mot · GD02Ub134 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 134 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Ubl34138 Under den allmänna motionstiden lade vi fram en motion angående forskning och högre utbildning i län. I denna utvecklade vi den betydelse forskningen har för den regionala utvecklingen. betraktar forskningen som en strategisk nyckelverksamhet för att upprätthålla god kvalitet i undervisningen. En aktiv forskning uppehåller kompetensen för lärarna och bidrar till att bygga upp kunskap för regionens närings- och samhällsliv. Därför har högskolan i , trots avsaknad av fasta forskningsresurser i form av professurer och fakultetsanslag, prioriterat forskning och sökt ha en så hög andel forskarutbildade lärare som möjligt. Det har kunnat ske med ett relativt omfattande program för tillämpad forskning. Anslaget för forskningsanknytning uppgick föregående budgetår till ca . medan det externfinansierade forskningsprogrammet hade en omsättning för forsknings- och utvecklingsverksamhet på ca 9 milj. kr. Vi anser att det förslag som regeringen lägger fram i forskningspropositionen är en besvikelse när det gäller satsningar på forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. hade med förväntan sett fram mot denna proposition inte minst efter besök av regionalpolitiska kommittén . Besöket ingav förväntningar om kraftfulla medelstillskott till högskolan och den forskning som där bedrivs. konstaterar vi med besvikelse att det engagemang för forskning som finns vid röner ringa gensvar från regeringen. Forskningspropositionen föreslår att högskolan i skall få en fördubbling av summan för det som kallas forskningsstödjande åtgärder. Det innebär 1,2 milj. kr. 1990/91. Det är ingen stor summa. De mindre och medelstora högskolorna, 16 stycken, får tillsammans 30 miljoner, vilket är 2 milj. kr. mindre än vad ensamt erhåller. 1 1989/90. Vi anser att det nu är dags att inleda en framåtsyftande uppbyggnad av forskningsresurser vid . Därför bör för /91 2,5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit anslås till forskningsstödjande åtgärder vid högskolan. Ytterligare 5 milj. kr. bör anslås under de två följande åren i planeringsperioden. Med utökade medel till forskning är det nu angeläget att bygga upp en fast och stabil organisation för forskning vid högskolan i . Den medelsförstärkning vi här föreslår ser vi som en motsvarighet till de fakultetsanslag som anvisas till universitet och övriga högskolor med fasta forskningsresurser. På detta sätt kan mer forskning ske på eget programansvar. Andelen externfinansierad forskning minskar och högskolans självständighet och identitet förstärks. Nätverk i sydost - sydostuniversitet Mellan högskolorna i , och /pågår diskussioner om utökad och intensifierad samverkan. samlades rektorerna för de tre högskolorna i sydöstra i , vilket datum får anses som startpunkten för Sydostuniversitetet. Dessa diskussioner har sedan fortsatt i en arbetsgrupp med representanter för de tre högskolorna. Framtid i sydost - kris eller möjlighet Utgångspunkt för diskussionerna har varit de krisrapporter som presenterats rörande framtiden i Sydostsverige. Stagnerande befolkningssiffror, ungdomsutflyttning och svag förnyelse av närings- och samhällsliv bidrar till en forskningssvag region. Arbetsgruppen menar att en satsning på forskning är av avgörande betydelse för de tre högskolornas framtid och för utvecklingen i sydöstra . Genom samverkan har de tre högskolorna unika möjligheter att skapa en slagkraftig forskningsorganisation - ett sydostuniversitet. Målsättningen för detta arbete har formulerats så här: - Att inom ramen för en gemensam forskningsorganisation komplettera varandra till en genomtänkt helhet. Dubbeletableringar och fackmässiga luckor skall undvikas. skall inrymma s.k. fasta forskningsresurser. Tillskapandet av sådana kan ske successivt och bör ta sin utgångspunkt i starka forskargrupper. - Att samverka så att expertkompetens kan utnyttjas på mer än en högskoleort både i forskning och undervisning. - Att genom olika metoder krympa avstånden mellan högskolorna till ett minimum. mellan forskargrupperna, utbyggt telefax- och datanät, videokonferenser etc. blir inslag i ett sådant program. Inte konkurrera utan komplettera är utgångspunkten för samverkan i sydost. Grundfilosofin för forskning vid högskolan i har alltsedan starten varit att koncentrera insatserna till fackområden som överensstämmer med profilutbildningarna och som gör att högskolan kan bli en motor för länets utveckling. De viktigaste forskningsområdena är kustekologi-bioteknik-turism och resor Därutöver pågår planeringsarbete för forskningsfälten miljöteknik-VAfrågor. Ett starkt näringsliv med denna inriktning finns i länet samt miljöoch naturresurslinjen 120 p. Koppling finns mellan produktionsteknik och teknik-ekonomi-miljö då länet har många företag med inriktning på produktionsteknik. Utbildningar finns i ekonomi, teknik och miljö. Exempel på verkstadsteknik är Torsmaskiner i - ett verkstadstekniskt företag i länet. Högskolan har verkstadsingenjörsutbildning om 80 p. Exempel på telekommunikation finns genom teleskolan i och dataingenjörslinjen vid högskolan. På institutionen för naturvetenskap med teknik vid högskolan i har man under ett flertal år sysslat med undersökningar i kustzonen, framför allt utmed . Detta har skett dels som uppdragsforskning, dels som projektarbeten inom utbildningen. har ett organiserat samarbete ägt rum inom forskargruppen för kustekologi. Då knöts professor vid Askölaboratoriet, , till gruppen som ansvarig forskningsledare. Gruppen har nio medlemmar. Två stora långsiktiga projekt utgör tyngdpunkten i gruppens verksamhet. Det första är den samordnade kustvattenkontrollen i län som omfattar undersökningar i hela kustekosystemet från vattenkemi till gifter i sediment. Det andra stora projektet är bottenfaunaundersökningar inom PMK-program. Förhoppningsvis utgör det endast första delen i en ytterligare utbyggnad av den i södra . Forskningen inom kustekologigruppen har blivit så omfattande att diskussioner inletts som troligen kommer att leda fram till avknoppning av två nya forskningsprogram: - landskapsekologi och samhällsplanering Forskningen inom programområdet baseras på de två utbildningslinjerna livsmedelslinjen 120 p och biomedicinsk kemi 120 p vid högskolan. Målet för forskargruppens arbete är att skapa nya analysmetoder för olika ämnen i livsmedel. Det är de senaste årens kunskapsutveckling inom bl.a. bioteknik som ger goda förutsättningar för detta forskningsarbete. 1* 1989190. De nya metoderna kommer att vara exaktare, snabbare och billigare än de traditionella. Detta innebär att forskningsresultaten lätt kan föras över till nya företag. Gruppens arbete kan därför i förlängningen resultera i nyetablering av bioteknisk industri i . Det finns ett flertal livsmedelsindustrier i , vilka tillsammans med livsmedelslinjen 120 p vid högskolan utgör en tillräcklig bas för att utveckla forskning inom livsmedelsteknik. Forskning om turism och resor län är ett turistlän. Forskningen inom detta område anknyter till de etablerade ämnena i företagsekonomi, sociologi samt linjeutbildningen i turism vid högskolan. Det långsiktiga målet är att få fram kunskapsunderlag om turistmarknadens sätt att fungera så att den sydsvenska turistnäringen, där så är möjligt, kan byta inriktning från säsongsprodukter till helårsproduktion. Med en utbyggnad av forskningsresurserna kommer forskningsområdet telekommunikation att bli ett av de viktigaste för del. har här unika möjligheter tack vare att utbildningscentrum-teleskolan är förlagd här. Tekniska och personella resurser är koncentrerade och tillgängliga på ett sätt som knappast har sin motsvarighet i landet. bedriver också en utbildning med inriktning mot telekommunikation, nämligen den tvååriga dataingenjörslinjen. Förbättrad informationsöverföring är det yttersta syftet med forskningen, som alltså har stark kommersiell anknytning. Högskolan har ansvar för såväl forskning som högre utbildning i länet. Forskningen kan på ett verksamt sätt samarbeta med näringslivet i länet och verka förnyande och inspirerande. strävar efter att se till att länet och Sydostsverige får tillgång till fler högutbildade, särskilt inom nya framtidsområden. Forskningen inom ekologi, bioanalys, livsmedelsteknik, turism och telekommunikation är bl.a. exempel på detta. I kombination med detta vill högskolan hjälpa företagen att utveckla ny teknik och nya produkter. Det är av stor regionalpolitisk betydelse att företag och näringsliv i länet tar till sig innovationer och utvecklar kreativiteten. Unga människor måste vilja stanna kvar i sin födelsebygd. Den ogynnsamma åldersfördelningen i vårt län måste brytas. Med högskolans hjälp kan länet och i samverkan med högskolorna i och /ta sig ur krisen och göra sydöstra till en blomstrande del av - en framtidsregion. För detta krävs emellertid utökade resurser i enlighet med vad vi ovan fö Dessutom måste den forskningsorganisation, Sydostuniversitet, som vi skisserat få erkännande. I samverkan kan regionen bli stark. Komplettera och ej konkurrera - på så sätt tillvaratas kompetens och resurser på bästa sätt (se bilaga 1). Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anslå 2,5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit till forskningsresurser vid under /91 samt att ytterligare 5 milj. kr. anslås under de två följande åren , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fast forskningsorganisation för högskolorna i , och /- Sydostuniversitetet. () () (K) /(K/R) (V) löen ti tel-förändring (V) Undervist ing-Kommunikation (V, K) Turism och resor (K) Miljö värd (K. Miljöteknik, VA och luft Miljöforskning, ekonomiska-sociologiska aspekter Ekonomi-Teknik (V, K) Produktionsteknik (Teknik/Ekonomi/Arbetsmiljö) Plan- och byggnadsteknik (K/R) Verkstadsteknik (K, K/R) Informationsteknologi (V) System för strategiska beslut Interaktiva datorbaserade system med bl a multimedia Telekommunikation (K) Signalbehandling (K/R) Karn- och atomfysik (K i samarbete med Maxlab.Lund) Bioteknik (K) Figur 2: Preliminär! forskningsprogram för högskolorna i .