mot · GD02A440 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A440 av m.fl. (s) Efter att i följd ha haft en negativ befolkningsutveckling i bröts denna utveckling . Folkmängden har ökat , 1988 och 1989. Anledningen till den positiva befolkningsutvecklingen i länet som helhet måste tillskrivas det mycket goda sysselsättningsläget. Orderingången och produktionsvolymen i länets industriföretag har genomgående legat på en hög nivå. Detta har resulterat i stor efterfrågan på arbetskraft. Tendenser till överhettning av industriarbetsmarknaden har medfört vissa svårigheter för företagen att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Över huvud taget har haft en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Det återspeglar sig också i den nationella arbetslöshetsstatistiken. Länet har haft några av de lägsta arbetslöshetstalen i landet. Det kan mot denna bakgrund kanske vara svårt att med kraft hävda behovet av.akuta, stora närings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser för . Politiken måste dock vara långsiktig och förutseende. Idealet vore en sådan politik som innebär att åtgärder mot förutsebara kriser sätts in i sådan tid att de inte behöver inträffa. Vilka hotbilder finns för och sydöstra ? Enligt den regionala analysen av långtidsutredning, som bekräftas av den regionalpolitiska utredningen, beräknas den s.k. storstadstillväxten fortsätta. Utöver storstäderna är det endast vissa s.k. stödjepunkter som beräknas få en tillväxt. Dessa stödjepunkter bedöms få betydelse för spridning av ekonomisk tillväxt och för kompetensutvecklingen. I kompetensutvecklingen får stödjepunkternas högskolor och gymnasieskolor stor betydelse. Analysen visar också på försämringar i östra och . Enligt analysen bedöms allt fler områden i bli problemområden. För att hindra verkningarna av den förutsebara strukturomvandlingen i sydöstra kan nya former för stimulans av mindre och medelstora företag behöva aktualiseras. 1* 1989/90. talar om tre regioner i landet. - stagnerande regioner. I den sistnämnda ingår såväl , som . De framtida regionalpolitiska problemen drabbar således en stor region i sydöstra . Det är därför viktigt, att vi till länet/regionen får sådana resurser att länet/regionen inte behöver bli ett kommande krisområde. Enligt vår mening finns det all anledning att ta ovannämnda larmrapport på allvar. För att motverka en negativ utveckling i /sydöstra krävs det därför redan nu omfattande satsningar på den s.k. infrastrukturen i detta område. Vi vill för vår del särskilt peka på betydelsen av satsningar på forskning och utbildning, utlokalisering till av central statlig verksamhet samt utökning och utveckling av länets kommunikationer. Nedläggning av - I 11 De påtalade negativa utvecklingstendenserna för vårt län förstärks drastiskt genom den av beslutade nedläggningen av 111. Därigenom försvinner c:a 450 arbetsplatser (varav 200 civila) från . Till detta kommer de mera svårmätbara sysselsättningskonsekvenserna för alla de företag i med omnejd som lever på att sälja varor och tjänster till denna stora konsument. Det säger sig självt att allt detta kommer att drabba hela hårt och påskynda den dystra utveckling som förutses i långtidsutredningen. Ansvaret att så inte sker vilar tungt på såväl regering som riksdag. Vi förutsätter att man tar det ansvaret genom att kompensera länet för förlusten av 111 och förebygga en negativ utveckling i vårt län. Vi kommer i det följande att peka på lämpliga kompensatoriska åtgärder bl.a. i form av ökade forskningsresurser till högskolan i , satsning på ett nytt glasmuseum, utlokalsiering av statlig verksamhet till länet och en rejäl förbättring av länets kommunikationer. Först vill vi emellertid i detta sammanhang fästa uppmärksamhet på den s.k. miloverkstad som ligger i nära anslutning till regementet. Vi tar för givet att denna verkstad skall finnas kvar och fungera ungefär som . Eftersom det emellertid tycks råda viss oklarhet på den punkten vill vi föreslå, att gör ett uttalande med innebörden att miloverkstaden i skall fortsätta sin verksamhet som förut. Forskningsresurser vid högskolan i Från finns det tre högskoleenheter i sydöstra (, och ). är den klart största av dessa både vad gäller anslag och antalet nybörjarplatser. är också den av högskolorna som har den mest omfattande forskningsverksamheten. Enligt SIND:s rapport om de små och medelstora högskolorna var den totala FoU-volymen vid dessa /86 35 milj. kr. Närmare 1/4 av denna forskning skedde vid högskolan i . Det finns därmed en bety dande erfarenhet av forskning vid högskolan i . har den ökat ytterligare i omfattning, bl.a. med hjälp av medel från . Sålunda pågår det en viktig forskningsverksamhet inom området arbetsmarknadspolitik. har också landets enda professor i entreprenörskap och företagsutveckling. Professuren är knuten till och verksamheten är till förlagd till och till till . Vidare bedrivs det humanistisk forskning (regional historia och språk i förändring), forskning inom gränsområdet ekonomi-teknik, i undervisning och kommunikation, om arbetslivet med inriktning mot organisationsteori, inom informationsteknologi och kring invandrarfrågor. Ett alldeles speciellt forskningsprojekt bedrivs vid . Det är ett nationellt FoU-program benämnt Q-glas, som utföres i nära samarbete med högskolan och speciellt inriktat på materialteknik. Det är synnerligen angeläget att dessa verksamheter kan vidmakthållas och utvecklas. För att detta skall kunna ske måste mer permanenta resurseri form av pengar och forskartjänster - ställas till högskolans i förfogande. Detta bör ges regeringen till känna. Den redan nu omfattande och väl fungerande forskningsverksamheten vid högskolan i talar för att man bygger ut och vidareutvecklar denna. Det finns också andra tungt vägande skäl för en sådan satsning. har t.ex. ett stort naturligt omland med goda kommunikationer. Tillgängligheten för ett stort omland med behov av teknik- och kunskapsspridningsaktiviteter blir därmed stor. Inom en radie från når man större delarna av och . Inom 100-km-avståndet från når man ca 720 000 invånare. Antalet invånare är i sig ointressant men det ger ändå en indikation på regionens storlek. Siffrorna visar med all önskvärd tydlighet att högskolan i får stor betydelse för hela den sydöstra landsdelen. Företagsstrukturen är relativt likartad i hela regionen. Genom att forskningsresurser lokaliseras till kommer detta också angränsande län tillgodo. Även vid en avgränsning enligt mittavståndsprincipen för en ny forskningsenhet i sydsöstra (avgränsat gentemot universiteten i , och ) visar det sig att får ett stort omland. Detta innebär att forskningsresurser i får betydelse för en stor region. Dessutom innebär detta att torde erbjuda bäst möjligheter att avlasta de forskningsenheter som finns . Möjligheterna till en fysisk utbyggnad av högskolan är mycket goda. En stor del av högskolans verksamhet finns på Teleborgsområdet. kommer mer av högskoleverksamheten att lokaliseras dit genom att vissa utbildningar flyttar till teknik och forskarbyn Videum som ligger i omedelbar anslutning till högskolan. Genom kopplingen till Videum finns goda möjligheter att knyta forskningsverksamheten nära samman med regionens näringsliv. finns s.k. forskarrum tillgängliga och utnyttjade i . Ytterligare skäl som talar för forskningsresurser till är de synergieffekter som kan uppstå tillsammans med redan befintlig forskning vid bl.a. , , forskningsstation i utanför och vissa företags utvecklingsavdelningar (framför allt Fläkt och Telub). Vi vill i detta sammanhang peka på möjligheterna att bygga upp forskningsresurser i hela Sydostsverige i samverkan mellan högskolorna i , och /enligt den s.k. nätverksprincipen. Vi förordar att denna möjlighet blir föremål för en seriös prövning. fattade beslut om att ersätta det fjärde och femte året på gymnasieskolans tekniska linje med en tvåårig s.k. mellaningenjörsutbildning förlagd till högskolan. För läns del innebär det bl.a. att den högre tekniska utbildningen på gymnasieskolan försvinner från och . För del är detta ytterst olyckligt, då man där har investerat stora belopp i ett s.k. resurscentrum med avancerad teknisk utrustning och kvalificerad personal. Resurscentrum har byggts upp tillsammans med näringslivet i och varit en ovärderlig tillgång för att stärka och utveckla detta. Detta centrum har också till mycket stor del använts vid undervisningen på gymnasieskolans tekniska utbildningsvägar. När nu de två högsta årskurserna på den tekniska linjen försvinner, så försvinner också mycket av den avancerade tekniska kompetens som är knuten både till gymnasieskolan och Resurscentrum. Det går naturligtvis ut över verksamheten vid Resurscentrum och drabbar ytterst näringslivet i med omnejd. Årets budgetproposition innebär bl.a. för Växjös del en minskning med ett 30-tal nybörjarplatser på ingenjörsutbildningen på mellannivå. Vi föreslår att ca 20 sådana platser överföres till högskolan i från något av de stora universiteten. Därigenom blir det möjligt att tillgodose ovan påtalade behov av sådana utbildningsplatser utan att ta av Växjös 210 platser. är inrymt i , och insamlingen av glas påbörjades . Intresset inriktades redan från början på glas från hela landet, alltså inte bara på glas från det s.k. glasriket, som helt var beläget i . invigdes det nuvarande glasmuseet. Glasbruken och bidrog med såväl inredning som föremål till den nya museidelen. har samlingarna vuxit, och museet disponerar ca 25 000 föremål, verktyg och maskiner, specialbibliotek, priskuranter och kataloger, bildarkiv, akt- och klipparkiv samt en rad specialarkiv. Glassamlingen anses av många vara den största och mest representativa museiglassamlingen i världen. Genom uppförande av en ny glasmuseibyggnad i anslutning till till en beräknad kostnad av ca 20 milj. kr. kan en svenska glaset och dess historia tillskapas. Genom en utbyggnad av mu seet kan tillvarata och visa upp en unik samling föremål ur det Mot. 1989/90 svenska glasets historia. Ett museum av denna karaktär stimulerar också A440 svenska folkets intresse för svenskt glas. Vidare skulle turistnäringen gynnas, vilket i sin tur får betydelse för hela den sydöstra regionen. Ett utbyggt glasmuseum skulle dessutom få en mycket stor betydelse för den utbildning och forskning som sker vid högskolan i . Enligt föregående års budgetproposition skall 300 milj. kr. extra avsättas till kulturen . Vi föreslår att nu genom ett uttalande pekar på möjligheterna att med hjälp av dessa pengar täcka en del av kostnaderna för en utbyggnad av . Vi vill därvid peka på uttalanden om att en stor del av pengarna skall användas för att förstärka det regionala kulturlivet. Utlokalisering av statlig verksamhet till kommer att vara nerlagt. Det innebär, som tidigare nämnts, att minst 450 arbetstillfällen försvinner. Dessa måste på ett eller annat sätt ersättas. Vi vill därvid peka på möjligheterna att förlägga central statlig verksamhet till vårt län. Vi vill erinra om att erfarenheterna från tidigare utlokalisering av sådan verksamhet på det hela taget är positiva. och har aldrig fått del av någon sådan utlokalisering. När nu denna del av landet plötsligt mister ett stort antal jobb blir behovet av ersättningsjobb akut. Vi förväntar oss därför att regeringen prövar alla möjligheter att lokalisera statlig verksamhet till . Vi ser naturligtvis helst att det därvid kan bli frågan om ett statligt verk av något slag. Vi inser dock att det kan finnas betydande problem med att snabbt flytta ut ett helt ämbetsverk och utgår ifrån att även delar av sådana verk kan bli föremål för utflyttningsprövning. För och även för stora delar av sydöstra , däribland området fyller en viktig uppgift som interregional förbindelse inom . Genom denna förbindelse knyts de centrala delarna av småländska inlandet, norra delarna av län och även betydande delar norr därom samman med de centrala delarna av såsom , Hässleholms- och Kristianstadsområdena. är också av stor betydelse för handel med utlandet eftersom en mycket stor del av denna passerar via dess hamnar. Då exporten och även importen tenderar att öka är det ytterst angeläget att dessa transporter, som ofta är hårt tidspressade, underlättas så långt som möjligt. Detta kan bl.a. ske genom en upprustning av vägförbindelserna. För har det känts angeläget att i olika sammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion som huvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet och behovet av en snar upprustning av denna led. är på många områden, såsom exempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildning och forskning samt avancerad sjukvård (regionsjukvård), centrum för . Det är av största betydelse att kan ha goda förbindelser med Malmö-Lundregio- 7 1** 1989190. Den service och de tjänster som finns där bör komma alla invånare i Mot. 1989/90 regionen till godo oberoende av var man är bosatt. och områdena norr därom bildar dels i flera verksamheter en gemensam region med , dels ett för många skånska företag inom industri och handel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster och personliga kontakter äger rum i båda riktningarna. De mycket omfattande kontakterna inom olika delar av näringslivet i och medför att både transportintensiteten och transportvolymen blir mycket höga. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att detta utbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har lika god standard som de på andra håll i landet. bör därför byggas ut så att den erhåller Europavägstandard. I detta sammanhang vill vi peka på ett annat problem med länets vägnät, nämligen bristen på medel att förbättra småvägar. Dessa utsätts för mycket hårt slitage av de tunga transporter som förekommer. Det gäller främst virkestransporter till sågverk och massafabriker i och utanför länet. är i allra högsta grad ett skogslän och borde, enligt vårt förmenande, också klassas som ett sådant. Det skulle innebära att länet kunde komma i åtnjutande av det särskilda anslag som finns för bärighetsupprustning av de allmänna vägarna. Vi föreslår att i fortsättningen skall klassas som ett skogslän och få del av det föreslagna anslaget på 622 milj. kr. Järnvägstrafiken mellan /och på den s.k. kusttill-kustbanan är viktig för . Längs banan finns 16 kommuner med sammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling är det viktigt att ha goda gods- och persontransportmöjligheter. Många företag har järnvägen som bas för sina transporter. Banan är inte bara viktig förbindelse mellan och . Den är också en viktig länk ut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genom anslutningarna i , , och . Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bra transportsystem med säkra leveranser, just in time. Sydöst- och hör till de mest försurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föra över mera transporter till järnväg kan de försurande utsläppen minskas. Befintligt utredningsmaterial visar, att med ett förbättrat underhåll och investeringar till rimliga kostnader i t.ex. spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskas inom den närmaste femårsperioden. Med modernare vagnmaterial kan restiden pressas ytterligare . Restiden blir därmed , jämfört med nuvarande och bussalternativ på . Vi föreslår att investeringarna i spårupprustningar och vagnmaterial fortsätter i oförminskad och helst ökad takt så att ovannämnda restider blir verklighet inom en icke alltför avlägsen framtid. I detta sammanhang vill vi aktualisera en annan för länet viktig järnvägs- Mot. Det gäller den nära förestående introduktionen av snabbtåg på stam- A440 banan mellan och . Vi anser det vara nödvändigt att dessa tåg gör uppehåll i . Det är viktigt för länet och skulle bidraga till att kraftigt öka resandet på kust-till-kust-banan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiska åtgärder i . () ()