mot · GD02Jo254 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo254 Stödet till rennäringen, m.m. Av den redovisning regeringen lämnar i budgetpropositionen framgår att först kommer att få ta ställning till en samlad same- och rennäringsproposition. Behovet av att kunna ta ställning till en statlig same- och rennäringspolitik framstår som uppenbart, inte minst mot bakgrund av den konturlöshet som präglar de förslag som framläggs av jordbruksministern. Som underlag till en sådan proposition måste också fogas de förslag rennäringskommittén framlade i sitt betänkande Rennäringens ekonomi (SOU 1983:67) och som inte blivit behandlade i avvaktan på att samerättsutredningens förslag skulle föreligga. Det samlade intrycket blir att nu får att ta ställning till delar, där både sammanhang och målsättning med den statliga rennäringspolitiken saknas. Av de förslag som faktiskt framläggs i budgetpropositionen finns också anledning att kritiskt granska på vilket sätt regeringen följt upp vad beslutade i anledning av jordbruksutskottets betänkande 1988/89:12. tillkännagivande till regeringen angående prisstödet grundades på att rennäringens företrädare inte hade möjlighet att föra reella överläggningar med staten. För anslaget B 8 Främjande av rennäringen föreslås en uppräkning med . förutom den ökning om som följer av internationella åtaganden beträffande byggande och underhåll av riksgränsstängsel mot enligt renbeteskonvention. Det framstår som rimligt att anslaget för den nationella renskötseln (fortsatt markanvändningsplanering, säkerställande av trygghetspaketet för renskötare m.fl. ändamål) även räknas upp med en milj. kr. så att pågående betesinventering skall kunna genomföras inom en överblickbar framtid. Den här föreslagna uppräkningen skall också jämföras med den anslagsökning lantbruksstyrelsen beräknade om totalt tre milj. kr. Regeringens nu lämnade förslag om ett nytt anslag B 9. Prisstöd till rennäringen tillgodoser på så sätt det bakomliggande syftet att det inte skall vara fråga om att fördela en redan beslutad medelsram på ett för det beslutet okänt antal senare slaktade renar, för vilka prisstöd skall utgå. Ändock finns det avgörande invändningar mot regeringens förslag. Grunden för angivna beslut var att tidigare ordning inte gav rennäringens företrädare möjlighet att föra reella överläggningar med staten om nivån på prisstödet eftersom anslagets totalbelopp är fastställt genom riksdagsbe Detta kommer inte att brytas genom den nu föreslagna ordningen, då det av propositionen inte framgår att det skall föras några överläggningar alls utan att regeringen i stället skall fastställa pristilläggets storlek och meddela de ytterligare föreskrifter som är erforderliga för utbetalande av pristillägget. Av regeringens förslag framgår inte nuvarande nivå på pristillägget. Vi har inhämtat att statens jordbruksnämnd och lantbruksstyrelsen tillsammans med , , vid årliga överläggningar har beräknat att slaktuttaget kommer att bli 95 000 renar innevarande budgetår, för vilka ett pristillägg om . per ren skall utgå. Sålunda innebär detta att det innevarande år skulle utgå , d.v.s. ett högre totalbelopp än det nu föreslagna, i och för sig förslagsvis beräknade, beloppet. I vad mån det kan bli fråga om någon senare höjning av pristillägget redovisas inte i propositionen och härvid torde det vara så att detta blir beroende av om regeringen kommer att föreslå någon höjning av norrlandstillägget för jordbruket. Av sammanställningen som gjorts av lantbruksstyrelsen framgår att det finns en differens såvitt gäller prisstöd mellan nötkött och renkött på så sätt att prisstödet är . högre för nöt än för renkött (. Utvecklingen och , då renköttet fick del av det utgående norrlandstillägget, framgår av diagram nedan. 4^ V*rrv t k Norrlartartiiliag ! " s*n«ott '.vid rrwi*K?viict oå 32 kql » c5' ocn lamm Av diagrammet kan utläsas att norrlandstillägget för nötkött /86 höjts till en nivå över renköttets och ökar medan stödet till renköttet efter en nedgång något ökat /90. Differensen är den ovan angivna om . Av diagrammet framgår också att det till följd av effekter på marknaden efter Tjernobyl skett en sänkning av avräkningspriset på renkött. Starka skäl föreligger således att genom en uppräkning av prisstödet till rennäringen skapa paritet mellan produktion av nötkött respektive renkött. Det är - som ovan konstateras - otillfredsställande att nu har att pröva regeringsförslag utan en av regeringen klart uttalad politisk målsättning och där förslag framläggs i delar utan möjlighet till ställningstagande till helheten. Ett grundläggande krav är följaktligen att regeringen lägger en samlad same- och rennäringsproposition på grundval av inte bara samerättsutredningens och lantbruksstyrelsens (Rennäringsgruppens) förslag, utan också på rennäringskommitténs betänkande Rennäringens ekonomi. Vad särskilt gäller prisstödet kan regeringens förslag prövas först efter nödvändig komplettering innefattande ett annat förslag beträffande former för överläggningar med näringen om prisstödets inriktning. Med hänsyn till rennäringens betydelse för den samiska kulturen är det här redovisade en kultur- och minoritetsfråga förutom en näringspolitisk fråga och även en regionalpolitisk fråga; förutsättningarna för liv och arbete i de utpräglade glesbygdsområden, där inga eller få alternativa utkomstmöjligheter står till buds. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till främjande av rennäringen för /91 anvisar , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med näringen om prisstödets omfattning och eftersläpning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen framlägger en samlad sameoch rennäringsproposition på grundval av förslag lämnade av samerättsutredningen, rennäringskommittén och lantbruksstyrelsen (rennäringsgruppen).