mot · GD02So608 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:So608 av förste vice talman m.fl. (m) Statsbidraget till kristna förskolor I de flesta västländer är det självklart att föräldrar skall kunna välja en förskola med inriktning eller en för sina barn. Det finns också många sjukhem eller vårdhem med en inriktning. I är motsvarande möjligheter utomordentligt begränsade. Vi har under en följd av år föreslagit betydande förbättringar i detta avseende utan att någon förbättring har skett. Vi återkommer därför med förslag som är ägnade att avsevärt förbättra möjligheterna att driva kristna förskolor, skolor eller sjukhem utan att det blir dyrare för den enskilde. Kristna förskolor får inte missgynnas Samfund, ideella organisationer och föräldrakooperativ kan numera få statsbidrag för sin förskoleverksamhet under förutsättning att den finns med i den kommunala barnomsorgsplanen, att förskolan är öppen minst och att den inte drivs av församlingar. Det innebär att katolska församlingar, mosaiska trosbekännare, frikyrkor och ideella organisationer i övrigt kan få statsbidrag för heltidsförskolor. förskolor är däremot helt undantagna för möjligheten till statsbidrag till såväl hel- som deltidsförskolor. Det är enligt vår mening också orimligt att deltidsförskolor endast skall kunna få statsbidrag om de drivs av kommunen, däremot inte av t.ex. kristna organisationer. Många föräldrar har en stark önskan att deras barn skall få del av förskoleverksamhet med lek, ansvarstagande, gemenskap, bön och andakt. Vi har svårt att se varför inte en församling skall få anordna sådan utan diskriminerande statsbidragsregler. Nuvarande regler innebär ju att hela kostnaden för deltidsförskolan (för också för heltidsförskolan) faller på församlingen, som dess medlemmar får vara med att betala kommunala deltidsförskolor. Kyrkomötet har hemställt hos regeringen om sådana förändringar av gällande lagstiftning att statsbidrag skall kunna utbetalas för barnomsorg bedriven av . Inget har dock vidtagits i frågan från regeringens sida. Vi föreslår därför att även deltidsförskolor som drivs av eller annan huvudman skall få rätt till statsbidrag. utom få samma andel av de verkliga kostnaderna täckta genom statsbidrag som heltidsförskolorna. Vidare bör även heltidsförskolor som drivs av få samma rätt till statsbidrag som andra heltidsförskolor. Underlätta bildandet av kristna friskolor har ett mycket litet antal fristående skolor. Ändå är fristående skolor en del av de förpliktelser åtagit sig inom ramen för internationella konventioner. Vi är för vår del övertygade om att fristående skolor skulle verka vitaliserande på hela skolväsendet. För att över huvud taget kunna få statsbidrag skall en fristående skola ha fungerat . Detta innebär mycket stora ekonomiska uppoffringar för föräldrar eftersom de på sina skattesedlar måste betala kostnaderna för den offentliga skolan. För att statsbidrag skall utgå krävs också att den fristående skolans utbildning skall utgöra ett önskvärt" komplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Där är alltså uttryckligen de fristående skolornas förmodade nytta för det allmänna som är avgörande för om statsbidrag skall utgå eller inte. Ett sådant synsätt kan vi givetvis inte ställa upp på. Det är i stället föräldrarnas och elevernas önskemål och krav som måste utgöra utgångspunkten. Statsbidrag måste också utgå till kristna och andra fristående gymnasieskolor. Detta blir möjligt om de statliga och kommunala bidragen för utbildning läggs om så att de följer elevernas val av skola. Denna rätt till bidrag skall gälla oavsett om valet är en fristående skola eller ett val av skola inom det offentliga skolsystemet. För den som långvarigt är bunden vid sjuksängen och kan stanna kvar i sitt eget hem är det särskilt viktigt att kunna påverka vårdens utformning och inriktning. Detta är dock få förunnat. Patienten anvisas i allmänhet en plats av eller hänvisas hit eller dit. Mycket få har ekonomiska möjligheter att själva välja sjuk- eller vårdhem. Sjuk- och vårdhemmen betalas med landstingsskatt. De enskilda sjukhem soms finns lever ofta farligt även om patienterna trivs och de normalt kostar väsentligt mindre än de landstingsdrivna. De är nämligen helt beroende av landstingens större eller mindre välvilja. Många enskilda sjukhem har fått uppleva att kontrakten med landstingen sägs upp eller endast förnyas i taget. Under sådana förhållanden ter det sig knappast möjligt att öppna enskilda eller rörelsedrivna sjukhem med viss inriktning, även om det finns ett stort intresse för detta. Vi vet att det skulle betyda mycket för människors trygghet och livskvalitet om möjligheter i stället öppnades för de långtidssjuka att på lika villkor välja mellan många olika sjukhem med olika utformning eller inriktning. Också sjukhem med t.ex. en inriktning skulle säkerligen tillkomma. Invandrare med annan trosuppfattning där deras eget språk talas och deras egen religion utövas. Detta bör ske genom en utbyggnad av den allmänna och obligatoriska sjukförsäkringen till en sjukvårdsförsäkring. Väljer patienten sjukhem tillfaller sjukvårdsförsäkringen kassa. i stället ett enskilt eller rörelsedrivet sjukhem, kanske i någon församlings regi, följer sjukvårdsförsäkringen med patienten dit. Patientens egen avgift skulle i båda fallen bli densamma. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att och andra deltidsförskolor som drivs av annan huvudman än kommunen skall få samma statsbidrag som de kommunala deltidsförskolorna, 2. att beslutar att även heltidsförskolor skall få samma statsbidrag som de kommunala heltidsförskolorna, [att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi,1] [att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t.ex. inriktning.2] () () 1 1989/90:Ub219 2 1989/90:Sf248