mot · GD02Sf268 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf268 av m.fl. (m) Arbetsskadeförsäkringen Arbetsskadeförsäkringen (LAF) och Lagen om statligt personskadeskydd (LSP) har sin nuvarande utformning . Arbetsskadeförsäkringen intar en särställning inom socialförsäkringen. Om en skada/sjukdom bedöms vara orsakad av skadlig inverkan i arbetet utgår nämligen en ersättning som täcker hela inkomstbortfallet sedan den s.k. samordningstiden med sjukförsäkringen () upphört. Dessutom utgår ersättning för sjukvårdskostnader jämte resor och andra eventuella kostnader. Om sjukdomen/skadan bedöms ge bestående nedsättning av arbetsförmågan kan livränta utgå. Livränta kan också utgå till efterlevande anhörig. Arbetsskadeförsäkringen i sin nuvarande utformning har visat sig dra orimligt höga kostnader vad gäller såväl kostnaderna för själva försäkringen som för dess administration. Ändå omfattar försäkringen före skatt medan sjukförsäkringen täcker de övriga . Utgifterna för arbetsskadeförsäkringen () framgår av nedanstående tabell: 1989 (beräkn.) Kostnaden för arbetsskadeförsäkringen har alltså ökat från ca 1980 till nära 1989! Av budgetpropositionen 1989/90:100, bilaga 7, , framgår att ca 1000 nya livräntetagare tillkommer och att tillväxten av livräntorna kommer att medföra mycket dryga kostnader för försäkringen . Däremot sägs intet om att arbetsskadefonden visar ett mycket stort underskott (9,). Staten beräknas 1995 behöva låna ut . Ackumulerat blir detta ca . Ärenden och balanser angående arbetsskador (jämna 100-tal) enligt socialförsäkringsutskottets betänkande 1988/89 SfU 11: Inkomna ärenden Avgjorda ärenden Balans 31/12 Det sägs nu i budgetpropositionen att antalet arbetsskadeärenden fortsätter att öka, men att ökningstakten minskat något under de senaste kvartalen. framhåller att ett resurstillskott om ytterligare 300 årsarbetare behövs för att ärendebalansen inte skall öka! Arbetsskadeavgiften höjdes från . föreslog att arbetsskadeavgiften borde höjas till av lönesumman. Om fonden skall komma i balans 1995 borde avgiften höjas till , enligt verket. Varje person med något som helst sinne för ekonomi förstår att denna utveckling inte kan fortsätta. De främsta orsakerna till de galopperande kostnaderna för försäkringen är följande: - en ständigt ökande ärendetillströmning - en fortlöpande ändring av praxis vid försäkringsdomstolarna, varvid av alla ärenden godkänns som arbetsskada/sjukdom - en förskjutning från medicinska till socialpolitiska bedömningar - "arbetsskadeförsäkringen tenderar att övergå till en allmän försäkring, som kan träda i kraft när individen efter ett visst antal år i arbetslivet börjar få känning av åldersbetingade förändringar som i uttryckte saken . Regeringen har visserligen uttryckt nödvändigheten av besparingar i de stora transfereringssystemen, som ökat mycket kraftigt i volym , men inga besparingsförslag har framlagts. Vad gäller arbetsskadeförsäkringen har i stället kraftiga ökningar av anslagen för arbetsskadehantering skett . Regeringen har tillsatt en arbetsmiljökommission, som bl.a. fått i uppgift att kartlägga de 400 farligaste jobben. Vid varje diskussion om arbetsskadeförsäkringen hänvisar regeringen till denna utredning. anordnade en hearing rörande arbetsskadeförsäkringen . Något väsentligt nytt framkom kanske inte vid denna, men det finns nu en samlad katalog över olika erfarenheter och uppfattningar rörande försäkringen. Vid utskottsutfrågningen framkom bl.a. följande: Det finns anledning att gå vidare och se vilka utvecklingsmöjligheter som finns för att på ett enklare sätt kompensera människor vid sjukdom och skada, utan att i väsentlig mån eftersätta det materiella syfte som gäller och för att effektivare angripa problemen med arbetsmiljön. Vi vet att en dålig arbetsmiljö producerar många arbetsskador. Vad vi behöver fråga oss är om det behövs en arbetsskadeförsäkring för att förbättra arbetsmiljön. Försäkringen bär risken av att en skada blir bedömd som arbetsskada även om den inte skulle vara det.... Detta innebär att också skador och sjukdomar som inte beror på arbetet ändå riskerar att bli klassade som sådana. (generaldirektör). Man har i förarbetena till lagen sagt att ofullkomligheter i försäkringssystemet inte skall bäras av den sjuke utan i första hand av försäkringen. Jag tror att nuvarande tillämpning väl lever upp till det citat ur förarbetena som redovisats (i anledning av ett citat ur förarbetena till lagen: - det kan inte accepteras att sjukdomar som drabbar den försäkrade oberoende av om denne förvärvsarbetar eller ej blir betraktade som arbetsskador -) (Försäkringsöverdomstolens president) Från sida har vi föreslagit en översyn av denna lagstiftning, så att man kunde få en politisk prövning av om kostnadsutvecklingen verkligen stämmer överens med vad man tänkte sig från politikernas sida när man fattade detta beslut. I praktiken innebär tillämpningen, som den ser ut , att det är domstolarna som bestämmer innebörden av begreppet arbetsskada. Den merersättning som utgår till den försäkrade, utöver den som han i annat fall hade fått, d.v.s. den 90-procentiga kompensationen i sjukpenningen, i administration kostar per hundralapp. Arbetsskadeförsäkringen är viktig för den enskilde och för att fästa uppmärksamhet på och få kunskaper om faktorer i arbetet som orsakar skador och sjukdomar. Man kan fråga sig om det är modernt att i ett samhälle av vår typ behandla människor olika, beroende på om de har skadat ryggen i arbetet eller utanför arbetet. Vi har en begränsad nytta av arbetsskadeförsäkringen i det förebyggande arbetet. Det är sällan vi i det arbetet hör talas om att arbetsskadeförsäkringen har någon betydelse. Ingen effekt på arbetsmiljön Sorn synes går uppfattningarna något isär vad gäller arbetsskadeförsäkringen. Det bör dock sägas att allt fler kritiska röster höjs om försäkringen, inte minst från personal. En utredning som gjordes vid i visade att försäkringen inte tycks utgöra den impulsgivare till arbetsmiljöförbättringar ute på arbetsplatserna som ofta gjorts gällande. Kassaanställda har kallat arbetsskadeförsäkringen en gökunge i försäkringsboet som knuffar ut behövande inom andra delar av socialförsäkringen. Även uttalanden från Arbetarskyddsstyrelsen visar, att en försäkring där snart sagt alla anmälda ärenden godkänns som arbetsskada, inte har någon nämnvärd effekt vad gäller arbetsmiljön. Från försäkringskassorna har rapporterats att man reducerat utredningskraven väsentligt och förenklat bedömningen vad gäller orsakssamband i ärenden rörande degenerativa skador, rygg- och ledbesvär. Ärendena godkänns oavsett arbetsmiljö och oavsett om en fullgod utredning presenterats eller ej. Den mest negativa konsekvensen av de långa väntetiderna i arbetsskadeärenden (i första instans och upp till i högsta instans) är att rehabiliteringsarbetet försvåras. Dels har försäkringen slukat så stora personella resurser att kassornas rehabiliteringsarbete legat nästan helt nere, dels är det svårt att motivera en person som väntar på besked i sitt arbetsskadeärende att genomgå rehabiliteringsåtgärder . Regeringen handlingsförlamad trots kritik Regeringen måste vara helt medveten om att arbetsskadeförsäkringen urartat, inte minst med tanke på kostnadsexplosionen. Dessutom har och uppmanat regeringen att göra något radikalt åt försäkringen. begärde en analys av orsakerna till den stora ärendeanhopningen, men någon sådan analys har inte redovisats trots påstötning i frågan. ordnade - som ovan redovisats - självt en utskottsutfrågning i ärendet. revisorer redovisade en rapport rörande arbetsskadeförsäkringen. Revisorerna har bl.a. pekat på följande förhållanden: - Försäkringen fungerar inte väl i sin nuvarande utformning - Arbetsskadeförsäkringslagen har inte visat sig gå att tillämpa på ett rättvist sätt - Lagens betydelse för det skadeförebyggande arbetarskyddet synes vara starkt begränsad - Arbetsskadeförsäkringens marginellt högre ersättningsnivå jämte handläggningstiderna i systemet torde verka rehabiliteringshindrande - Att arbetsskadeförsäkringen till stor del finansieras över statsbudgeten torde aldrig ha varit avsikten I budgetpropositionen föreslås ett tillskott med för försäkringskassornas personalkostnader, bl.a. beroende på volymökningar inom föräldraförsäkringen, efterlevandepensioneringen och främst arbetsskadeförsäkringen. Om vårt förslag om arbetsgivarperiod och ytterligare förlängd samordningstid mellan sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna genomförs, kommer personal att frigöras för andra väsentliga uppgifter. Detta kommer att leda till effektivare och bättre arbetsförhållanden än att nyanställa 300 personer som behöver en omfattande inskolning. Vi föreslår därför att anslaget B2 Försäkringskassor reduceras med i förhållande till regeringens förslag. I den moderata partimotionen om Bättre välfärd har vi föreslagit att en s.k. arbetsgivarperiod införs inom sjukförsäkringen fr.o.m. . Det betyder att arbetsgivaren får bära kostnaderna för de anställdas sjukersättning av en sjukdomsperiod. Det finns en relation mellan korttidssjukfrånvaron och arbetsmiljösituationen på en arbetsplats. Det av oss föreslagna systemet ger därför arbetsgivarna incitament att ta ett ökat ansvar för arbetsmiljöfrågorna. För att ytterligare förstärka arbetsgivarnas incitament att verka för en arbetsmiljö som leder till färre arbetsskador och sjukdomar direkt orsakade av arbetsförhållanden måste det finnas en direkt koppling mellan den enskilde arbetsgivarens utgifter för arbetsskadeförsäkringen och skadeutfallet. Det kan åstadkommas genom att den nuvarande försäkringen ersätts med en obligatorisk, lagfäst arbetsskadeförsäkring. Alla arbetsgivare skulle ha en lagstadgad skyldighet att teckna en sådan försäkring för samtliga anställda. Skyldigheten kan jämföras med bilägares skyldighet att ha en trafikförsäkring. Denna nya försäkring skall kunna tecknas hos enskilda försäkringsbolag. Till skillnad från dagens arbetsskadeförsäkring, som finansieras av arbetsskadeförsäkringsavgiften, vilken är baserad på ett likformigt uttag av lönesumman för alla, bör försäkringsbolagen kunna sätta som relateras till det förväntade skadeutfallet. Därigenom skulle ett ökat intresse för aktiva miljöåtgärder och en hälsobefrämjande utformning av arbetsmetoder m.m. uppstå vid företagen. Det skulle då ligga i företagens och försäkringsbolagens intresse att snabbt rehabilitera personer som är långtidssjukskrivna, utbrända och passiviserade. Reglerna för hur en arbetsskadeförsäkring skall vara utformad bör regleras i särskild lag. En kommande utredning bör ta ställning till hur en sådan försäkring mera i detalj kan vara uppbyggd. Utredningen bör ta ställning till vilka kriterier som den ovannämnda lagen skall uppställa beträffande orsakssambandet mellan ett sjukdomstillstånd och ersättningsrätten. Som ovan redovisats föreligger i den nuvarande försäkringen enbart svaga krav på orsakssamband. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas livräntefallen. Utredningen bör även studera de ideella ersättningarna, t.ex. för lyte och men, som behandlas av trygghetsförsäkringarna. Den personal vid försäkringskassorna som handlägger arbetsskadeärenden kan frigöras till väsentligt angelägnare uppgifter inom socialförsäkringen, t.ex. för rehabilitering av långtidssjukskrivna och för kontrollfunktioner. Detta skulle väsentligt minska kassornas kostnader för kortare sjukskrivningsperioder och minskat antal förtidspensioner. I avvaktan på en reformerad arbetsskadeförsäkring enligt vår modell föreslår vi att samordningstiden mellan sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen utsträcks från nuvarande . Detta skulle medföra en minskning av antalet ärenden, förkortade väntetider och minskade kostnader för försäkringen. Vi anser också, i likhet med arbetsskadeutredning, att kassorna bör få ersättning för självkostnaden från AMF för det utredningsarbete kassan utför. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag syftande till reformering av arbetsskadeförsäkringen enligt den i motionen skisserade modellen, 2. att i avvaktan på en reformering av arbetsskadeförsäkringen beslutar att samordningen mellan arbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen skall förlängas fr.o.m. , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bör från försäkringsbolag som anlitar kassans tjänster erhålla full kostnadstäckning för utredningsarbete och administration av statistik m.m. i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att till Allmänna försäkringskassor för /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . reducerat förslagsanslag på . () () () ()