mot · GD02Fi515 · 1990-01-25 00:00:00 — En metod som i vissa fall kan minska det problemet är att uppmuntra en eller flera anställda att själva starta ett eget företag för att driva verksamheten vidare i entreprenadform. Det är inte så ovanligt att offentliganställda vill bli egna företagare men stanna i sitt gamla yrkesområde. De erbjuder sin arbetsgivare sina tjänster men på nya villkor. Situationen är vanligare i näringslivet. Där har utvecklingen gått från att betrakta den som vill bli sin egen som avhoppare eller näst intill förrädare till att ofta se positivt på förslag av det slaget. I den individens personliga utveckling kan steget vara det riktiga. Genom entreprenörförhållandet be- Mot. håller det gamla företaget kontakten med honom eller henne, men slipper Fi515 ansvaret för en verksamhet som kanske passar bra att knoppa av. Över huvud taget har avknoppning av sidoverksamheter och stödfunktioner blivit någonting mycket vanligt i näringslivet . När den offentliga sektorn nu går in för detsamma är det alltså något som prövats och visat sig mycket positivt i en annan sektor av samhället. I många kommuner, både sådana med socialistisk och med borgerlig majoritet, har fotvårdare privatiserats. Resultaten är positiva. I samband med förändringen har de berörda vanligen erbjudits annat arbete i kommunen, men om de velat pröva att bli egna företagare har de erbjudits kurser och konsulthjälp. Det är exempel på en attityd som de offentliga arbetsgivarna bör kunna inta i de flesta sammanhang när avknoppning av detta slag blir aktuell. I vissa fall bör den offentliga arbetsgivaren själv kunna ta initiativ till förändringen. har t.ex. föreslagit att vissa av de allmänna advokatbyråerna borde tas över av de anställda. Regeringen bör ges i uppdrag att överväga vad som kan göras för att uppmuntra offentliganställda att bli egna företagare. Klarläggande av de juridiska förutsättningarna för offentlig verksamhet på entreprenad Enligt regeringsformens 11 kap 6 § kan förvaltningsuppgift i vissa fall överlämnas till enskilda. Om överlämnandet innefattar myndighetsutövning krävs stöd i lag. Stadgandet kan uppfattas klart, men inte desto mindre har de juridiska aspekterna på frågan om offentlig verksamhet på entreprenad vållat omfattande diskussion. Åtskilliga av de fall där kommuner beslutat lägga ut verksamheter på entreprenad har hamnat inför domstol. Det finns anledning att generellt se över de legala förutsättningarna för offentlig verksamhet på entreprenad. En grundfråga är: Vad är myndighetsutövning? Bedriver, exempelvis, ett vårdbiträde i myndighetsutövning? Svaret är inte givet. Att städning knappast är myndighetsutövning håller de flesta med om. Men när vårdbiträdet under sitt besök hos en pensionär bedömer - eller underlåter att bedöma - om vårdbehovet minskat eller ökat sedan förra besöket är det möjligen ett slag av myndighetsutövning. Vilka regler gäller, om verksamheten läggs ut på entreprenad, i fråga för tystnadsplikt, kommunens skadeståndsansvar, tjänstefel, försäkringsskydd etc? kom i sitt betänkande (SOU 1985:13) till slutsatsen att ett privaträttsligt subjekt i princip endast får fullgöra sådana kommunala uppgifter som inte innefattar myndighetsutövning. Men rättspraxis är delvis en annan. Kammarrätten i har behandlat ett beslut i kommun att lägga ut en del av på entreprenad. Kammarrätten synes där utgå ifrån att det är möjligt att lägga ut en del av , men inte hela. Var den gränsen går - om den ens existerar - är oklart. Ett specialfall som givits en särskilt rättslig reglering gäller parkerings- 19 övervakning på entreprenad. Sedan två domstolar fastställt att p-böter som utdelats av privatanställda parkeringsvakter som arbetade på entreprenad Mot. 1989/90 begärde kommunförbundet en lagändring som också genomfördes härom Fi515 En ståndpunkt som några olika juridiska experter kommit till är att möjligheten att lägga ut verksamhet på ideella föreningar är större än på privata företag. Det framgår bl.a. av en bilaga till folkrörelseutredningen (SOU 1987:37) och en uppsats i Förvaltningsrättslig 1985. Slutsatsen är förvånande. Själva villkoren för överlåtelsen av en viss verksamhet borde rimligen vara viktigare än om entreprenören är ett bolag eller en ideell förening. pågår ett arbete med en ny kommunallag. Demokratiberedningen (SOU 1985:29) utarbetade en principskiss till en ny kommunallag. En arbetsgrupp inom - kommunallagsgruppen - gjorde en bearbetning (Ds 1988:52). En parlamentarisk utredning tillsattes 1988. Såvitt kan utläsas ur de tidigare förslagen och direktiven till den pågående utredningen kommer de här berörda frågorna knappast att ges någon lösning genom detta utredningsarbete. Det skulle vara av stort värde för det pågående arbetet med den offentliga sektorns förnyelse om de legala förutsättningarna för entreprenader klarlades. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet och inriktningen av en kommunalekonomisk reform, [att hos regeringen begär en översyn av arbetsförmedlingslagen, i första hand för att från arbetsförmedlingsbegreppet exkludera uppdragsverksamhet,1] [att hos regeringen begär förslag om slopande av monopolställning,2] [att hos regeringen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stimulera arbetsplatsförlagda daghem,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en entydigare lagstiftning till stöd för offentlig verksamhet på entreprenad,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i den statliga personalpolitiken vara öppen för och stimulera att anställda vill driva verksamheten vidare som egna företagare.1] 1 1989/90:A752 2 1989/90:T431 20 3 1989/90:So632 4 1989/90: K629