mot · GD02T601 · 1990-01-11 00:00:00 — av m.fl. (m) Registreringen av fritidsbåtar föreligger skyldighet att registrera fritidsbåtar. Mottagandet blev mycket negativt bland de ca 350 000 berörda båtägarna eftersom registreringen uppfattades som onödig, byråkratisk, kostnadskrävande och dessutom som en inkörsport till en framtida båtskatt. Detta torde vara huvudorsaken till att efter ikraftträdandet blott ca hälften av båtarna registrerats. Enligt redovisning hade registreringsbevis för ca 176 000 båtar sänts ut . I samband med ikraftträdandet beviljades ett anslag på 13 milj. kr. för att lägga upp registret och klara den inledande administrationen tills registreringsavgifterna, /båt, började flyta in. Avgiftsintäkterna skulle täcka hela driftskostnaden för registret inkl. en periodiserad del av uppläggningskostnaden av registret. Moderata samlingspartiet och gick emot förslaget. Båtavgiften, , visade sig inte räcka till varför kommunikationsministern för innevarande budgetår begärde och fick ytterligare 19 milj. kr. Fem moderata motioner och två folkpartimotioner yrkade avslag på de 19 miljonerna, men dessa motioner bifölls inte av . I årets budgetproposition (1989/90:100) bil. 8 yrkar ytterligare 7,9 milj. kr. till varjämte den årliga registeravgiften föreslås utgå med oförändrat . står det nu fullkomligt klart att båtregistreringen blivit ett stort både ekonomiskt och administrativt misslyckande. Till detta kommer andra icke heller förutsedda negativa verkningar. Enligt regeringen tillkom båtregistret bl.a. för att underlätta arbete samt polisens möjligheter att spåra stulna båtar. har det emellertid visat sig att såväl båtstölder som försäkringsbedrägerier underlättats av registerplikten. Representanter för polisen har därvid framfört att avyttring av stulna båtar underlättas på följande sätt: En person eller ett företag registrerar sig som ägare till en båt av en viss typ (utan att äga en sådan). Detta medför normalt inga problem eftersom ingen kontroll görs av anmälans riktighet. stjäl man en båt av samma typ och avyttrar denna. (har man efter stölden kompletterat registeruppgifterna med korrekt motorregistreringsnummer m.m.) Med hjälp av båtregistret kan man vid försäljningen styrka att man faktiskt är ägare till båten. 1 1989/90. Beträffande antalet båtstölder säger rikskriminalen att man från flera håll Mot. erhållit uppgift om att antalet båtstölder ökat efter båtregistrets tillkomst. Företrädare för försäkringsbranschen har redovisat att försäkringsbedrägerier underlättas på följande sätt: En icke existerande båt av ett känt fabrikat registreras. tecknas en försäkring på icke-båten. Efter ytterligare lämnar man in en stöldanmälan på båten vars existens styrks av båtregistret och begär ersättning från försäkringsbolaget. utreder denna typ av försäkringsbedrägerier för försäkringsbolagens räkning. Man har ännu inte statistik som visar omfattningen av försäkringsbedrägerierna, men man har intresserat sig för omkring hundra fall. I några fall har det uppdagats att skalbolag har inregistrerat ett stort antal icke existerande båtar, tydligen för att underlätta framtida stölder eller bedrägerier. Förutom att ha blivit ett ekonomiskt och administrativt fiasko, visar nu polisens och försäkringsbranschens yttranden att båtstölder och försäkringsbedrägerier underlättats och följdriktigt också ökat. Det finns därför än större anledning att ånyo kräva att registrering av fritidsbåtar upphör. Därigenom erfordras inte heller de 7,9 milj. kr. som yrkas i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att slopa registreringen av fritidsbåtar, 2. att beslutar att förslagsanslaget på . till Fritidsbåtregister för /91 slopas. Karl-G ös ta () () land (m) ()