mot · GD02U648 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U648 av () Mänskliga rättigheter i Glasnost och perestrojka, ryska ord för öppenhet och förändring som fått hela västvärlden att hålla andan i beundran men bävan inför vad som skall hända härnäst. Glasnost innebär inte bara en nyvunnen frihet att få framföra sina åsikter, utan den har också släppt loss gammal surdeg, etniska motsättningar blossar åter upp. Däribland den väl ingrodda antisemitismen. De sovjetiska judarna är sedan gammalt vana vid att bli trakasserade och få skulden för det mesta som gått snett i det ryska samhället. känner de en fruktan som är mera påtaglig än på mycket . Ultranationalistiska rörelser som Pamyat vädrar morgonluft och hoppas åter på ett liv under tsaren, armén och kyrkan. Bara man kan bli kvitt de förhatliga judarna. Vid sidan av Pamyat finns det nu också fascistiska rörelser, officiellt sponsrade organisationer bestående av Afghanistan-veteraner som skyller kriget på judarna och andra nationalistiska grupper av ryska intellektuella som förfäktar tanken på nya pogromer. Till skillnad från georgier, uzbekistaner, krimtatarer och andra etniska minoriteter, finns inget land inom som ursprungligen kan sägas vara judarnas. De är spridda över många av . Den ryska judiska befolkningen, ungefär 2,5 miljoner, är den tredje största i världen. De flesta älskar sitt land och önskar egentligen inte annat än att få leva ifred som andra goda sovjetmedborgare. har skett en kraftig ökning av utvandringen, men av dem som lämna landet har merparten varit förstagångssökande som fått sina utresevisa ganska omgående. Det har gått sedan , där de sovjetiska delegaterna lovade att man skulle formulera nya regler för att rätta till de oftast obegripliga avslagsskälen: bärare av statshemligheter, och poor relatives. Inte på någon enda väsentlig punkt kan man påstå att de sovjetiska myndigheterna har ändrat sig ens när det gäller FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. har högtidligt deklarerat att ingen skall behöva stämplas som "bärare av statshemlighet längre än efter det att man lämnat ett arbete av känslig karaktär. Trots detta finns fortfarande en kärna av ca 1500 s.k. refuseniks. Däribland flera som väntat i nära . lever de mycket eländigt, eftersom det första som händer en person med avslagen utreseansökan är att Mot. han mister sitt arbete och får dra sig fram bäst han kan. Barnen blir trakasse- U648 rade i skolan, utestängda från högre undervisning osv. , 49-årig fysiker och hans hustru , och en framstående violinist, bor i med sina båda barn. De sökte utresevisum första gången och fick sitt avslag 1973. Skälet skulle vara tidigare arbete vid instituet för molekylärbiologi, ryska . Det arbetet hade han lämnat . har familjen upprepat sina utreseansökningar med samma nedslående resultat. Det senaste avslaget kom . har och hans hustru och barn utsatts för ständiga trakasserier. som var en lovande vetenskapsman har inte kunnat delta i något som helst forskningsarbete utan har fått dra försorg om sig och familjen på de tillfälliga, enkla sysslor han lyckats få. försökte han vidmakthålla sin professionella kompetens genom att organisera vetenskapliga seminarier i . I samband med dessa aktiviteter har han blivit förhörd och varnad åtskilliga gånger och till slut tvingades han ge upp. , efter att ha erhållit ännu ett avslag , skrev ett brev till generalsekreterare och klagade över att omsorgen om fortfarande användes som skäl för att hålla familjen kvar, trots det faktum att det då hade gått han senast hade kontakt med hemligt material. informerades om att något utresetillstånd var inte tänkbart förrän tidigast . Familjen har vädjat till , utan att få svar. I finns också , som väntat . Listan över refuseniks skulle kunna göras mycket lång. Vad jag vill framhålla är, att glasnost och perestrojka till trots, situationen för de sovjetiska judarna är svårare än på mycket . Det är därför angeläget att företrädare för den vid sina kontakter med de sovjetiska påpekar besvikelse över att ännu inte lever upp till de konventioner man skrivit under och de utfästelser man gjort i de internationella fora där mänskliga rättigheter diskuteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vid internationella och bilaterala förhandlingar till sovjetmyndigheterna framför vad i motionen framförts om de sovjetiska judarnas situation.