ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr230 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr230 av m.fl. (fp) En ny musikteater i I budgetpropositionen skriver utbildningsministern. Den av regeringen utsedda förhandlingsmannen med uppdrag att förhandla om finansiering av en ny musikteater i västra har avslutat sitt arbete och redovisat att någon uppgörelse inte har kunnat träffas. Enligt vad jag har erfarit pågår dock fortsatta diskussioner om alternativa lösningar för projektet. Vi beklagar mycket att en överenskommelse inte har kunnat träffas mellan och de berörda landstingen. Detta får dock inte leda till att musikteaterbygget inte kommer till stånd. uttalade kulturministern att staten borde kunna medverka med ett anslag i storleksordningen 230 milj.kr. hade inget att invända mot detta. I dagens läge kan det emellertid visa sig bli nödvändigt att medverka också på annat sätt från statens sida, t.ex. genom att stimulera näringslivet i att bidra och genom att utöka det utlovade statliga anslaget. Regeringen bör ta initiativ i detta syfte i samråd med och de landsting som ställt sig positivt till att stödja bygget av en ny musikteater i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att en ny musikteater i kommer till stånd. () () () () () () () () () () 1989/90 Kr230
mot · GD02Kr231 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:K231 av och (båda vpk) En ny musikteater i I årets budgetproposition skriver utbildningsministern: Den av regeringen utsedda förhandlingsmannen med uppdrag att förhandla om finansieringen av en ny musikteater i västra har avslutat sitt arbete och redovisat att någon uppgörelse inte har kunnat träffas. Enligt vad jag har erfarit pågår dock fortsatta diskussioner om alternativa lösningar för projektet. De alternativa lösningar som utbildningsministern här antyder och förmodligen fortfarande hoppas på är dels någon form av avdragsgillt ekonomiskt stöd från näringslivet, framför allt , och dels fortsatta förhandlingar med närliggande kommuner. Näringslivets avdragsgilla delfinansiering av den nya musikteatern i har diskuterats flitigt , men har lyckligtvis stoppats av den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Den föreslagna lösningen innebär i princip att näringslivet gör sken av att bidrag till finansieringen av en ny musikteater i . I verkligheten betalar staten kostnaderna, visserligen inte med pengar direkt från kulturbudgeten men i form av minskade skatteintäkter. Det är naturligtvis mycket beklagligt att en överenskommelse inte har kunnat träffas mellan och de berörda landstingen. Det är självklart beklagligt att förhandlingarna har kommit in i en återvändsgränd. Men det får inte innebära att den nya musikteatern inte byggs. Regeringen får inte ta åt sig äran av den goda viljan, överlasta ansvaret för misslyckandet på olika landsting och slippa att betala någonting av de redan beslutade 230 miljonerna. Vpk anser att det i nuvarande läge är nödvändigt att regeringen ökar det utlovade statliga anslaget, ex.vis med den summa som röstade nej till. Regeringen måste dessutom inleda förnyade förhandlingar med de landsting som ställt sig positiva till att stödja bygget, och med kringliggande kommuner för att hitta en godtagbar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om angelägenheten av ett regeringsinitiativ för en ny mu- Mot. 1989/90 sikteater i . (vpk) (vpk)
mot · GD02Kr233 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr233 av m.fl. (c, m, fp, mp) Naturvetartjänst vid Gård Gård och Museer utgör en självständig enhet inom Stiftelsen . Verksamheten vid Gård har profilerats mot bevarande av det levande kulturarvet i form av kulturväxter och lantraser. sker arbetet i direkt samarbete med Nordiska Genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter och för husdjur. Detta innebär att Gård gått in på ett nytt verksamhetsfält och över hittillsvarande klyfta mellan kulturhistoria och naturhistoria. Inom området ekologi och bevarande av äldre kulturväxter har viktiga insatser genomförts på Gård. Fruktträdgården har restaurerats och är nu Nordiska genbankens stora klonarkiv för skyddsvärda äldre lokalsorter av äpplen och päron. Köksträdgården fungerar till en del som genbank för ett 70-tal rabarbersorter, en humleträdgård iordningställs med olika humlesorter, den s k t aåkern omfattar 60 parceller med olika grödor och på två gamla åkerlyckor odlas de starkt utrotningshotade åkerogräsen. uppföres en nybyggnad för utställningsändamål där bevarandet av genresurserna inom växt- och djurvärlden ska presenteras. Medel härför har anvisats dels av regeringen och dels av . Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att genomföra en långsiktig planering av den naturvetenskapliga sidan av Gårds program. Härvid bör även beaktas godsets kulturlandskap, skogsområden, öar och vegetation och hur detta ska levandegöras för besökare av alla kategorier. Samverkan behöver etableras med experter inom Nordiska genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter, , lantbruksstyrelsens och med , kulturgeografer och ekologer. Från genbanksnämndernas sida önskar man starkt att Gård ska bli ett informations- och mötescentrum för genresursfrågor. besöks Gård av cirka 100 000 personer per säsong. För planering och start av detta långsiktiga program behövs en kvalificerad naturvetare. Såväl som Gård saknar kompetens på detta område. En sådan resursförstärkning är nödvändigt för att ett kulturhistoriskt museum skall kunna arbeta vidare. Innehavaren av tjänsten ska också kunna ge råd och anvisningar till andra museer och institutioner. Vi ser det som mycket angeläget att erhåller det begärda anslaget om för inrättande av en naturvetartjänst vid Gård. Med hänvisning till det anförda hemställs att för /91 anslår . till en naturvetartjänst vid . () () 1989/90 Kr233
mot · GD02Kr234 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr234 av () Ett glasmuseum i Glasriket i sydöstra är ett av landets mest attraktiva turistområden med över 1 miljon besökare . De flesta besöker glasbruken, främst i och kommuner, men även under årets övriga månader finns en ganska frekvent resandeström. Besöken avser i första hand inköp av glasvaror men alltmer efterfrågas också möjlighet att kunna ta del av glastillverkningens kulturhistoria och miljö. Möjlighet att se dagens tillverkning finns på flera bruk, bl.a. . Miljö och metoder ändras inom denna industri liksom inom andra områden. Det är av värde att dokumentera utvecklingen från rent hantverk till industri - en industri som grundas på 1000-åriga traditioner. Den konstnärliga utvecklingen inom svenskt glas kan följas på men många av de mindre bruken finns inte representerade liksom det inte heller är möjligt att studera glasbruksmiljön ur olika aspekter. Ett glasmuseum i skulle utgöra ett aktivt komplement till museet i . Kultur är ett viktigt inslag för en levande bygd. har tidigare endast ett bygdemuseum. Från kommunens sida ser man mycket positivt på ett statligt museum till det område, där fyra glasbruk med stark expansion finns. En arbetsgrupp diskuterar lokaler och finansiering. , och har alla ställt sig positiva till utställningsverksamhet avseende glasindustrin även i län. Finansiellt stöd skall ges i möjligaste mån. Det är dock nödvändigt att staten också ställer sig bakom denna satsning och att museet får rikskaraktär. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett glasmuseum i kommun.
mot · GD02Kr237 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:K237 av och (båda c) Regional och lokal uppbyggnad av talboksbibliotek Enligt uppgift upphör bidraget för inköp av talböcker till länsbiblioteken vid utgången av innevarande budgetår. Bidraget har funnits och har fördelats av talboks- och för inköp av talböcker vid länsbiblioteken. Vad vi erfarit har bidraget varit ett positivt tillskott för att länsbiblioteken ska kunna fullgöra sina uppgifter som förmedlare av böcker och övrig service till invånarna i sina respektive områden. Tal- och har i sitt anslagsäskande föreslagit att ett nytt anslag inrättas för utvecklingsarbete vid läns- och kommunbibliotek. Ett sådant statsbidrag skulle kunna stödja en försöksverksamhet med ny teknik på biblioteken där synskadade och andra handikappade själva skulle kunna söka information. Vi anser att ett särskilt bidrag bör inrättas för en femårsperiod, varvid anslås för /91. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ett femårigt program för regionalt och lokalt utvecklingsarbete vid läns- och kommunbibliotek för att förbättra läshandikappades situation i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att för /91 anslår . till taloch i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GD02Kr239 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr239 Arkiv för dekorativ konst i Arkiv för dekorativ konst grundades av professor som en avdelning av konsthistoriska institutionen vid . 1941 öppnades arkivet som offentligt museum. Det har kontinuerligt tillväxt och samlingarna omfattar numera 20 000 skisser och modeller till offentlig monumentalkonst. Arkiv för dekorativ konst är en egen institution inom och har sitt nuvarande namn för dekorativ konst. är både ur nationell och internationell synpunkt en unik resurs. Museet har systematiskt samlat skisser och modeller till offentlig konst i avsikt att belysa den process som utgör konstverkets födelse. Det är det första i världen som byggts upp efter denna princip, och det är fortfarande i det närmaste unikt. Det vetenskapliga värdet är stort men museet kan också på många sätt bidra till att popularisera och dokumentera den offentliga konsten. Trots de stora samlingarna är antalet fasta tjänster och driftsanslag synnerligen begränsade, vilket säkerligen sammanhänger med museets ställning som universitetsinstitution. För att kunna vidareutveckla museet till gagn för alla landets konstintresserade och konststuderande torde det nu vara angeläget att museet får en nationell bas. Man bör överväga om inte museet bör jämställas med de statliga centralmuseerna och fungera som ett ansvarsmuseum för offentlig konst. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning kring för dekorativ konsts framtida ställning varvid en funktion som ansvarsmuseum för offentlig konst bör övervägas.
mot · GD02Kr241 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: K241 av och (båda mp) Lokaler för i i är det enda museum i landet som saknar ändamålsenliga lokaler i en särskild museibyggnad. Detta medför att museets rika samlingar inte kan visas och att det är omöjligt att bedriva någon publik verksamhet över huvud taget. byggnadsfråga har stötts och blötts . Huvudmännen för Stiftelsen , och , har 1988 låtit utarbeta ett mycket ambitiöst program för om- och tillbyggnad av Gådeå sjukhus till länsmuseum. Programmet är även intressant ur den aspekten att det nya basutställningar föreslås få en ekologisk inriktning, att en länsbildcentral för fotohistoriskt material inrättas och att stora delar av de magasinerade samlingarna äntligen göres tillgängliga för besök. Byggkostnaderna beräknas till i dagens penningvärde. Ett statligt investeringsbidrag på motsvarar sålunda . Huvudmännen är beroende av detta statliga investeringsstöd, vilket också föreslogs i utredningen för hela landet. Förslaget har dock avvisats av utbildningsministern. Det måste bedömas som djupt otillfredsställande att verksamhet i inte kan bedrivas i överensstämmelse med den av fastlagda kulturpolitiken. Samtliga länsmuseer, vilka erhåller statsbidrag till driften, måste ges någorlunda likvärdiga förutsättningar. Ett minimikrav är därvid rimligen en museibyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidrag till lokaler till i .
mot · GD02Kr242 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr242 av och (båda c) Dialekt-, ortnamn- och folkminnesarkivet i Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i (DAG) ingår i den statliga myndigheten dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA). Liksom övriga DOVA-arkiv har DAG en dubbel uppgift, nämligen att vara såväl arkiv som forskningsinstitution. DAG skall insamla, bevara, bearbeta och publicera svenskt dialekt-, ortnamns- och folkminnesmaterial, granska förslag till namn på allmänna kartor, yttra sig i ärenden om fastställande av ortnamn samt dokumentera yngre personnamnsmaterial från sitt undersökningsområde. Arkivet skall hålla samlingarna tillgängliga för forskning och studier samt i övrigt tillhandahålla de upplysningar, råd och tjänster som är möjliga. bildar en språklig och kulturell enhet. Dialekter, ortnamn och folkminnen är att jämföra med kommunicerande kärl. Ortnamn och dialekter går hand i hand. Utan en ingående kännedom om en trakts dialekter kan man inte tolka dess ortnamn. På samma sätt har dialekter och folkminnen ett nära samband med varandra. DAG:s samlingar och publikationer har stor betydelse för en rad vetenskaper, som t.ex. nordiska språk, etnologi, historia, litteraturvetenskap. Ett nära samarbete med folkbildningsorganisationerna äger rum och dessa organisationer har också nytta av DAG:s samlingar. Det är regionalpolitisk! önskvärt att materialet för dialekter, ortnamn och folkminnen från den västsvenska regionen finns samlat i . Både för professionella forskare och för den hembygdsintresserade allmänheten är det också av stort intresse att dessa uppgifter finns inom regionen, på nära håll. Genom slumpmässiga förhållanden i det förflutna har arkiven i hand om insamling och bearbetning av dialekter och ortnamn inom större delen av den västsvenska regionen. Det tycker vi är fel. är naturligtvis en betydligt bättre utgångspunkt för insamling och bearbetning av material från . För de västsvenskar som är intresserad eller i behov av att ta del av de uppgifter som finns i arkivet ligger också bättre till än . Vi föreslår att dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i skall ha hand om det material som har att göra med den verksamhet de bedriver och kommer från . Arkivet skall också tillföras resurser för att kunna klara detta arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts om dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i och verksamheten inom detta område i . () () 1989/90 Kr242
mot · GD02Kr243 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr243 av Hans Nyhage (m) i i uppbär statligt stöd sedan 1985.För innevarande år utgör detta stöd och i budgetpropositionen föreslår föredraganden uppräkning med . har i sin anslagsframställning för /91 äskat statsbidrag med sammantaget . Medlen begärdes för att kunna inrätta främst en bibliotekarietjänst men också en föreståndartjänst samt för att kunna ge ut en katalog över invandrartidskrifter och ett lexikon över invandrarförfattare i . har under byggt upp en dokumentationssamling i invandrarfrågor, som är unik. Samlingen har tillkommit genom medlemmarnas frivilliga insatser. Institutet har börjat registrera sitt bestånd i den nationella databasen . Detta medför ett ökat intresse för institutets samlingar från såväl forskare som allmänhet - även från sådana som ej har möjlighet att besöka . Kraven på institutet att kunna ge utökad service kommer att ytterligare växa. Möjligheterna att kunna sköta biblioteksarbetet på ideell basis även i fortsättningen blir allt mindre för att inte säga närmast en omöjlighet. Det är således mycket angeläget, att en tjänst som fast anställd bibliotekarie kan inrättas . Statsrådet ställde vid ett besök på institutet i början av i utsikt ett ökat engagemang från statens sida till verksamheten under förutsättning att kommun också ökade sitt engagemang. Detta har skett genom att kommunen förbundit sig att ge ett årligt stöd till institutet, främst i form av hyresbidrag. kommun har således uppfyllt sin del av det uttalade villkoret, vilket rimligen borde föranleda staten att vidtaga en motsvarande åtgärd. Kostnaden för en tjänst som fast anställd bibliotekarie vid kan beräknas till . Detta belopp bör därför utgå som anslag utöver vad som föreslås i budgetpropositionen och bestridas genom en omfördelning inom anslagsposten G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet (prop. 1989/90:100 bil. 10), t.ex. genom att anslaget vid punkt 10 Till regeringens disposition", , minskas med motsvarande belopp. 1989/90 Kr243 Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att anslaget för /91 till i genom en omfördelning av anslaget inom anslagsposten G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet (prop. 1989/90:100 bil. 10) skall utgå med ett till . Hans Nyhage (m)
mot · GD02Kr245 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr245 av () i uppbär statligt stöd . har behandlat stödet till insitutet och funnit institutets verksamhet angelägen. Kulturminister besökte institutet. Han ställde då som villkor för ett utökat engagemang från statens sida ett ökat engagemang även från kommunen. ägde därför överläggningar rum mellan representanter för institutet och kommun. Resultatet av överläggningarna blev att kommun nu förbundit sig att ge ett årligt stöd till institutet, i första hand i form av hyresbidrag. Detta betyder i sin tur att institutets aktuella lokalproblem kommer att bli lösta genom medverkan av kommun. har i sin anslagsframställan /91 äskat bidrag med sammanlagt . för bl.a. inrättandet av en föreståndartjänst och en bibliotekarietjänst samt utgivning av en katalog över invandrartidskrifter och lexikon över invandrarförfattare i . har under byggt upp en dokumentationssamling i invandrarfrågor som är unik. Samlingen har tillkommit genom medlemmarnas frivillliga insatser. För att det ideella arbetet skall vara meningsfullt även i fortsättningen krävs det dock att det finns en person som kan samordna detta arbete och vara tillgänglig . har börjat att registrera sitt bestånd i den nationella databasen . Detta kommer att leda till ett utökat intresse för institutets samlingar från forskare och allmänhet, även sådana som inte kan besöka på plats. Det blir en omöjlig uppgift att sköta detta på ideell basis och utan en fast anställd bibliotikarie. har byggt upp en utomordentligt omfattande tidskriftssamling som är av stort värde för forskningen och för allmänheten. har institutet sökt stöd för publicering av en katalog över invandrartidskrifter i syfte att göra kunskapen om dessa tidskrifter tillgänglig för bibliotek och institutioner. Med anledning av det anförda hemställs att anslaget till höjs med . för att möjliggöra inrättandet av en kvalificerad bibliotekarietjänst. 1989/90 Kr245
mot · GD02Kr246 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr246 De som ägnar sig åt att göra kortfilm med konstnärliga ambitioner har ofta svårt att finansiera sina projekt. Film är en kostnadskrävande konstart, och möjligheterna att få stöd till filmer som inte har tydlig kommersiell inriktning är begränsade. Svenska Filminstitutets produktionsgarantier och utvecklingsbidrag söks av många. () gav tidigare lovande unga filmare tillfälle att göra film, men med krympande ekonomiska marginaler och växande hänsyn till tittarsiffror har benägenheten att satsa på okända förmågor minskat. I övrigt får filmaren utnyttja sin fantasi inte bara till konstnärlig kreativitet utan till att hitta finansiärer. har framhållit att utrymmet för experiment och satsning på nya filmskapare tenderar att krympa. skriver: Filmhistorien igenom har det visat sig att experimentera är syster och broder till både det berättande filmspråket och det dokumentära, och att det krävs folk som sticker ut hakan för att den bredare strömmen av filmarbetare ska kunna marschera framåt. Genom beslut fick konstnärsnämnden för stöd åt konstnärligt syftande film. Därmed tillkom en tredje adress, förutom filminstitutet och SVT, dit filmarna kan vända sig. Det bidrar till yttrandefrihet och mångfald. Förhoppningsvis leder det inte bara till att fler filmer skapas utan också till att de visas och får en publik. Beslutet har väckt starkt gensvar. Antalet ansökningar har mer än fördubblats. De som granskar ansökningarna har funnit att det skulle behövas minst dubbelt så mycket pengar för att möta de allra mest angelägna behoven, vilket särskilt gläder motionären. Antalet ansökningar har stigit med inte . Jag anser det angeläget att konstnärsnämnden tillförs ytterligare resurser för denna viktiga uppgift och föreslår att anslagsposten 7, Bidrag till projekt på filmområdet, under anslaget H 2, Filmstöd, räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att anslagsposten 7, Bidrag till projekt på filmområdet, under anslaget H 2, Filmstöd, skall räknas upp med Mot. 1989/90 . utöver vad regeringen föreslår.
mot · GD02Kr247 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr247 står på topp i svenskt musikliv av . Den numera 100 personer starka orkestern är välrenommerad långt utanför . De många turnéerna utomlands liksom de uppmärksammade fonogrammen har föranlett lysande recensioner i internationellt erkända fackmedia. Den världsledande engelska tidskriften har ägnat orkesterns inspelningar stor uppmärksamhet. Tidskriften har bl.a. beviljat orkesterns nuvarande chefsdirigent en specialintervju, vilket är en ovanlig företeelse. Som exempel på en fonogramutgåva som väckt internationellt uppseende bör nämnas inspelningen av symfonier. Lysande recensioner blev också resultatet av gästspelet i . Den numera världsberömde dirigenten från , som hoppat av till väst, återvände då i spetsen för . Det ovationsartade mottagandet ledde till fyra extranummer! Den unika utveckling som kännetecknar är således internationellt uppmärksammad. Det torde vara första gången som en svensk kulturinstitution utanför lyckats placera sig i europeisk toppklass inom sin konstart. Den statliga bidragsgivningen till Symfonikerna har däremot inte alls påverkats av de senaste årens utveckling. Filharmoniker, som Symfonikerna närmast skall jämföra sig med erhöll, då systemet med grundbelopp infördes, , 134 grundbelopp under det att Symfonikerna från samma tidpunkt tilldelades 105 grundbelopp. Filharmonikerna erhöll, fr.o.m. /77, 170 grundbelopp under det att Symfonikerna fortfarande ligger kvar på 105 grundbelopp. var Filharmonikerna redan en fullt utbyggd orkester under det att Symfonikerna bara hade 80 musiker. beslöt att Symfonikerna skulle byggas ut till 100 musiker. accepterade kommunen ett erbjudande från AB att stå för de tillkommande 20 musikernas lönekostnad under en femårig uppbyggnadsperiod. Denna slutade från vilken tidpunkt kommunen planenligt övertagit betalningsansvaret även för dessa musikers löner. Under innevarande år har kommunen även påtagit sig att stå för statens andel av lönerna. Det är ett oavvisligt krav att staten genom sitt stöd till Symfonikerna markerar att orkesterns nuvarande ambitioner och kvalitet gör att den måste jämställas med Filharmoniker i fråga om grunderna för beräkningen av detta stöd. Orkestern har för sin del i sin ansökan om statsbidrag /91 angivit en ökning med 50 grundbelopp till 155 grundbelopp som den nivå som skulle göra det möjligt för orkestern att fortsätta sin verksamhet på den höga nivå som uppnåtts och också ge möjligheter till ytterligare konstnärlig utveckling. I vart fall måste villkoren för bidrag jämställas med dem som utgår till Filharmoniker. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Det skulle dessutom innebära ett erkännande av den kvalitetsnivå som den estniske chefsdirigenten har lyckats medverka till som orkesterns chefsdirigent! Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likvärdig behandling av det statliga stöd som utges till och till Filharmoniker. 1989/90 Kr247