mot · GD02Fi208 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi208 av m.fl. (mp) Gröna Luntan - en grön ekonomisk politik Tillståndet i nationen 6 Förhållandet till främmande makter 10 Mål och visioner 12 Statsverkspropositionen är en samlad bedömning av tillståndet i nationen med förslag till åtgärder för att komma tillrätta med obalanser och problem. Propositionen ser samhället i huvudsak som en ekonomisk kropp med ett antal komponenter, som skall bringas till en samhällsekonomisk balans som den ekonomiska kroppen skall växa i omfång och styrka. Men ett samhälle består av mer än dess ekonomiska komponenter. Delar som propositionen utelämnar är: tillståndet och förändringarna i de ekologiska systemen. De som utgör vår livsgrund, biosfären, det psykiska tillståndet hos medborgarna, deras förhoppningar och besvikelser samt de idéströmningar, som är förhärskande, människors hälsotillstånd i alltmer stressade situationer, tillståndet i det politiska systemet. Dessutom saknas det en sammanhängande målbeskrivning för det svenska samhället bortom de ekonomiska målen. de gröna anser att det är omöjligt att göra en bra statsverksproposition om den inte tar med avgörande delar av samhället och fogar in dessa i en önskvärd utveckling. Statsverkspropositionen och i synnerhet finansplanen innehåller en bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden. är den ett styrinstrument för utvecklingen i landet. Om den inte styrs av uttalade tankar om den önskade utvecklingen hänger förslagen i luften. Tillståndet i de ekologiska systemen Hur det står till i våra ekologiska system är välkänt för de flesta, som vill ta emot den allt stridare informationsströmmen. Haven i vår närhet är döende genom intensiv övergödning med kväve från trafiken och jordbruket. Haven hotas nu dessutom av kommande oljeutvinning. Utfiskning är ett ökande problem. Antalet livsformer minskar. Det pågår en allvarlig genetisk utarmning hos viktiga fiskarter på grund av mänsklig klåfingrighet och girighet. Viktiga delar av fångsterna är förgiftade av industriutsläpp. Skogarna far illa på grund av utsläpp från trafik, industri och försurande regn. Markförsurningen är ett svårt problem. Barrförlusterna ökar och de tåligare lövträden uppvisar nu omfattande skador. är speciellt hårt drabbat. Skogarnas produktivitet kommer att gå ner och ge allvarliga störningar för viktiga industrigrenar. Odlingsmarkens tillstånd försämras i rask takt som följd av det utarmande intensiva jordbruket. Markens höga produktivitet upprätthålls för tillfället på ett konstlat sätt genom tillförsel av konstgödsel, jordbruksgifter och speciella växtsorter anpassade till intensivodlingen. Även här är markförsurningen ett stort problem, som förvärras genom flitig användning av försurande gödsel- och avblastningsmedel. Odlingsjordarna utsätts för förgiftning genom spridning av rötslam. räkna med framtida sänkningar av odlingsmarkens produktivitet om inte Mot. 1989/90 jordbrukspolitiken och odlingsmetoderna ändras radikalt. Luftens friskhet försämras stadigt på grund av alla utsläpp främst från trafik och industri. Många medborgare blir sjuka. Kulturföremål utsätts för oreparabla skador. Vi suddar medvetet ut vår historia i surt regn och sura avgaser. Vattnets kvalitet minskar genom sura utsläpp till brunnar och vattendrag, genom utlösning av tungmetaller och aluminium samt höga nitrathalter. De kommunala vattensystemen förfaller och bidrar til försämringen. I de flesta vattendrag i Syd- och finner man nu rester av jordbruksgifter. Vårt dricksvatten förgiftas med jordbruksgifter. Livsmedlens näringsvärde minskar genom de industrialiserade storskaliga processer som vi tillämpar. Mat transporteras och förvaras längre och fordrar därför kemikalietillsatser för att förhindra naturliga nedbrytningsprocesser. Vi får rester av jordbruksgifter och dioxiner från industrier och sopeldning och rötslam i maten. Hög energianvändning leder till betydande ekologiska störningar genom utsläpp av försurande ämnen, koldioxid, kväveoxider och radioaktiva ämnen samt överskottsvärme. Det miljöfarliga avfallet och sopmängden ökar ständigt Industrisamhället kännetecknas av tillverkning av sopor i ständigt stigande mängder. De utgör hot mot biosfären . En viktig del av miljöpolitiken måste vara att minska sopmängderna och att ta hand om dem som ändå bildas på ett ekologiskt rimligt sätt. Politiska beslut orsakar ofta försämringar i de ekologiska systemen Sänkningen av elskatten när energin momsbelades innebär t.ex. att industrins energianvändning kan öka till oförändrade kostnader. Moms på persontransporter leder till minskat åkande med kollektiva transporter som motverkar verkningarna av höjda bensinpriser, som annars skulle minska bilåkandet. I regeringens propositioner finns det aldrig någonting om hur den föreslagna politiken påverkar vår miljö. Denna brist leder till att de beslutsunderlag som kommer till är ofullständiga och till att miljöfrågorna inte kommer i blickfånget på det sätt som de borde. Den omfattande och ökande miljöförstöringen ödelägger många förnybara resurser. Detta är en stor och snabb kapitalförstöring. Vi sätter oss i allt större skuld till kommande generationer. Denna kapitalförstöring måste hejdas och vi måste genom rader av kostsamma åtgärder återbetala vår skuld. Stora resurser måste avsättas för detta arbete vilket tvingar till återhållsamhet på andra områden. 1** 1989190. de gröna delar inte den vanliga uppfattningen att ökad BNP i form av en snabbare varuomsättning är bra för miljön eller ens en förutsättning för ett framgångsrikt miljöarbete. De internationella miljöskadorna ökar Miljöfrågorna är globala och i många fall gränsöverskridande. Internationella miljöavtal, som inte görs till lag, har föga mera värde än det papper de skrivs på. Rimliga sanktionssystem finns inte. Några riktigt effektiva sätt att driva internationellt miljöarbete finns ännu inte. Medborgarnas fysiska och psykiska hälsotillstånd Sjukfrånvaron ökar i Välfärdssverige De egentliga orsakerna har inte studerats. Ofta skyller man på de enskilda individernas bristande ansvarskänsla, missbruk av försäkringssystem m.m. De flesta arbeten, som erbjuds på den svenska arbetsmarknaden, är skäligen enkla och rutinbetonade. De står inte i rimlig proportion till de kunskaper och förväntningar, som vårt väl utbyggda utbildningssystem har skapat. Kvinnors arbetssituation och livssituation är ofta mycket besvärande i slitningarna mellan förväntningar, arbetsgivares krav och möjligheterna att kunna klara barnomsorgen på ett tillfredsställande sätt. Detta skapar förutsättningar för sjukskrivningar av psykosociala skäl. För kvinnorna gäller dessutom i stor utsträckning att det råder dålig överensstämmelse mellan utbildning och kvaliteten i de arbeten som erbjuds. I vissa län är 2/3 av de långtidssjukskrivna kvinnor. Det visar att många av de arbeten som finns att tillgå för kvinnor är skadliga för dem. De ökar i monotona halvautomatiserade arbeten på moderna arbetsplatser. Kvinnor är en särskilt utsatt grupp. Andra yrkessjukdomar grasserar och ökar sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna. Socialförsäkringssystemens utformning kan i vissa fall spela roll för att öka frånvaron. Det har rapporterats att över en fjärdedel av de sjukskrivna får ut av sin lön. Fel av detta slag måste rättas till. Insatserna för rehabilitering och förnyelse av arbetsplatserna och arbetets innehåll måste ha mycket hög prioritet. Moralen upplöses i samhällets "toppar". Vi har fått en räcka affärer såsom Raineraffären, via händelserna kring mordet på , , smuggling och huggning, stora industriledares schakrande via hus- och vapenaffärer, snabbkörande polis- och kriminalvårdschefer och mycket annat. Många av dessa människor är trendsättare i samhället och de har därför också ett särskilt samhällsansvar. Om man i dessa samhällsskikt struntar i lagar och allmänna normer för rimligt beteende får detta spridningseffekter genom hela systemet. Det politiska systemet är inne i en svår kris inte bara i Österuropa utan också på många håll i Västvärlden. Människor känner att de har svårt att påverka hur deras samhällen styrs. Manipulations- och maktpolitik fyller Mot. ingen plats i en värld i ekologisk obalans. Allt färre attraheras av ett ofta Fi208 Tillståndet för den svenska ekonomin är inte vad det borde vara. Inflationen är hög och lönerna galopperar Den höga inflationstakten leder till krav på högre löner och ger stigande produktionskostnader. Inflationen drivs ytterligare till högre tal och svenska kvalitetsprodukter får det svårt att hävda sig på världsmarknaden. Överhettningen i den svenska ekonomin består för tillfället. Det finns dock tecken på att den kan minska framöver. Industrin arbetar för högtryck och har små möjligheter att öka produktionen. Bytesbalansen blir alltmer negativ. Vi intecknar våra framtida möjligheter till åtgärder för att klara våra miljöproblem. Den ekonomiska politik, som förs, innebär att vi ökar bytesbalansunderskottet snabbare. Vi kommer att få det svårt med våra affärer med utlandet förutspår man i . Andra konjunkturbedömare har samma åsikt. Regeringen föreslår inte något som skulle kunna hjälpa till att på allvar komma tillrätta med problemen. Räntorna stiger till följd av en alltför svag finanspolitik och slopad valutareglering. Vi ligger nakna inför de internationella penningströmmarna och kapitalplacerarna. De höga räntorna innebär ökad belastning på hushållens ekonomi eftersom bostadsräntorna justeras uppåt. De som drabbas är som vanligt de med lägre inkomst och de som inte kan kompensera sig på kapitalmarknaden. Utvecklingen vidgar de ekonomiska klyftorna i samhället. De höga räntorna innebär att man inom näringslivet bara satsar på projekt som är mer eller mindre lönsamma. Långsiktigheten kommer då bort liksom investeringar i miljöteknik. Det blir betydligt intressantare för aktörerna att göra snabba pengar på den internationella kapitalmarknaden än att göra långsiktiga satsningar i produktion och samhälle. Hushållens skuldsättning har ökat dramatiskt , sedan kreditväsendet avreglerades. ser vi nu att hushållens skuldsättning minskar i bankerna medan den fortfarande upprätthålls på en hög nivå när det gäller bostadsfinansieringsinstituten. Det vi ser nu innebär att hushållen dels drar ner sitt lånande och att de tvingas börja amortera sina lån. Dessa åtgärder innebär att hushållen tvångsvis börjar att minska sin konsumtion för att kunna klara såväl amorteringar som de allt högre räntorna. Detta kan leda till en minskning av den privata konsumtionen. I nästan alla ekonomiska rapporter klagas det på att produktiviteten i inte utvecklas i den takt som vi borde kunna förvänta oss. strialiserade länder har betydligt bättre produktivitetsökningar. En låg eller negativ produktivitetsutveckling kan innebära att vi slösar med resurser. Att utnyttja de givna resurserna effektivare är i princip av godo förutsatt att inte mänskliga och förnybara resurser skadas eller förstörs. Snabba och enformiga tempoarbeten kan medföra mätbar produktivitetsökning men också svåra mänskliga lidanden och samhällskostnader, som inte mäts. Industriinvesteringarna har varit stora . Nya utrustningar är i de allra flesta fall mycket mera produktiva än de gamla. Allt detta borde leda till att vi har höga produktivitetsökningstal. Den fråga som måste resas är om de mätmetoder som vi har verkligen mäter det vi vill mäta? Förändringar i kvalitet över tiden är en svårfångad faktor. Skattepolitiken är socialt orimlig. Vi har ont om arbetskraft. Industrin ropar efter folk liksom den offentliga sektorn. Den ekonomiska tillväxten anses vara för låg. Människor måste kunna, säger man, få högre köpkraft och industrin folk till exportökning. Problemen skall lösas med en ny skattepolitik hoppas regeringen och . Den nya skattepolitiken syftar till att få ut mer människor i intensivare arbete. Medlet är ekonomiskt tvång. De redan rika skall få stora skattelättnader. De med låga inkomster tvingas till följd av ökade levnadskostnader till merarbete för att kunna klara ekonomin, dvs arbetskraftsutbudet ökar. De redan rika kan slösa vidare. Förhållandet till främmande makter har vi upplevt dramatiska och glädjande politiska förändringar i vårt närområde. Decennier av kommunistiskt förtryck har släppt och folken i kan börja hoppas på en framtid, som de själva kan få bestämma över. Nedrustningsförhandlingarna i och går bra och stora reduktioner av de konventionella styrkorna i centrala delar kommer att genomföras. har förändrats under trycket av utvecklingen. Kärnvapenmissiler har skrotats. Minskningar av de styrkorna återstår dock. Risken för ett stort krig i måste bedömas som mycket liten och riskerna minskar. Att få igång förhandlingar om en marin nedrustning i vårt närområde måste vara en viktig svensk uppgift för att bidra till ökad avspänning. Däremot kan vi inte utesluta konvulsioner inom resterna av det sovjetiska imperiet. Etniska stridigheter kan komma att prägla situationen det närmaste decenniet. Vi kan inte heller bortse från riskerna för etniska konflikter i om EG utvecklas till det, som det nu planeras bli. Människor kommer att reagera på den maktlöshet i materiellt och miljöförstörande överflöd, som är EG:s mål. Dessa konflikter kan rimligen inte utlösa storkrig. För de militärindustriella komplexen över hela världen måste utvecklingen mot fred och avrustning vara oroande. Det man har byggt sin verksamhet och sina förmö 1989/90 Fi208 genheter på håller på att raseras. Vi har all anledning att se till att dessa starka maktintressen inte får påverka eller avgöra den politiska utvecklingen. borde kunna spela en stor roll för att hjälpa förändringarna i i gång. Särskilt när det gäller de baltiska staterna och . Vi har en gemensam region att värna - den kring . står inför nya försvarsbeslut. Regeringen har föregripit dessa genom att planera för en stor order på JAS-planet, som vi ännu inte har sett flyga som det skall. Det drastiskt förändrade läget i och de pågående nedrustningarna måste komma att prägla de svenska rustningsbesluten. Minskade svenska rustningar och omstruktureringar inom försvaret skulle innebära viktiga personliga och ekonomiska tillskott i kampen mot miljöförstöringen och en stor flexibilitet att kunna möta framtida hot utöver de ekologiska. Den västeuropeiska ekonomiska gemenskapen Denna har som mål att göra delar av ekonomiskt och militärt starkt. anses ha kommit på efterkälken ekonomiskt och tekniskt. För att kunna möta hot från , och har den ekonomiska gemenskapen EG bildats. Av kallas EG för Fortress. Inom EG avser man att bygga en egen centralbank, ha en egen enhetlig valuta ECUN, ha egna polisstyrkor och en egen militärmakt. Alla centrala beslut i gemenskapen fattas av i och ministerrådet. Beslut fattas genom majoritetsbeslut enligt enhetsakten. De enskilda ländernas parlament kommer i skymundan. Det s.k. EG-parlamentet, som väljs demokratiskt inom alla gemenskapens länder är bara rådgivande. Den haltande demokratin inom gemenskapen har givits den målande beskrivningen "det demokratiska underskottet. Den västeuropeiska maktstrukturen utövar en stark lockelse på svenska makthavare. De präglas oavsett om de arbetar i offentlig tjänst eller inom det privata näringslivet av viljan till stora och centraliserade lösningar. Många inom näringslivet ser en anpassning eller en anslutning till EG som ett sätt att komma ur den svenska modellen, som för dem betraktas som ett ok. Många miljö- och kvalitetskrav skulle kunna skrotas. Vår solidariska offentliga sektor hotas genom minskade skatteintäkter, t.ex. om momsen måste anpassas till EG-nivå. Det blir fritt att röra kapital och berika sig. Socialdemokratin har bejakat dessa högerkrafter och inlett en skattereform, som gynnar kapitalägandet och anslutningen till EG. Anpassningsarbetet pågår med full kraft men under stor tystnad för att inte oroa medborgarna. Det alleuropeiska perspektivet och alternativet För oss i de gröna har hela från till , från till alltid varit av största intresse. Att medverka till att göra hela demokratiskt fungerande måste vara mycket viktigare än att låsa in oss bakom den Västeuropiska fästningens murar. Hela är en utmaning för nittiotalet. Vi vill se ett demokratiskt med ett samspel mellan naturliga regioner, ett frihetligt förbund på lika villkor för deltagarna, ett nedrustat i samarbete för att klara de stora gemensamma överlevnadshoten, ett i ekologisk balans och kulturell blomstring. de gröna arbetar aktivt för detta genom sina omfattande kontakter med gröna rörelser inom hela . I blommar ekonomierna utan hänsyn till de ekologiska störningar som uppkommer. Den japanska industrin och exporten är mycket stark. Bytesbalansöverskotten är mycket stora. har ett påtagligt underläge med en successivt försvagad dollar. internationella skuldsättning bara ökar. Landets budgetunderskott är besvärande stort. Minskningar i rustningstakten kan dock ge rådrum. situation är utomordentligt besvärande genom stigande skuldsättning och krav på viss typ av ekonomisk politik, som i många fall slår sönder fungerande system i ekologisk balans. En ny ekonomisk världsordning synes vara fjärran och vi får räkna med stora svältkatastrofer . Vi får räkna med att det kommer att behövas stora katastrofbistånd. Svensk biståndspolitik måste präglas av viljan att bygga upp fungerande infrastrukturer och att bekämpa sjukdomar och att främja utbildning samt sanera de fattiga ländernas skuldbördor. de grönas mål och visioner för en solidarisk samhällsutveckling Industrisamhället som system har fram till nu byggt på fyra underförstådda allmänt accepterade men ohållbara förutsättningar: Obegränsad tillgång till lagrad energi Obegränsad tillgång till råvaror Obegränsad tålighet hos naturen mot påverkan Obegränsad fysisk och psykisk tolerans hos människan mot en ändrad livssituation Nackdelarna och riskerna med en fortsatt utveckling byggd på dessa förutsättningar börjar nu bli uppenbara för allt fler människor. De globala miljöhoten och den allt snabbare utplundringen av knappa råvaruresurser hotar nu på allvar människans fortsatta existensmöjligheter på jorden. Inte minst visas detta av den SIFO-undersökning som publicerades i som visar att av de tillfrågade är villiga att ändra sitt konsumtionsmönster för att rädda naturen och livsförutsättningarna. Uppgifterna kan kompletterats med att av de tillfrågade i en annan SIFO-undersökning sätter miljöfrågorna som den främsta politiska frågan. De långsiktiga överlevnadsfrågorna måste prägla det politiska arbetet i mycket hög grad det närmaste decenniet. Det är nu som vi måste ta dessa problem på allvar så att vi kan gå in i det nya seklet med helt andra förutsättningar än de som gäller . Sorn grund för sitt politiska arbete har de gröna fastlagt fyra solidariteter: Solidaritet med naturen och de ekologiska systemen Solidaritet med kommande generationer Solidaritet med utsatta grupper inom Solidaritet med människorna i Dessa mål ställer krav på politiken och dess utformning och på oss människor, vårt sätt att leva och att tänka. De flesta medborgare i kan vid närmare eftertanke tänka sig att ställa upp på dessa mål. Problemet är att målen, om de skall uppfyllas, ställer krav på oss att ändra vår livsstil och det på i många avseenden omfattande sätt. Vi måste inse att vi måste leva innanför de gränser som naturens tålighet sätter. Om detta har vi stora kunskaper. De måste utnyttjas i framtidsarbetet. En första kärnpunkt i förändringsarbetet är att vi alla tillsammans måste bidra till att minska den materiella förbrukningen på de områden där denna bidrar till miljöförstöring och slöseri med knappa naturresurser. Sker icke detta kan vi inte i längden upprätthålla liv på ett drägligt sätt för oss själva, kommande generationer och för dem som bor i världens fattiga länder. Vi måste inse att vårt slösaktiga sätt att leva är ett mycket svårt överlevnadshot för världens fattiga. En andra kärnpunkt i förändringsarbetet är att ännu aktivare måste arbeta för nedrustning och minskning av krigsriskerna i världen. Rustningarna i världen och i tar orimliga resurser av andlig och materiell kraft från arbetet på vår och andras överlevnad. Rustningarna är en stor del av hotet mot vår överlevnad. En tredje kärnpunkt i förändringsarbetet är att vi nu verkligen aktivt måste minska våra miljöhotande utsläpp av alla slag. Miljöförstöringen, ozonhålet, koldioxiden, kärnkraften med alla dess utsläpp och katastrofrisker, det miljöfarliga avfallet för att nämna några problem utgör alla avgörande hot mot vår framtid och de måste mötas på bred front. Det fordrar betydande insatser och uppoffringar. De flesta miljöproblem är till sin karaktär globala och gränslösa. En fjärde kärnpunkt i förändringsarbetet är att en omdaning av samhället i solidarisk riktning fordrar att ändringarna kan genomföras pä ett socialt rimligt sätt. Vi måste förhindra och stoppa de sociala snedvridningar som skattesystem och lagar medverkar till. Regional balans är ett viktigt mål i det politiska arbetet.Vi måste på ett helt annat sätt än ta hänsyn till människorna i världens fattiga länder och deras livsbetingelser. slutar en kulturartikel i om omvälvningarna i och de personer, som har gjort dem möjliga med följande: En tysk filosof har sagt att det mot slutet av detta århundrade inte blir frågan om att förbättra världen utan att skona den. Detta gäller inte bara för de diktaturer, som för närvarannde skrotas på mer eller mindre invecklade Också de västliga demokratierna står inför nedrustningar utan föregående exempel. De militära aspekterna är bara en av många. Andra, ohållbara positioner måste utrymmas i skuldkriget mot tredje världen och det svåraste av alla återtåg förestår i det krig som vi alltsedan den industriella revolutionen för mot vår egen biosfär.Det vore därför att våra pyttesmå statsmän tog lärdom av nedmonteringens fackmän. De uppgifter som måste lösas kräver egenskaper, som bäst låter sig studeras hos sådana förebilder. Exempelvis kan en energi- och trafikpolitik värd namnet bara inledas med ett strategiskt återtåg. Det kräver att man lägger ned vissa centrala industrier, som på lång sikt inte är mindre hotande än ett enhetsparti. Det civilkurage, som här skulle fordras, är knappast mindre än det en kommunistisk funktionär måste uppbåda för att avskaffa sitt partis monopol. I stället övar sig vår politiska klass i enfaldiga segerposer och självbelåtna lögner. Den triumferar genom att förskansa sig och tror att den kan behärska framtiden genom att sitta sin tid ut. Om det moraliska imperativet att avstå har den ingen aning. Återtågets konst är den främmande. Den har ännu mycket att lära." Omdaningarna och återtågen i ger oss mod att ta itu med våra nödvändiga förändringar. Förändring i besinning och till ett samhälle, som är i ekologisk balans. Förändringsarbetet måste påbörjas . de gröna har tagit till sin uppgift att börja detta arbete. de grönas framtidsvisioner har som utgångspunkt att människor är skapande och tänkande. De är kapabla att kunna lösa problem. De kan och vill ta ansvar. Människor har känsla för solidaritet. De är medkännande, kärleksfulla och har samveten. Människor har känsla för de långa tidsperspektiven. Människan har som biologisk varelse en stark överlevnadsvilja och vilja till närhet. Visionerna är en process. De handlar inte om ett slutligt lyckorike. Visionerna skall kunna vägleda oss in i ett samhälle, en värld i ekologisk balans och mångfald med respekt för människors kunnande och vilja att lfeva i fred med varandra i kulturell mångfald. Våra samlade kunskaper, förmågor och känslor måste vi använda till vår överlevnad, till vår livsglädje, till vår medmänsklighet, med ansvar, inte till att tillverka förintelsevapen och miljöförstörande teknologier, till vår frigörelse från storskalig opersonlig byråkrati, till vår frigörelse ur konsumismens bojor, till vår frigörelse att utveckla våra kulturella möjligheter. de grönas ekonomiska förslag