mot · GD02Ub267 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub267 av m.fl. (fp) Vuxenutbildningen Vuxenutbildningen kommer alltfort att ha stor betydelse för att överbrygga kunskapsklyftor. Trots att omfattande resurser satsats på vuxenutbildning, uppstår ständigt nya behov av kompletterande utbildning för vuxna generationer. I ett dynamiskt samhälle, som både vill behålla sin position som avancerat industri- och tjänsteland och fördjupa sin demokrati, kommer behovet av system som medger ett livslångt lärande att växa. Det är ett fascinerande faktum att de ideal och i stor utsträckning också de praktiska lösningar som folkbildningens pionjärer arbetade för, är minst lika relevanta i dagens utbildningsdebatt, som när de först formulerades. Mot denna bakgrund har ägnat folkbildningsoch vuxenutbildningsfrågorna omfattande intresse. Vi förvaltar en stor tradition. Många av pionjärerna i studieförbunden och i folkhögskolerörelsen var liberaler och frisinnade, liksom många av dem som startade privata utbildningsinstitutioner av olika slag. Åtskilliga av dagens högskolor startades som enskilda utbildningsanstalter. är det så, att många människor som är verksamma på detta fält - inklusive i den kommunala vuxenutbildningen - har sin politiska hemvist hos . I har alla rätt till utbildning. Alla har dock inte möjlighet att tillgodogöra sig denna utbildning i livets normala studieperiod. finns ett betydande antal äldre med endast folkskola eller annan kort utbildning. En del ungdomar har så negativa erfarenheter av studierna i att de inte orkar eller vill gå vidare till gymnasiet. De kan senare i livet känna motivation för studier. Deras möjlighet att då få del av utbildningsresurser bör vara god. Det vore slöseri med både människor och ekonomi att inte ge dessa människor en ny möjlighet att studera. För att underlätta för vuxna finns olika slag av ekonomiskt stöd, studiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestöd. Det är angeläget att dessa medel används så, att det gynnar dem, som bäst behöver det. har också i vuxenutbildningsdebatten aktualiserat den utbildning av vuxna som äger rum inom företag och förvaltning i form av personalutbildning. Det finns all anledning att ha med de insatserna, som i volym överstiger den skattefinansierade vuxenutbildningen exklusive högskolan - i bilden vid diskussioner om utformningen av och prioritieringar inom morgondagens vuxenutbildning. I ett längre perspektiv skulle vi vilja se bl.a. följande utvecklingstendenser förverkligas: - Effektivare metoder att nå korttidsutbildade och andra grupper med särskilt stora behov av vuxenutbildning. - Bättre samarbete mellan gymnasieskola och vuxenutbildning. - Levande debatt om arbetsfördelningen mellan AMU, högskola, ungdomsskola, studieförbund, folkhögskolor och personalutbildning för att åstadkomma ett effektivare resursutnyttjande. - Pedagogisk utveckling i alla delar av vuxenutbildningssystemet. Inte minst i ett internationellt perspektiv är det viktigt att den svenska vuxenutbildningen fungerar väl. Att kontinuerligt sörja för arbetskraftens kompetensutveckling kommer att vara en mycket viktig konkurrensfaktor i framtidens värld. Om vi skall lyckas i den ambitionen krävs både kreativitet och resurser. Två viktiga uppgifter för vuxenutbildningen är att ge människor möjlighet att i vuxen ålder kompensera brister i tidigare utbildning samt att erbjuda människor kompetensökning inom sina yrken. Utvecklingen går så snabbt på nästan alla områden, att de flesta människor har behov av fortbildning och vidareutbildning - återkommande i ett livslångt perspektiv. Det är viktigt, att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Många människor saknar anknytning till någon folkrörelse. Även för dem skall studiecirkelns studieform vara tillgänglig. Därför måste studieförbunden också slå vakt om den verksamhet, som erbjuder allmänheten cirkelstudier och tillgång till kulturaktiviteter. Många av de verkligt korttidsutbildade hör just till dem, som inte har kontakt med folkrörelser. I denna motion föreslår åtgärder, som innebär viss omfördelning av resurser i förhållande till vad regeringen föreslår. föreslår att en försöksverksamhet skall genomföras inom komvux, så att några kommuner erbjuds pröva nya vägar för bl.a. uppsökande verksamhet och speciella ekonomiska och pedagogiska insatser. föreslår att i grundskolekurserna inom grundvux/komvux åter införes femgradig be tygsskala. anslås för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och i bostadsområden. Det innebär en väsentlig omprioritering i förhållande till regeringens förslag att anslå . enbart för uppsökande verksamhet på arbetsplatser. föreslår att kursplanebundna universitetscirklar åter skall få statsbidrag. föreslår att undervisningen för invandrare i svenska språket skall kunna göras mer flexibel och anpassad till de studerandes studievana. anslås till folkhögskolorna utöver regeringens förslag dels som kompensation för nytillkomna folkhögskolor un der senare år, dels som kompensation för uteblivna interkommunala ersättningar för nordiska elever. föreslår att en jämnare fördelning av särskilt vuxenstudiestöd övervägs och att särskild hänsyn därvid tages till möjlighet att rekrytera kvinnor för studier. föreslår att själva studierna skall vara avgörande för rätten till s.k. vilande SGI (sjukpenninggrundande inkomst) och inte - som - att man lånar pengar för studierna. Enligt beslut vid föregående har en kommun rätt att omfördela mellan de båda timramarna för allmänna ämnen respektive yrkesämnen. föreslår att uppdelningen i de två timramarna slopas och ersätts med en gemensam timram. , som i motioner föreslagit just detta, välkomnar givetvis förslaget. Tyvärr biträder statsrådet ej förslag. anser, att bör ge regeringen till känna att de två kommunramarna skall sammanslås till en timram. Den flexibilitet, som därmed skulle uppnås, är till fördel för en kommuns möjlighet att anpassa verksamheten till det aktuella behovet. Vi har tidigare föreslagit, att en försöksverksamhet knuten till komvux skall genomföras i ett antal kommuner, innebärande, att komvux erbjuds pröva nya vägar för uppsökande verksamhet med möjlighet till speciella ekonomiska och pedagogiska insatser. Syftet skall vara att stimulera korttidsutbildade till sådana studier som motsvarar normal genomgång av högstadium/ gymnasieskola. Sådan utbildning skall vara kostnadsfri. Högkonjunkturen har gjort, att de, som behöver extra stimulans för att studera vid komvux, lätt glöms bort, eftersom de nu har relativt lätt att få arbete. Åtskilliga elever i komvux hör inte till dem, som är mest beroende av ubildningsinsatser. Dessa borde själva kunna bidra med kursavgift - precis som i studieförbunden. Vissa språkkurser i turistspråk och vissa yrkesutbildningar, där elevernas studieintresse är klart hobbybetonat, hör till den kurskategorin. har bl.a. föreslagit att försöksverksamheten bör innebära rätt för kommun att för vissa komvux-kurser uttaga kursavgifter av de studerande eller deras arbetsgivare. Det kan t.ex. innebära att utbildningen finansieras av de s.k. förnyelsefonderna, om vilka beslutade (prop 1984/85:86). Antalet studerande, som på sina arbetsgivares bekostnad utnyttjar platser i komvux som s.k. uppdragsutbildning har ökat väsentligt. Därmed har den delen av förslag redan blivit förverkligad i stor skala - utan försöksverksamhet. Trots detta anser vi, att nya idéer är välkomna och att en försöksverksamhet inom komvux därför är synnerligen angelägen. Förslaget om försöksverksamhet har inte vunnit bifall. Vi föreslår ånyo att försöksverksamheten erbjuds kommunerna och att antalet kommuner som får tillstånd att bedriva försöken fastställes av regeringen sedan intresset för sådan verksamhet inventerats. Betygssystem inom grundvux/komvux har beslutat ersätta den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom grundvux/komvux med betygen godkänd och icke godkänd. Det är ett rättvisekrav för såväl elever i vuxenutbildning som elever i att det tidigare betygssystemet åter införes även inom den kommunala vuxenutbildningen. Beslutet att avskaffa betygen innebär också att en särskild kvotgrupp måste införas för de elever, som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Den åtgärden behövs inte om tidigare betygssystem återinföres. De särskilda hänsyn, som bör tagas vid intagning av vuxenstuderande i gymnasieskolan, kan tillgodoses av intagningsnämnderna under beteckningen fri kvot. beslut om betygen innebär risk för att elever, som en gång börjat studera i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra ett eget utbildningssystem. Det var knappast meningen, när man ville vidta åtgärder för att överbrygga utbildningsklyftan mellan generationerna. har i tidigare motioner föreslagit att den 5-gradiga betygsskalan skall återinföres även för studerande i vuxenutbildning. Förslaget har tyvärr ej vunnit gillande av en majoritet i . Ärendet är fortfarande aktuellt. Därför upprepas förslaget i denna motion. Regeringen får i budgetpropositionen bära den kommunala vuxenutbildningens kostnadsökningar orsakade av löneförhandlingarna. Statens bidrag till vuxenutbildning uppräknas med - trots att inga reformer ingår i förslaget. Studieförbunden är utsatta för samma kostnadsutveckling som vuxenutbildning. Regeringen finner dock inte anledning att kompensera detta med mer än en ca 4-procentig ökning av statsbidraget. Vi anser, att detta är ett svek mot studieförbunden med tanke på att dessa föregående år lojalt ställde sig bakom beslutet om fast ram för de s.k. högschablontimmarna . Förhoppningen var att denna begränsning av timantalet skulle ge utrymme för att anpassa statsbidraget till utvecklingen av konsumentprisindex. Medan vuxenutbildning får full täckning för avtalsförhandlingarnas följder, förväntas studieförbunden finansiera sina ökade kostnader genom deltagarnas avgifter. Det är ett direkt hot mot folkbildningens insatser för betalningssvaga och eftersatta grupper. Vi anser det vara viktigt att folkbildningsorganisationemas utbud kan erbjudas alla, inte bara de som har råd att betala höga deltagaravgifter. Om detta skall bli möjligt, förutsätter det en bättre balans mellan anslagen till den kommunala vuxenutbildningen och bidragen till studieförbunden. En av de viktigaste uppgifterna för studieförbunden är att erbjuda studier för korttidsutbildade. Genom uppsökande verksamhet kan man nå människor, som behöver extra stimulans för att komma igång med studier. De studieförbund, som bl.a. genom sina medlemsorganisationer har etablerad kontakt med de flesta arbetsplatser, bör ha tillräckliga resurser för att utan extra statsbidrag verka på arbetsplatserna. anser att visst extra bidrag kan behövas för insatser på arbetsplatser med få medarbetare, men att regeringen föreslår ett alltför stort belopp för denna typ av uppsökande verksamhet. I bostadsområdena finns de korttidsutbildade, som inte nås av några insatser på arbetsplatser - invandrarkvinnor, arbetslösa, sjukpensionärer m.fl. Även för deras behov av utbildning - och allmän bildning - har bildningsorganisationerna ansvar. En av de grupper, som behöver särskild stimulans för att komma igång med studier, är de s.k. funktionella analfabeterna. Studieförbunden bör i sin verksamhet både på arbetsplatser och i bostadsområden göra särskilda insatser för att nå dem med erbjudande om studier. Regeringen föreslår att . anslås för planering och genomförande av uppsökande verksamhet på arbetsplatser (F5 Vuxenstudiestöd m.m.) medan inga särskilda medel anvisas för uppsökande verksamhet i bostadsområden. Vi föreslår, att totalt . anslås för uppsökande verksamhet på arbetsplatser och i bostadsområden i syfte att nå dem, som allra bäst behöver extra stimulans för att påbörja studier. beslutade att s.k. universitetscirklar, som följer av högskolemyndighet fastställda kursplaner, inte skulle vara statsbidragsberättigade. För människor i mindre orter och i glesbygd ger universitetscirklar en utmärkt möjlighet att följa vissa högskolekursers kursplaner. föreslår - liksom föregående år - att kursplanebundna universitetscirklar åter skall berättiga till statsbidrag. Undervisning för invandrare i svenska språket I de åtgärder som vidtas för att förbereda invandrare för ett normalt liv i det svenska samhället ingår undervisning i svenska språket . Denna undervisning förläggs till i regel . Maximalt får undervisning bedrivas med . För vissa invandrare kan ett sådant schema säkert vara lämpligt, men många finner denna studieetapp alltför långdragen och påfrestande. Vi anser, att större flexibilitet bör finnas när invandrares studier i svenska språket organiseras. Många flyktingar är välutbildade och har stor träning i att snabbt absorbera nya kunskaper. Därför bör möjlighet till koncentrerad SFI-undervisning finnas så att t.ex. de invandrare som så önskar kan under visas upp till . Vi har inte vunnit bifall i för detta förslag. Vi anser, att det är i hög grad aktuellt. Vi får anledning att återkomma till dessa frågor i samband med regeringens förslag . Vi anser, att nytillkomna folkhögskolors verksamhet inte borde belasta övriga folkhögskolor genom minskning av deras resurser. Så har skett . Därför tillstyrker vi förslag att nu kompensera den tidigare generella minskningen genom att höja den totala volymen för folkhögskolans reguljära verksamhet till högst . Det motsvarar en ökning av statsbidraget med . i förhållande till regeringens förslag. För att ge folkhögskolorna möjlighet att även kommande budgetår anta elever från övriga nordiska länder, behöver skolorna kompensation för de interkommunala ersättningar, som givetvis inte kan erhållas för dessa elever. Vi föreslår, att . anslås för att möjliggöra för ca 250 elever från övriga nordiska länder att studera på svenska folkhögskolor. För att finansiera vårt förslag om höjning av bidrag till folkhögskolor med . - utöver regeringens förslag - föreslår vi att riksramarna för vuxenutbildnings gymnasieskolekurser minskas med - av totalt närmare 4 milj. timmar - vilket innebär en besparing på . Bidrag till viss central kursverksamhet Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet (C7) lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer - främst löntagarorganisationer - med kursverksamhet i egen regi i ämnen som samhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik och produktionsteknik. Vi anser att denna typ av kursverksamhet kan finansieras utan särskilda statsbidrag. - bör därför utgå ur budgeten. Vuxenstudiestöd tillkom genom ett beslut av 1975. Det är ett samlingsbegrepp för ett antal stöd och bidrag. Den del av stödet där bidragsbeloppets storlek varierar med A-kassans dagpenningnivå kallas särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) och består av dels ett vuxenstudiebidrag, dels en lånedel som skall betalas tillbaka. Vi anser att reglerna för SVUX bör ändras för att skapa större rättvisa mellan skilda grupper av sökande. Om man är medlem i en erkänd arbetslöshetskassa beräknas stödet efter den dagpenning man skulle fått från kassan om man varit arbetslös. Dagpenningen beräknas på inkomsten för heltidsarbete oavsett om man arbetat heltid eller deltid. Om man är utförsäkrad får man ändå vuxenstudiestöd som beräknas på den dagpenning som man skulle haft om man inte varit utförsäkrad. Om man däremot inte är med i någon erkänd A-kassa är vuxenstudiebidraget väsentligt lägre. Vuxenutbildningsavgiften tas ut av alla arbetsgivare. En differentiering mellan dem, som är anslutna till A-kassan och dem som inte är det, är därför orimlig. Det är emellertid rimligt att man en studerande är berättigad till A-kasseersättning, vuxenutbildningsbidraget utgår med lägst samma belopp. I annat fall saknas stimulans för utildning i stället för arbetslöshet. Många nekas SVUX därför att tillgängliga medel inte räcker. Vi anser därför att andra beräkningsgrunder bör övervägas. Detta skulle kunna medföra att bidraget räcker till betydligt fler sökande än vad som är möjligt med det nuvarande systemet. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att frågan om hur man skall åstadkomma en jämnare fördelning av SVUX bör övervägas inom ramen för en utredning. Kvinnors möjlighet till särskilt vuxenstudiestöd Det differentierade vuxenstudiestödet infördes för att skapa utrymme för en höjd ersättning till studerande, som avstår inkomst för att studera. Som nämnts ovan är endast de, som är med i erkänd A-kassa, berättigade till det högre bidragsbeloppet. Detta innebär att kvinnor som varit hemma och vårdat barn kan få det högre beloppet även om de är korttidsutbildade. Detsamma gäller kvinnor som varit yrkesverksamma men som av olika anledningar inte kunnat komma tillbaka på arbetsmarknaden. Vi anser, att konsekvensen av de nuvarande reglerna med hänsyn till hur dessa har påverkat rekryteringen av kvinnor för studier bör utredas inom ramen för den ovan nämnda utredningen. Barntillägg beviljas i form av ett förhöjt vuxenstudiebidrag. Det beviljas för barn som inte fyllt eller som har fyllt och går i . Barntillägg utgår endast till dem som är med i erkänd A-kassa och således har rätt till det högre bidraget. Vi anser att barntillägg bör utgå till alla på samma villkor. Vi föreslår därför att regeringen ger () i uppdrag att utreda hur en sådan reform skulle kunna genomföras. Regeringen föreslår en förlängning till utgången av för försöksverksamhet med kollektiv ansökan om internatbidrag för pensionärsoch handikapporganisationer. För handikappade är det värdefullt att möjligheten till kollektiv ansökan finns, varför vi anser att nuvarande försöksverksamhet bör permanentas för handikapporganisationerna. Enligt vår uppfattning bör nu besluta att försökverksamhet skall avslutas vad gäller ålderspensionärers rätt att erhålla internatbidrag. Vi anser, att de relativt begränsade ekonomiska resurser som står till förfogande bör användas inom för vuxenstudiestödet gällande åldersgränser. Vuxenstudiestödet finansieras med arbetsgivaravgifter. Därför bör det användas för att finansiera studier för personer i arbetsaktiv ålder. Vi förutsätter att ålderspensionärer för sin studieverksamhet kan erhålla stöd från t.ex. studieförbund. Vi finner det angeläget att den möjlighet till kollektiv ansökan om internatbidrag, som gäller för löntagarorganisationerna, också erbjuds , och Småföretagens riksorganisation. För att snabbt erbjud dessa grupper denna möjlighet, föreslår vi, att de ingår i den grupp, som omfattas av den pågående försöksverksamheten. Vilande sjukpenninggrundande inkomst (sgi) (Sfu 1985/86:17) fattade beslut om ett förbättrat försäkringsskydd vid sjukdom och föräldraledighet under sommarferier för den som har en vilande sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Enligt lagen om allmän försäkring (AFL) 3 kap 5 § får den sjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas under tid då en försäkrad bedriver studier för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd.... Detta innebär att alla studerande får behålla den sjukpenningplacering de fått på grundval av eget arbete. SGLn hålls vilande under terminstid och aktiveras under sommarferierna, då den försäkrade inte uppbär studiesociala förmåner. Det har emellertid visat sig att orden uppbär studiemedel spelar en väsentlig roll för den försäkrade. Om en studerande anser sig inte behöva studiemedel eller under någon del av studietiden försöker klara sig på egen hand t.ex. genom att använda eget sparkapital, så försvinner den vilande SGLn. Så gör också sparkapitalet! Detsamma gäller om en studerande icke blir beviljad studiemedel. Den, som är sparsam med sina egna och statens medel och ej vill skuldsätta sig mer än nödvändigt straffas alltså genom att han/hon blir av med sin vilande SGI. Vi anser, att själva studierna skall vara avgörande för rätten till vilande SGI och inte huruvida man lånar pengar av staten för studierna. Vi föreslår därför en ändring av ordalydelsen i AFL 3 kap 5 §:... bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp... bör ändras till ...bedriver studier, för vilka han har rätt att uppbära studiehjälp.... Hälso- och sjukvårdslagen har som mål en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Studerandehälsovården utgör härvid ett viktigt komplement för de studerande vid den offentliga sjukvården. Inom ramen för studerandehälsovården erbjuds de studerande medicinsk och psykiatrisk hjälp särskilt anpassad till deras behov. Regeringen föreslår en höjning av statsbidraget till studerandehälsovården med som en ny högskola - / - skall ingå i studerandehälsovården. Vi anser, att det utökade ansvarsområdet motiverar en höjning och föreslår därför att bidraget till studerandehälsovården höjs med . utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att slå samman timramarna för allmänna ämnen och yrkesämnen inom vuxenutbildning till en gemensam timram, 2. att hos regeringen begär att en försöksverksamhet inleds inom Komvux i ett antal kommuner innebärande friare former för intensifierad uppsökande verksamhet och andra insatser för att stimulera korttidsutbildade till studier samt möjlighet att avgiftsbelägga vissa Komvux-kurser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obalansen i bidragsutvecklingen för vuxenutbildning och studieförbund, 4. att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom Komvux (Grundvux), 5. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall berättiga till statsbidrag, 6. att för /91 under anslaget C6, Bidrag till driften av folkhögskolor, anslår totalt . utöver vad regeringen föreslagit - . motsvarande ca , samt . för att möjliggöra för ca 250 elever från övriga nordiska länder att studera på svenska folkhögskolor, 7. att för /91 Cl Bidrag till utbildning för vuxna anslår 1 , vilket innebär en besparing på . och en minskning av riksramarna för vuxenutbildnings gymnasieskolekurser med , 8. att för /91 under anslaget C7, Bidrag till viss central kursverksamhet anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit och därmed avskaffar detta anslag, [att för /91 under anslaget F5, Vuxenstudietöd m.m., anslår . mindre än vad regeringen föreslagit,1) [att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att föreslå hur man skall åstadkomma en jämnare fördelning av SVUX samt undersöka konsekvenserna av nuvarande regler för rekrytering av kvinnor,1) [att hos regeringen begär att CSN får i uppdrag att utreda hur ett mer rättvist barntillägg skall utformas,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades och pensionärers möjlighet till internatbidrag,1) [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att även . och Småföretagens riksorganisation erhåller samma rätt till kollektiv ansökan om internatbidrag, som gäller för löntagarorganisationerna,1] [att hos regeringen begär förslag till en ändring i 3 kap 5 § lagen om allmän försäkring (AFL) enligt vad i motionen anförts,1] [att beslutar att till studerandehälsovård under anslaget F 7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål anslå . utöver regeringens förslag.1] () () 1 1989/90:Sf519