sin forskning och framför allt börja bedriva utbildning på grundutbildnings- och forskarnivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avdelningen för avfallshantering och återvinningsteknik vid förses med basresurser för utbildning och forskning i avfallsfrågor. () () () () 1989/90 Ub552