mot · GD02Sk41 · 1990-02-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk41 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:83 om ändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper I propositionen föreslås att skatteplikten på penning- och obligationsmarknaden, med undantag för premieobligationer, slopas samt att fondkommissionärens omsättning för egen räkning undantas från beskattning. Regeringen har också aviserat en sänkning av kvarstående omsättningsskatt. utgår en enprocentig omsättningsskatt på handeln med aktier och vissa andra värdepapper (/84:48). fördubblades skatten (/86:140). Syftet med båda propositionerna angavs vara dels statsfinansiellt, dels fördelningspolitiskt. Därutöver åberopades den mycket kraftiga uppgången på . Ingen av de båda propositionerna hade föregåtts av utredning, remissbehandling eller lagrådsgranskning vilket också påtalades både av marknaden och vid riksdagsbehandlingen. Parallellt infördes också omsättningsskatt inom penningmarknaden. Med anledning av den otillfredsställande handläggningen skrev skatteutskottet i sitt betänkande (1983/84:11 sid 15) och här var utskottet enigt: De i propositionen framlagda förslagen har inte remissbehandlats och inte heller remitterats till lagrådet. Inte minst mot den bakgrunden anser utskottet det angeläget att regeringen uppmärksamt följer upp lagstiftningen och dess praktiska tillämpning och föreslår de ändringar av bestämmelserna som kan komma att visa sig erforderliga. I betänkande 1983/84:32 sida 12 upprepade skatteutskottet dessa synpunkter. då omsättningsskatten i införts, höjts och utvidgats har utländska aktiemarknader vidtagit flera åtgärder för att sänka sina transaktionskostnader. I genomfördes exempelvis vad som kallades The Big Bang 1986. Förändringar i omvärlden innebär bland annat att transaktionskostnaderna i är så höga som i exempelvis och . De utomordentligt negativa effekter som omsättningsskatten medfört har inte föranlett regeringen till andra åtgärder än att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda beskattningen av den finansiella sektorn. Enligt direktiven bör utredaren pröva om den ökade internationaliseringen eller andra förhållanden har förändrat förutsättningarna för den nuvarande omsättningsskatten. Samhällsekonomiska och fördelningspolitiska effekter av utredarens förslag bör också belysas och utredningen skall vara Utredaren har inte utnyttjat sin möjlig- Mot. het att med förtur behandla vissa frågor. Kritiken mot omsättningsskatten har hårdnat och blivit mer och mer utbredd. krävde en enhällig börsstyrelse, inklusive den i styrelsen ingående representanten från LO, ett borttagande av skatten bland annat med det tunga argumentet att av den svenska aktiehandeln sker utomlands. Aktiefrämjandet i vars styrelse ingår några rörelsenära ledamöter har också krävt en snabb avveckling då som det heter: skattens skadeverkningar just nu utvecklas mycket snabbt. Uttalandet är daterat . Nedanstående tabell visar hur omsättningen på svenska aktier har utvecklats på respektive på utländska börser. (Miljarder kronor) 1986 1987 1988 1989 141 125 116 108 Utländska börser cirka 20 30 50 75 Om man tar hänsyn till kursuppgången på aktierna har omsättningen på realt minskat med . Något som ytterligare talar mot ett bibehållande av omsättningsskatten är att Optionsmäklarna () som första utländska sådant företag etablerat sig i . Därmed blir handeln med svenska värdepapper utomlands mera heltäckande vilket antagligen kommer att leda till en ökad handel med svenska aktier. Omsättningsskatten är naturligtvis inte den enda förklaringen till att aktieaffärerna i snabbt ökad takt flyttat utomlands eftersom svensk fondhandel utsätts för en allt hårdare och skickligare utländsk konkurrens. Utan varje tvivel torde dock omsättningsskatten vara den dominerande och troligen avgörande orsaken till den accelererande utflyttningen. Bland de viktigaste skälen till att införa omsättningsskatten på aktiehandeln sades vara de statsfinansiella. Det har visat sig att skatten tvärtom är negativ och leder till ett nettounderskott för statskassan. Enligt Aktiefrämjandet ger 1989 den minskade omsättningen i uteblivna bolagsskatter på fondhandeln och reavinstskatter jämfört med . Omsättningsskatten ger en bruttointäkt på endast . Nettoförlusten för staten uppgår således till . Den minskade omsättningen leder vidare till att försörjningen av riskkapital för mindre och medelstora företag varjämte marknadens funktionssätt försämras. Den svenska fondhandeln diskrimineras eftersom utländska konkurrenter inte besväras av omsättningsskatten och därigenom kan erbjuda lägre transaktionskostnader. Den svenska tjänstexporten minskar naturligt 1* 1989190. vis också varjämte skatten dämpar utländska placerares intresse för investeringar i , något som är till skada för vårt näringsliv. Omsättningsskatten är också till skada för ett önskvärt närmande till EG vars 12 medlemsländer utvecklar en fri kapitalmarknad utan transaktionsskatter. Den införda omsättningsskatten på penningmarknaden medförde en dramatisk minskning av omsättningen. Penningmarknaden har i realiteten punkterats. Detta förutsågs redan när skatteutskott behandlande frågan . Vid en offentlig utfrågning redovisade företrädare för såväl som att skatten skulle försämra marknadens effektivitet. Till detta kommer ett högre ränteläge än vad som annars skulle bli fallet, högre kostnader för upplåning och lägre avkastning vid utlåning. får sämre möjligheter att bedriva penningpolitik. Förslagen i propositionen är mot denna bakgrund inte tillräckligt långtgående. De i motionen redovisade nackdelarna med omsättningsskatterna är så omfattande och så snabbt accelererande att skatterna i sin helhet bör avskaffas. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa omsättningsskatten på aktier och motsvarande värdepapper , 2. att beslutar avskaffa omsättningsskatten på penningmarknadsinstrument . () () () () () 1989/90 Sk41