mot · GD02Sk110 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skl 10 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Miljöskatter kan användas till att på ett dynamiskt och kostnadseffektivt sätt anpassa samhället till miljöns skilda villkor. Vi bör utnyttja skattesystemet till att göra det lönsamt att vara miljövänlig för både producent och konsument. Inslag i det nuvarande skattesystemet som verkar i motsatt riktning bör tas bort. Det är också viktigt, bl.a. av rättvise- och samhällsekonomiska skäl, att ha en konsekvent uppbyggnad av miljöskatterna. Sålunda bör t.ex. beskattning av utsläpp vara oberoende av utsläppskällan. de gröna vill förändra skattesystemet så att beskattning av arbete (arbetsgivaravgifter och inkomstskatt) minskas, och så att beskattning av energi, råvaror och miljöstörande verksamhet ökas. På så vis gynnas effektiv energianvändning, hushållning och miljövänlig verksamhet, vilket också innebär att tillgängliga resurser utnyttjas på ett ekonomiskt mer effektivt sätt. Den här motionen innehåller förslag till punktskatter på energi, vissa bränslen, inrikes flygtrafik, svavel i vissa bränslen m.m. förslag vad gäller mervärdeskatten och icke miljörelaterade punktskatter behandlas i andra motioner. Skatt på ändliga energiråvaror föreslår att den nuvarande energibeskattningen avskaffas och ersätts med ett system av råvaruskatter och miljöskatter. Vi begär således att regeringens förslag om allmän energiskatt avslås. Råvaruskatten motiveras med att vissa råvaror förekommer i begränsad mängd, och att användningen av dem innebär att råvaran i praktiskt mening förr eller senare förbrukas. Det finns ett påtagligt långsiktigt intresse av att dämpa uttaget av sådana råvaror. Vi föreslår att en enhetlig råvaruskatt på fossila bränslen införs. Skatten bör inledningsvis sättas till /kWh för förbränningsoljor, bensin, kol, naturgas och gasol. Biobränslen skall i detta avseende inte beskattas. De är ju flödande energikällor, som rätt utnyttjade aldrig behöver ta slut. Biobränslen utgörs bl.a. av vedprodukter, energigrödor, alkoholer som tillverkats från växtmaterial intar dock en särställning eftersom tillväxten av torv sker förhållandevis långsamt. är dock det årliga uttaget av torv i väsentligt lägre än den årliga tillväxten. Alkoholerna kan också tillverkas ur bl.a. olja och kol. Sådana alkoholer bör belastas med råvaruskatt. I ett inledande skede där alkoholdrift utprövas som miljövänligare bränsle, och därmed även en grund läggs för tillverkning av motoralkoholer från grödor eller ved, bör dock ingen skatt tas ut på de aktuella alkoholerna metanol och etanol även om de härrör från fossilt material. Förutsättningen för att biobränslen som t.ex. etanol skall kunna anses som miljömässigt acceptabla är att energigrödan odlas på ett miljövänligt sätt. Fortsatt hög, eller t.o.m. högre användning av konstgödning, eller användning av bekämpningsmedel, vore oacceptabelt ur vår synpunkt. Uppgifter från bl.a. trafiksäkerhetsverket visar att ca 10 miljarder av de totala olyckskostnaderna i trafiken inte täcks in av det nuvarande kostnadsansvaret. Vi föreslår därför att bensinskatten höjs med /liter och att även kilometerskatten för dieselfordon höjs i motsvarande mån. Vi stödjer förslaget om att införa en koldioxidskatt på sådana koldioxidutsläpp som direkt bidrar till en nettoökning av atmosfärens koldioxidhalt. 1 praktiken innebär detta att koldioxidskatten skall införas på fossila bränslen. Med hänsyn till det metanutsläpp som uppkommer vid torvbrytning m.m., och att även metan kraftigt bidrar till den s.k. växthuseffekt som motiverar koldioxidskatten, och att växthuseffekten av dessa metanutsläpp ungefär motsvarar effekten av den koldioxid som uppkommer vid förbränningen av torven, så bör även torveldning beläggas med koldioxidskatt. Med hänsyn till att torvnäringen byggts upp, delvis med statligt stöd, och att torvnäringens totala bidrag till växthuseffekten är mycket liten, så avstår vi dock nu från att lägga förslag om koldioxidskatt på torv. Regeringen bör dock återkomma med förslag till koldioxidavgift även på torv om torveldningen tenderar att öka i någon betydande grad. Vi anser också att koldioxidskatt skall tas ut på fossila bränslen som används för kraftproduktion. Den föreslagna avgiftsnivån på /kg koldioxid är acceptabel som ett första steg. Vi föreslår att avgiften höjs med /kg /kg . En sådan successiv höjning av avgiftnivån är motiverad med att koldioxidutsläppen måste minska och inte bara hållas på ungefär nuvarande nivå. Regeringens ambitionsnivå är, enligt vår mening, alltför låg med hänsyn till miljöriskerna. Den nuvarande skatten på el i konsumentledet avskaffas och all beskattning av el sker på energiråvaran. På uran införs en råvaruskatt på /kWh energiinnehåll i uranet från . höjs skatten till /kWh. Flyget skall belastas med samma miljöskatter och miljöavgifter som andra trafikslag. Eftersom den s.k. som reglerar den internationella flygfarten bl.a. medför att flygbränslen inte kan beskattas får uppläggningen av miljöbeskattning av flyg ske på annat sätt. bör dock regeringen aktivt verka för att de internationella flygkonventionerna omförhandlas i syfte att underlätta för ekonomiska styrmedel och beskattning av flyg och flygbränslen. För inrikesflyget finns redan en miljöavgift. Vi finner, liksom regeringen i sitt förslag, att det är lämpligt att bygga ut och justera denna avgift som en miljöskatt där även koldioxid vägs in. Avgiftsnivån bör dock höjas med motsvarande /kg koldioxid och år till /kg . Även en skatt motsvarande den av oss föreslagna råvaruskatten på fossila bränslen med /kWh bör tas ut för flyget i den mån flygbränslet är ett fossilt bränsle. Det skulle exempelvis kunna ske genom undervägs- eller landningsavgifter. Vi föreslår att regeringen återkommer med förslag med denna inriktning. För utrikesflyget bör motsvarande avgift-eller skattesystem utformas. Det är djupt otillfredsställande att regeringen underlåtit att lägga något sådant förslag. Avgiftsnivån bör vara densamma som för inrikesflyget. Vi begär att regeringen återkommer med förslag med denna inriktning. Vi anser att såväl koldioxid- som svavelskatt skall omfatta sjöfarten. När det gäller bunkeroljor och andra oljor som används som drivmedel inom sjöfarten har regeringen inte presenterat något förslag utan hänvisar till att man avvaktar miljöavgiftsutredningens slutbetänkande. Oavsett om denna utredning hinner få fram något förslag eller ej ankommer det på regeringen att utreda och möjligt föreslå miljöskatter och miljöavgifter på sjöfarten. Vi anser även att regeringen bör driva frågan om miljöskatt på sjöfartens eldningsoljor i internationella fora. De influtna medlen skulle kunna användas till miljöförbättrande åtgärder för att lösa sjöfartens internationella miljöproblem. Internordisk färjetrafik bör omgående övergå till lågsvavlig olja, dvs med max svavel. Regeringen bör omgående förhanda med våra nordiska grannar i detta syfte. Även övrig inrikes och internordisk kustsjöfart bör möjligt övergå till lågsvavlig olja. Ett tänkbart sätt att med ekonomisk stimulans förbättra miljön till sjöss är att sätta en lägre hamnavgift för fartyg med goda miljöegenskaper - eller att höja avgiften för fartyg med sämre miljöegenskaper. Regeringen bör återkomma med förslag till hur ett sådant system kan utformas och införas. Vi instämmer i regeringens förslag att införa en svavelskatt av miljöskäl på alla svavelhaltiga bränslen (med svavelhalt), men finner att den föreslagna nivån /kg svavel är för låg. Med hänsyn till det mycket allvarliga försurningsläget i mark och vatten föreslår vi istället att en avgift på /kg svavel införs. Vad gäller de industriella processernas framtida svavelbeskattning presenterar regeringen inte något förslag utan hänvisar till att frågan kommer att behandlas i miljöavgiftsutredningens slutbetänkande. Oavsett om utredningen lägger fram något sådant förslag eller ej är det angeläget att regeringen återkommer i frågan. Svavelutsläppen från de industriella processerna är ju betydande och dessa utsläpp måste minskas radikalt. Nedsättning av allmän energiskatt Regeringen föreslår att koldioxidskatten på andra bränslen än bensin skall ingå i underlaget för industrins nedsättning av skatt på energi. Nedsättningsreglerna innebär att den sammanlagda energiskatten för elkraft och bränslen har begränsats till av de tillverkade produkternas faktiska eller beräknade försäljningsvärde fritt fabrik. Ett av skälen att tillsvidare låta koldioxidskatten ingå i det beskattningsunderlag som omfattas av nedsättningsreglerna är att regeringen vill invänta att motsvarande beskattningsåtgärder avseende koldioxidutsläpp genomförs i den svenska industrins viktigaste konkurrentländer. Vi anser att den långsiktiga globala lösningen ligger i att kraftfullt agera för att motsvarande energi- och miljöskatter även införs internationellt. Inte minst viktigt är det att våra viktigaste konkurrentländer tillämpar sådana styrmedel och att de dessutom slutar att subventionera elanvändningen i den elintensiva industrin. I en studie från AB Svensk Energiförsörjning (i nr 1:89) finns en jämförelse av konkurrentländernas elmarknader. I varierar elpriserna från storleksordningen /kWh för den elintensiva industrin till storleksordningen /kWh för hushållen. Skillnaden kan (med undantag för den elintensiva industrins storförbrukarrabatter) sannolikt till stor del förklaras av verkliga kostnadsskillnader i form av lägre distributionskostnader, möjlighet utnyttja nattaxor, etc. I flera av våra viktigaste konkurrentländer, t.ex. , och , är priserna för den elintensiva industrin jämförbara med i . Däremot är hushållselen väsentligt dyrare, i t.ex. /kWh. Några korrekta samhällsekonomiska skäl för så stora skillnader i elpriser kan knappast finnas. Det torde i stället vara uppenbart att i många av våra konkurrentländer elanvändningen i den elintensiva industrin subventioneras av hushållen. Detta sker ofta genom förmånliga specialavtal för denna industri. Till detta kommer direkta subventioner, t.ex. subventioneras kolindustrin i (och därmed troligen indirekt även elanvändningen) med . Den svenska industrin och den borde lägga ned stor kraft på att påtala dessa handelshinder, som knappast kan vara förenliga t.ex. med . Industrin och regeringen borde också aktivt verka för att råvaruskatter och miljöskatter på energi införs i våra konkurrentländer på samma sätt som i . Regeringen bör verka för att frågan om miljöskatter drivs i GATT-förhandlingarna. Vi anser härmed att ett nytt system måste införas som inte stimulerar till hög eller ökad energiförbrukning. Som ett första steg kan vi acceptera att koldioxidskatten på andra bränslen än bensin ingår i underlaget för industrins nedsättning av skatt på energi. Vi anser dock att nedsättningsreglerna måste ändras så att den sammanlagda energiskatten uppgår till av de tillverkade produkternas faktiska eller beräknade försäljningsvärde. Detta bör dock ersättas av ett mer neutralt stöd som inte direkt premierar hög energianvändning. Flera sådana tänkbara stödformer har diskuterats bl.a. i miljöavgiftsutredningen. Vi anser att koldioxid- och svavelskatt såväl som andra miljöskatter skall inflationsuppräknas på årlig basis. Därigenom uppnås jämställdhet med beskattning av arbete och moms, eftersom bägge dessa skatteslag automatiskt inflationsuppräknas då löner och priser stiger. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag om allmän energiskatt, 2. att beslutar införa en enhetlig råvaruskatt på fossila bränslen i enlighet med vad som sägs i motionen, 3. att i enlighet med vad som anförts i motionen om vägtrafikens olyckskostnader beslutar att fr.o.m. höja bensinskatten med /liter och att kilometerskatten för dieselfordon höjs i motsvarande mån, 4. att beslutar att införa en koldioxidskatt på /kg från och att skatten sedan höjs med /kg /kg , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtida koldioxidskatt på torv, 6. att beslutar att koldioxidskatt skall tas ut även på fossila bränslen som används för produktion av elkraft, 7. att beslutar att den nuvarande skatten på elektricitet tas bort från , 8. att beslutar att det införs en skatt på uran motsvarande /kWh av uranets energiinnehåll från och att skatten höjs till /kWh, 9. att hos regeringen begär att regeringen återkommer med förslag om råvaruskatter på fossila flygbränslen i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att hos regeringen begär förslag på beskattning även av den utrikes flygtrafiken i enlighet med vad som anförs i motionen. 11. att hos regeringen begär en utredning av frågan om hur en koldioxidskatt på fossila drivmedel inom sjöfarten kan utformas i syfte att återkomma med ett sådant förslag till , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av internationella initiativ och förhandlingar i syfte att minska utsläpp av luftföroreningar från fartyg, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingar med våra nordiska grannar bör inledas med syfte att den internordiska färjetrafiken skall övergå till eldningsoljor med en svavelhalt av maximalt , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att med differentierade hamnavgifter stimulera en miljövänlig sjöfart, 15. att beslutar att en svavelskatt på /kg svavel införs i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. att i enlighet med vad som anförts i motionen hos regeringen begär förslag om medel för att få till stånd en radikal minskning av svavelutsläppen från industriella processer, 17. att beslutar att nedsättningsreglerna för energiintensiv industri m.m. ändras i enlighet med vad som föreslagits i motionen, 18. att hos regeringen begär förslag om ett nytt system för återförande av energiskatt till energikrävande industri i enlighet med vad som anförts i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att i GATT-förhandlingarna ta upp frågan om inhemska stöd och subventioner till viss energiintensiv exportindustri m.m., 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att i lämpliga internationella fora driva frågan om en hög och enhetlig internationell råvaru- och miljöbe 21. att beslutar att de föreslagna energiråvaru- och miljöskatterna/avgifterna och uranskatterna inflationsuppräknas på årlig basis. () () () ()