mot · GD02A438 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: A438 av () Infrastrukturen i Fungerar infrastrukturen så fungerar också människors möjligheter att finna och välja arbete liksom arbetsort. Då är också goda kommunikationer och väl utvecklade utbildningsmöjligheter av stor vikt i ett samhälle där människor blir allt rörligare. Av särskild betydelse för framtiden i är att människor och myndigheter tillsammans arbetar för att lösa de två viktigaste framtidsfrågorna - nämligen kommunikations- och utbildningsfrågorna. och Bergslagspendeln är projekt som förbättrar infrastrukturen. En snabbtågslinje från till via och skulle ge en framskjuten och central plats för företagens möjligheter att expandera. Ett förverkligande av innebär en halvtimmas avkortning av restiden såväl - som - . Efter utbyggnad skulle restiden bli respektive - . Restiden skulle halveras . Inga byråkratiska problem får lägga hinder i vägen för . Ur både ekonomisk och framförallt miljösynvinkel är transporter på järnväg att föredra. Därför måste tillkomst påskyndas. Genom att knyta samman till en ekonomiskt expansiv och slagkraftig zon vinner hela det svenska näringslivet i styrka och internationell konkurrenskraft om järnvägskommunikationerna runt utvecklas. avlastar den överhettade genom ökade pendlingsmöjligheter och större valfrihet vid företagsetableringar och boende. Kompletterad med Bergslagspendeln och ett effektivt busslinjenät stärker även infrastrukturen för Bergslagen. Genom att avlasta landsvägstrafiken bidrar till högre trafiksäkerhet, minskad energiförbrukning och bättre miljö - inte minst i . Regeringen tillsatte en statlig förhandlingsman för att åstadkomma en lösning av frågan om järnvägstrafiken runt . Enligt sina direktiv skall förhandlingsmannen ta initiativ till överläggningar mellan de olika parterna om en ekonomisk lösning som möjliggör utbyggnad helt eller Förhandlingsmannen skall också studera etapplösningar samt olika finansieringsalternativ. Finansiering av järnvägstrafiken runt kan enligt min uppfattning dock inte ske enbart över skattsedeln. bör i det här sammanhanget pröva olika former för att få till stånd den nödvändiga finansieringen. Det kan vara att lånefinansiera, obligationsutgivning samt att via t.ex. järnvägsobligationer låta allmänheten bli delägare. Till infrastrukturen i ett välfungerande län hör också vägnätet. För är E18 huvudpulsådern. Här har trafiken ökat mest och förutspås göra det även . Därför är det tillfredsställande att sträckan - kan öppnas som motortrafikled 1989 och som motorväg 1991. Nästa avsnitt på som skyndsamt måste förbättras är sträckan - samt E3/E18 sträckningen - . E3 sträckningen - bör även rustas till motortrafikledsstandard. Bland övriga riksvägar är utbyggnaden av med en förbifart runt och delen närmast norr därom en mycket viktig etapp i utbyggnaden den s.k. Även delen förbi Sala är såväl kapacitetsmässigt som miljömässigt undermålig och bör därför byggas om som förbifart till Sala . Basen för en bred kunskapsfördjupning av närings- och arbetslivet i ligger bl.a. i en intensifierad gymnasieutbildning. Skall pågående kunskapsfördjupning, som sker i hela landet, vidmakthållas medför det att antalet med lång gymnasieutbildning och högskoleutbildning måste öka med fram . Skall hela bli en del av stora gymnasieregion och möta framtidsbehoven av bred kunskapsfördjupning i arbetslivet måste i första hand gymnasieutbildningen i länets nordvästra delar förstärkas och ges en förstklassig gymnasiemiljö. Dessutom krävs det en långsiktig strategi och satsning på hela länets gymnasieutbildning om vi skall lyckas utjämna mot de norra delarna av . Frekvensen med lång gymnasieutbildning är där högre än i . Utan en sådan målmedveten satsning kan inte segregationen brytas och lokaliseringsvillkoren jämnas ut. Från och med läsåret 87/88 pågår försök med treåriga yrkeslinjer på gymnasiet. Försöket omfattar ca 5 700 personer i hela landet fördelade på ett tiotal linjer. Försöket verkar framgångsrikt och byggs ut med ca 4 000 platser. En storskalig satsning i på lång yrkesinriktad gymnasieutbildning och som ger större teoretisk inriktning och träning kan vara ett viktigt instrument för att möta framtidens krav på ett kunskapsbaserat näringsliv i hela norra . Tillgången på utbildade akademiker är kraftigt snedfördelad i landet. är ledande i , men ligger klart efter t.ex. och Linko- 16 Som helhet framstår som en miljö. Skall bli en uthållig miljö för ett högteknologiskt näringsliv måste troligen antalet forskarutbildade fördubblas. finns ca 1000 forskarutbildade i och , medan siffran för är 300. Den låga siffran för påverkar självklart även övriga närliggande kommuner i på ett negativt sätt. Högskola är jämte kommunikationer en av de mer avgörande faktorerna för en positiv utveckling av länet. är i en unik situation genom att inom sina gränser ha flera stora exportföretag som är världsledande var och en inom sitt område. Ett av villkoren för dessa företags utveckling är tillgången på kvalificerad arbetskraft. /(HE/V) är den enda högskolan i såväl som . Detta är en för landet unik situation. Alla andra län utom har en egen högskola. En uppdelning av HE/V i dagens läge skulle inte vara lycklig. De två delarna skulle bli alltför svaga var för sig för att kunna bli tillräckligt attraktiva alternativ till utbildningsanstalterna i /. Därför bör man inrikta sig på att bygga ut högskolan som en för västra gemensam högskola. Trots att högskolan i /kan sägas ansvara för två län av normalstorlek är högskolan i /av medelstorlek bland de mindre och medelstora högskolorna. Högskolans sammanlagda grundutbildningsanslag /91 är ungefär lika stora som för ettlänshögskolorna i /, /och , men väsentligt mindre än anslagen till högskolorna i , , , /och . bedriver högskolan i /utbildning på fem orter. Det är förutom huvudorterna , även , och . ges vid högskolan: Förskollärarutbildning, flera ekonomutbildningar och datautbildningar ett antal två och treåriga tekniska utbildningar inklusive YTH och teknikerutbildningar, samt språkutbildning i form av ett begränsat antal fristående kurser. Utbildning på fristående kurser finns även inom ekonomi och data. De tekniska utbildningarna svarar för mer än hälften av högskolans omslutning inom grundutbildningen. I årets budgetproposition föreslår man att en del av den föreslagna utbyggnaden inom försöksverksamheten med den nya ingenjörsutbildningen skall finansieras genom en neddragning av LIF-anslaget på några av de högskolor som tidigare startat lokala ingenjörslinjer. För HE/V:s del innebär detta en realminskning av anslaget . Enligt min uppfattning är detta för ett av ingenjörer och tekniker så hårt beroende län som en oacceptabel utbildningspolitik. Låt högskolan /istället få en utbyggd utbildningskapacitet på ingenjörslinjer. Resultatet av de föreslagna förändringarna är i praktiken att man straffar de högskolor däribland HE/V, som tagit initiativ och bidragit till att bana väg för den nya ingenjörsutbildningen, medan de högskolor som inte gjort detta slipper en anslagsreduktion. Tillsammans med de i regeringens budgetförslag föreslagna minskningarna på de lokala linjerna skulle resultatet för HE/V:s del kunna bli att antalet platser på två eller treåriga ingenjörsutbildningar som totalt uppgår till 240 inte ökar med mer än sammanlagt 90 platser, som betydligt flera T4-klasser dras in i gymnasieskolorna i de två länen. Mot bakgrund av det redovisade är det angeläget att HE/V inte får någon realminskning av LIF-anslaget för nästa budgetår och att man inte heller gör några minskningar av LIF-anslaget under resten av treårsperioden. Jag vill i det sammanhanget hänvisa till att i sin partimotion om högskolan föreslår ett högre LIF-anslag än regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utbyggnad av infrastrukturen i .