mot · GD02Jo512 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo512 av () m fl Konsumenterna och livsmedelspolitiken Utvecklingen på kostområdet har skiftat. härskade trygghet och ordning. Det var viktigt med en god levnadsstandard. Det var som varumärkena växte fram och masskonsumtionen startade. Produktionen bestämde vad konsumenten skulle få, inte tvärtom. 1 slutet av 1960- och dök ord som livskvalitet upp, miljömedvetandet blev starkare och mycket handlade om att få uttrycka sig själv. har medvetandet växt sig allt starkare. Vad vi äter hänger intimt samman med vår livsstil. 90-talets konsumenter kommer med all säkerhet att vara mera miljö- och hälsomedvetna än dagens konsumenter. Mindre nyttiga produkter, och produkter som inte uppfattas som miljövänligt framställda, får allt svårare att klara konkurrensen. Den svenska livsmedelsproduktionen kännetecknas av mycket hög klass. Det gäller såväl svenskodlat, där stränga restriktioner gäller för olika kemiska preparats användning, som vid djuruppfödning med restriktioner om medicin i djurfoder och användningen av tillväxthormon. har en ledande position i när det gäller livsmedelskontroll. Ute i tillåts exempelvis högre rester av bekämpningsmedel i frukt och grönsaker än i . Andra klimat och odlingsmetoder kräver fler bekämpningsmedel. Synen på detta är liberalare inom EG och där är betydligt fler medel tillåtna. Det finns därför fog för påståendet att de svenska livsmedlen är säkrare ur en rad aspekter. En stor del av de importerade grönsakerna i våra butiker kommer från . Där används upp till åtta gånger så mycket bekämpningsmedel per hektar som i . I , som också förser oss med mycket frukt och grönsaker, används upp till fyra gånger så mycket. När gör sina stickprovskontroller av importerade frukter och grönsaker finns otillåtna halter i av proverna. Vid kontroller av svenska produkter har man bara funnit för höga resthalter i av proverna. Konsumenterna måste kunna lita på livsmedlen och de svenska producenterna måste tillförsäkras en konkurrens på lika villkor. Vi anser därför att samma krav beträffande användningen av kemiska medel, medicinska preparat som hormoner och andra produktionsformer, måste ställas på de importerade livsmedlen i likhet med de krav som gäller för de inhemskt producerade. Importbestämmelserna bör utformas efter detta krav. Konsumenterna i har fått många hjälpmedel vad gäller märkning av livsmedel, såsom svenskodlat, symbolmärkning för hög fiberhalt och lågt fettinnehåll. antog vissa förändringar av livsmedelslagen. I samband härmed beslutades om märkning av ursprungsland på förpackade livsmedel. Vi anser att även oförpackade livsmedel som t ex kött, fisk och ost ska märkas med ursprungsland. Detta kan enkelt ske med skylt eller anslag i anslutning till varans exponering. Vi anser vidare att märkning av ursprungsland även bör omfatta den största ingående råvarumängden i en blandprodukt", som t ex korv, köttbullar, charkuterivaror, sylt, saft och marmelader. Ska det egentliga syftet med ursprungsland nås måste märkningen avse det verkliga ursprungslandet och inte ett s k mellanland där varan förpackats. Mångfalden produkter ger variationsmöjligheter men gör det svårt att välja. Modern livsmedelstillverkning använder ofta avancerad teknik och nya ingredienser som tillsammans ger livsmedel en ny profil. För att kombinera dessa på bästa möjliga sätt till en näringsriktig kost krävs både information om och på produkterna. Men det krävs också att konsumenterna förstår att utnyttja denna information i förhållande till de egna behoven och önskemålen. För detta behövs baskunskaper i kost- och näringslära, livsmedelslära och ekonomi samt i praktisk hantering och matlagning. har i en kommittémotion om kost, hälsa och konsumentkunskap tagit upp skolans roll i sammanhanget. Vi vill här peka på ytterligare ett par faktorer som är oerhört viktiga, nämligen utbildning för den personal som har att sköta hanteringen från råvara till färdig produkt och till försäljningsögonblicket. En aldrig så bra råvara kan bli dålig om den i senare led hanteras felaktigt och en dålig råvara kan aldrig bli en bra sådan om hanteringen är aldrig så god. De gymnasiala yrkesutbildningarna med anknytning till handeln har i mycket liten utsträckning tagit upp denna viktiga del. Enligt vår mening måste kost-hälsa-inslag med praktisk tillämpning ingå som en naturlig del i utbildningen inom detalj- och partihandeln i den nya gymnasieskolan. Likaså anser vi det angeläget att butikspersonal i livsmedelsbutiker får någon form av utbildning i livsmedelskunskap. bör ge regeringen i uppdrag att tillsammans med företrädare för livsmedelsbranschen söka åstadkomma en sådan lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att samma krav skall ställas på importerade livsmedel som på de inhemskt producerade livsmedlen, 2. att beslutar att märkning med det verkliga ursprungslandet ska anges på förpackningen eller för oförpackade livsmedel på skylt eller anslag i anslutning till varans exponering, 3. att beslutar att ursprungsland ska anges för den största ingående råvarumängden i en livsmedelsprodukt, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning inom parti- och detaljhandel i den nya gymnasieskolan, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående årlig utbildning av butikspersonal i livsmedelsbutiker. () () () () () ()