mot · GD02L204 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:L204 av och (båda m) Lagstiftning för ideella organisationer Trots den betydelse som olika organisationer har, saknas normer av grundläggande karaktär beträffande de ideella organisationernas förhållanden till skillnad från aktiebolag och ekonomiska föreningar, som är noggrant lagreglerade. Frågan om en lagstiftning beträffande ideella föreningar har varit föremål för behandling men samtliga motioner har avslagits med konstaterandet att det saknas skäl för att införa en lagstiftning i ämnet. Då undertecknade motionärer anser frågan viktig med hänsyn till bl.a. rättssäkerhetsaspekter återkommer vi med våra motionskrav. Vi anser givetvis att ideella organisationer ska ha stor frihet i sitt handlande men vissa grundläggande krav bör kunna ställas även på dessa. Utvecklingen inom de fackliga organisationerna ger stöd för vår tidigare framförda ståndpunkt att den enskildes ställning i förhållande till en organisation bör ges ett lagfäst skydd. Många fackligt anslutna har t.ex. ställt sig mycket frågande inför att bli anslutna till kollektiva hemförsäkringar. Det var inte mindre uppseendeväckande att högsta domstolen - i motsats till underinstanserna - ansåg att ett fackförbunds beslut att teckna kollektiv hemförsäkring för sina medlemmar inte avsåg ett ändamål som var uppenbart främmande för förbundets uppgift enligt stadgarna (NJA 1987 s. 394). Andra uppmärksammade fall är blockader, som riktat sig mot företag utan anställda eller med anställda som inte är anslutna till den blockerande organisationen. (GeKås i är ett exempel). Inte heller finns det regler mot s k organisationsklausuler, där arbetsgivaren enligt avtal med en fackorganisation förbinder sig att inte anställa personer, som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Andra viktiga frågor, där klara regler saknas, gäller den enskildes rätt att stå utanför eller utträda ur en organisation samt rätten att slippa kollektivanslutning. Tyngdpunkten i en utredning och eventuell lagstiftning bör ligga i den enskildes ställning i förhållande till organisationen. En kommande lagstiftning bör innehålla regler om medlems bundenhet av beslut som fattats utan medlemmens direkta medverkan samt om medlems inträde i och utträde ur förening. Ett förhållande som vi uppmärksammats på, rör svårigheten att fastställa en organisations hemvist - en fråga sorn är intressant såväl ur den Mot. 1989/90 enskildes som statens synpunkt, t ex i konkursärenden. En konkursansökan gentemot en ideell organisation, som inte fullgör sina ekonomiska skyldigheter t ex gentemot anställda, kan avvisas enligt 2 kapitlet 1 § konkurslagen om det inte kan visas vilken domstol som är behörig att uppta målet. Det kan uppstå ett slags immunitet mot konkurs och talan mot arbetsgivarföreträdare enligt 77a § uppbördslagen låter sig inte göras p.g.a. utredningstekniska svårigheter. En arbetstagare i föreningen, som inte erhållit sin lön , kan inte tillgodogöra sig den statliga lönegarantin p.g.a. att organisationen inte kan försättas i konkurs. Det bör ifrågasättas om det inte är ett minimikrav på en organisation att styrelsen registreras och att uppgift ges om styrelsens säte. Tillsammantaget anser vi att att det finns skäl att utreda frågan om lagstiftning för ideella organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag till lagstiftning beträffande ideella organisationer. () Per Stenmarck (m)