mot · GD02N404 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:N404 av m.fl. (m) energipolitik Det tillhör 1990-talets viktigaste politiska uppgifter att ge den svenska energimarknaden förutsättningar att möta ett växande behov av el. En ökad elanvändning är ett naturligt inslag i ett avancerat industri- och välfärdssamhälles utveckling och i arbetet för en bättre miljö. Koldioxidtaket kan respekteras vid en fortsatt användning av kärnkraften och om oljeanvändning ersätts med framför allt biobränslen och naturgas. Vid fortsatt användning av kärnkraften kan det växande behovet av el mötas med bl.a. hushållning och effektiviseringar samt kraftvärme och kraftproduktion baserad på biobränslen och naturgas. Tillståndsprövning för fossil kraftproduktion måste ske utifrån kravet att energisektorn skall bidra till att koldioxidtaket respekteras. uttalande om att en förtida avveckling skall inledas 1995 och 1996 strider mot resultatet av folkomröstning. För att ge svensk energipolitik en stabilitet bör uttala att någon förtida avveckling inte skall ske och att folkomröstningens resultat åter skall läggas till grund för energipolitiken. Varken folkomröstningen eller reaktorernas tekniska livslängd ger anledning att fastställa någon slutpunkt för kärnkraftverkens livslängd. Detta bör avgöras av myndigheternas säkerhetskrav och den ekonomiska livslängd som dessa krav leder till. Riktlinjerna för den svenska energipolitiken bör enligt vår mening vara: att ge den svenska energimarknaden förutsättningar att inom ramen för en effektiv energihushållning möta ett växande behov av el, att begränsa användningen av fossila bränslen. Målet att reducera den svenska oljeanvändningen till av den totala energianvändningen skall fullföljas. Härigenom öppnas möjligheter för framväxten av inhemska och förnybara energikällor på kommersiell grund, att det svenska energisystemets utveckling skall bidra till att målsättning om ett tak för koldioxidutsläppen uppfylls, att säkerheten och kvaliteten i det svenska kärnkraftssystemet utvecklas ytterligare. Därigenom ökar möjlighet att bidra till det internationella säkerhetsarbetet, till fördel också för vår egen säkerhet. att den svenska energimarknaden ges möjligheter och förutsättningar att fungera som en normal marknad med många olika aktörer. Priserna bör Mot. 1989/90 bestämmas av tillgång och efterfrågan inom ramen för befintliga lagar och N404 ett beskattningssystem som tar hänsyn till olika energislags miljökonsekvenser. Den svenska energipolitiken präglas av stor oreda. Socialdemokraterna är splittrade och måste som minoritetsregering söka samverkan och kompromisser med andra partier, som de saknar en egen energipolitik. Den osäkerhet som skapats genom regeringens inkonsekventa energipolitik och den förra energiministerns brist på verklighetsförankring har kompletterats med en osäkerhet om vad socialdemokraterna överhuvudtaget har för energipolitisk vilja. Den kompromisslöshet i frågan om den förtida avvecklingen som tidigare präglat regeringens företrädare skapade en misstro mot regeringens politik i det svenska samhället och gjorde beslutet om en s.k. kontrollstation meningslöst: Jag har lärt mig att och regeringen måste fatta oåterkalleliga beslut. Det skall inte vara en omprövning 1990. (nr 47 1988) Den nytillsatte energiministern har tidigare i klara ordalag anslutit sig till den socialdemokratiska energipolitikens kritiker och liksom andra företrädare för underkänt regeringens uttalade avsikt att förtidsavveckla två reaktorer. har han emellertid uttryckligen ställt sig bakom tesen att all kärnkraft skall vara avvecklad 2010. handläggs regeringens energipolitik av en särskild krisgrupp bestående av , , och . Den nye energiministern har i avvaktan på denna partigrupps arbete förklarat att han avser att arbeta för en förtida avveckling 1995 och 1996, men att en sådan beror på konsekvenserna för välfärd och sysselsättning. När det gäller den förtida avvecklingen 1995 och 1996 vet socialdemokraterna således numera inte vad de vill. Kravet på att all kärnkraft skall vara avvecklad viker de emellertid uttryckligen inte ifrån. Den förtida avvecklingen skulle skapa betydande bekymmer för elförsörjning, miljö och samhällsekonomi. Den totala kärnkraftsavvecklingen - som förutsätter en start efter 1995 och 1996 - är ett direkt hot mot det svenska välfärdssamhället. 2.1 Avvecklingsbeslut i strid med folkomröstningen Den av statens energiverk och gemensamt genomförda utredningen om ett miljöanpassat energisystem visade att en kärnkraftsavveckling gör en miljöanpassning av det svenska energisystemet ekonomiskt omöjligt. Utredningen visar att en energipolitik som ger rimliga förutsättningar för hushåll, näringsliv och samhällsekonomi leder till oacceptabla miljökonsekvenser. Den återgång till fossila bränslen som kärnkraftsavvecklingen tvingar fram är inte förenlig med kravet års folkomröstning att: För att bl.a. minska oljeberoendet och i avvaktan på att förnybara energikäl- Mot. 1989/90 lor blir tillgängliga används högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i N404 drift, färdiga eller under arbete. (Valsedel för linje 1 och 2). Professor vid har på uppdrag av utrett de samhällsekonomiska konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen tillsammans med nu gällande mål för minskade luftföroreningar (bilaga 9 till LU90). Hans utredning visar att kärnkraftsavvecklingen kommer att påverka den ekonomiska tillväxten i på ett sådant sätt att inte kommer att kunna nå upp till en ekonomisk tillväxt på , vilket är den tillväxtnivå som t.ex. Det innebär att nuvarande energipolitik också är ett hot mot svenskarnas framtida välfärd. Avvecklingens effekter på den ekonomiska tillväxten innebär att även de kommande 20 åren kommer att vara ett av de länder som har den lägsta ekonomiska tillväxten bland västvärldens industriländer. Det kommer att medföra negativa konsekvenser för de enskilda hushållen och för förmåga att angripa miljöproblem. har i en rapport om avvecklingens konsekvenser för sysselsättningen (Elpriser och svensk industri - statens energiverk 1988:7) visat att kärnkraftsavvecklingen kommer att riskera sysselsättningen för uppemot 150 000 löntagare i framför allt de sysselsättningsmässigt mest utsatta regionerna. Företag kommer att tvingas flytta verksamhet till länder med normala elpriser. Dessa konsekvenser för ekonomi och sysselsättning står i en mycket klar motsatsställning till folkomröstningens otvetydiga krav på att: Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. (Valsedel för linje 1 och 2). och har i sitt avgivna yttrande till regeringen gemensamt konstaterat att det inte av säkerhetsskäl finns någon grund för att utpeka någon svensk reaktor för förtida avveckling. Expertgruppen för kärnkraftens säkerhet konstaterade efter Tjernobyl att denna olycka inte gav någon anledning att ompröva den svenska kärnkraftens säkerhet. Detta sammantaget visar att varken folkomröstningsresultatet eller säkerhetsskäl stödjer tanken på att förtidsavveckla kärnkraften. Folkomröstningen fastställde nämligen att: Säkerhetssynpunkter blir avgörande för den ordning i vilken reaktorerna tas ur drift. (Valsedel för linje 1 och 2). Regeringen vill uppenbarligen inte att frågan om kärnkraftens framtid skall avgöras i samband med kontrollstation i . Den omfattande utredningsverksamhet som pågår kommer endast indirekt att få påverka beslut. Regeringspartiets ställningstagande kommer i stället att baseras på interna politiska bedömningar inom en liten krisgrupp i partiet. Sådana är förutsättningarna för att klara 1990-talets energipolitiska utmaningar med socialdemokraterna vid regeringsmakten. 2.2 En meningsfull kontrollstation Mot. Det enda sättet att göra kontrollstation meningsfull är att lata den vara en omprövning av avvecklingsbeslutet som sådant. Detta skulle också vara i överensstämmelse med det växande stöd för kärnkraften som kan konstateras. Bland svenska folket växer nämligen majoriteten för ett fortsatt användande av kärnkraften även efter 2010. När denna opinion hinner ikapp de politiker som isolerat sig från verkligheten kommer en nödvändig omprövning. Moderata samlingpartiet är den enda parlamentariska basen för en sådan. Resultatet av oljekriserna var en kraftigt minskad oljekonsumtion. De höga oljepriserna och risken för akuta bristsituationer skapade en ökad medvetenhet om behovet att minska den totala energiåtgången. Energihushållningen skedde i huvudsak utan stödåtgärder och blev framgångsrik. Energianvändningen blev mer effektiv. Oljan ersattes med elkraft. Denna övergång framkallades framför allt av att elkraft är flexibel och därigenom möjliggör energisnåla applikationer. I diagrammen nedan åskådliggörs hur el- och oljeförbrukningen har förändrats i förhållande till den totala energitillförseln. Elförbrukning samt totalt tillförd energi i 1973-1988 1973 1976 1979 1962 1985 1988 Elförbrukningen har ökat och utgör en allt mer betydande del av den svenska energiförbrukningen. uppgick den svenska energitillförseln till . Elförbrukningen uppgick till , dvs av den totala energitillförseln. Andelen energi som härrör från råolja och andra oljeprodukter har successivt minskat, men utgör ändå när 1973 1976 1979 1982 1985 1988 mare av den totala energitillförseln. Vi vidhåller att målet bör vara att denna andel skall utgöra högst av den totala energitillförseln. Kärnkraft är den billigaste och mest miljövänliga energikällan. Vid sidan av kärnkraft och vattenkraft är koleldade kraftverk det billigaste alternativet. Förbränningstekniken och mer effektiva reningsmetoder har utvecklats, men trots detta innebär kolkraften oacceptabla miljöstörningar. Förbränning av kol ger, förutom utsläpp av olika föroreningar, upphov till betydande mängder slagg och aska. All förbränning ger upphov till koldioxidutsläpp. En utbyggnad av naturgasnätet pågår. Gasen kräver dock ett dyrbart distributionsnät. I de fall gas används som ersättning för olja och kol uppnås miljömässiga förbättringar. Biomassa är ett vittomfattande begrepp. Biomassa kan dels utgöras av skogsbiprodukter i form av grenar och kvistar, dels särskilt odlade energigrödor. Förbränning av biomassa ökar definitionsmässigt inte koldioxidhalten i atmosfären eftersom samma mängd koldioxid tas upp av växterna. Däremot kan biomasseförbränningen ge upphov till andra luftföroreningar. Småskalig förbränning av biomassa är svår att kontrollera och kan lätt ge höga utsläppsvärden av t ex kolväten och kväveoxider. används mycket biomassa i form av lutar och avfall inom skogsindustrin. Energiskog och andra energigrödor kan bli ett intressant alternativ. Storskalig användning av energiskog eller energigrödor kan emellertid ha negativ inverkan på miljön. Olja i energitillförseln samt totalt tillförd energi i 1973-1988 Förbränning av sopor och avfall kan också ge vissa mängder energi. 1989/90 förbränningen bör dock ske i anläggningar som kan uppfylla högt ställda N404 Det finns endast ett fåtal energiproduktionsalternativ som inte innebär förbränning. De förnyelsebara energikällorna inkluderar bia vatten-, vind-, våg- och solkraft. Vindkraften kan ge vissa marginella tillskott till den svenska energiproduktionen. Forskningen kring de övriga förnyelsebara energikällorna har varit omfattande. Många problem återstår fortfarande att lösa: energiproduktionen är dyr och en mängd tekniska problem måste lösas. Kärnkraftsavvecklingen kan bli liktydig med en avveckling av halva den svenska elanvändningen. Detta har framförts som ett möjligt framtidsalternativ av i en artikel där han pläderade för kärnkraftsavvecklingen. Därigenom är kärnkraftsavvecklingen en fråga som handlar om mer än energipolitik. Den handlar om framtid som industri- och välfärdsnation. En elkraftsbrist skulle innebära oacceptabla påfrestningar för såväl den svenska miljön som samhällsekonomin. Den skulle inte bara omöjliggöra en fortsatt expansion av den svenska teknologiskt kvalificerade basindustrin utan också tvinga fram betydande nedläggningar och utflyttningar. För industrin är elenergin nödvändig. Fluvuddelen av elkraften förbrukas inom processindustrin, främst massa- och pappersfabriker, samt den kemiska industrin. I motsats till vad som ofta hävdas används huvuddelen av elkraften även inom massa- och pappersindustrin, inte för processvärme, utan för drift av pumpar, fläktar och liknande. Den är därvidlag av avgörande betydelse för arbetsmiljö och hälsa. I nedanstående tabell visas ökningen av industrins elförbrukning. Industrins elförbrukning fördelad på industribranscher Järn-, stål- och metallverk Småindustri, hantverk och övr. SUMMA exkl avkopplingsbara elpannor Elförbrukningen ökar inom praktiskt taget alla branscher. De s.k. elinten- vlot. siva industribranscherna, främst massa- och pappersindustrin, svarar för en 9404 stor del av förbrukningen. Även i en bransch med låg energiförbrukning per anställd som verkstadsindustrin ökar elförbrukningen kraftigt. Det beror delvis på att elkraft ersätter andra energislag, delvis på att moderna företag har en allt mera mekaniserad och automatiserad produktion. Även förbättringar av arbetsmiljön ökar elförbrukningen. Skulle elanvändning minskas eller tryckas ner på grund av elbrist skulle detta självfallet få konsekvenser för den ekonomiska tillväxten, utöver de konsekvenser som följer av kärnkraftsavvecklingen som sådan. En sämre tillgång på elkraft innebär att energihushållningen försämras. I praktiken skulle detta innebära en övergång till direkt användning av fossila bränslen, t.ex för husuppvärmning, vilket ökar utsläppen av koldioxid, kväveoxider och svavel. Om man utgår från nya gränsvärden för nya anläggningar skulle en ersättning av el med olja leda till följande utsläpp: koldioxid 4 , kväveoxider , svavel . Kärnkraftsavvecklingen kommer, om den genomförs, att leda till bristande tillgång till elkraft med konsekvenser för välfärd och näringsliv. Den svenska miljön skulle drabbas genom en försämrad energihushållning och ökad lokal fossil förbränning. Kärnkraftsavvecklingen skulle dessutom tvinga fram en ersättning i form av nu befintliga alternativ, där de fossila bränslena dominerar. 4.1 Miljökonsekvenser av en kärnkraftsavveckling Miljökonsekvenserna av en kärnkraftsavveckling kommer att bli betydande. De direkta miljökonsekvenserna har inte velat utreda. I sina direktiv till statens energiverk och uteslöt uttryckligen scenarier med fortsatt användande av kärnkraft. Det gör att miljökonsekvenserna i alternativ utan kärnkraft inte kan jämföras med alternativ med kärnkraft. En ny utredning bör därför göras. Miljökonsekvenserna framgår emellertid indirekt i rapporten om Ett miljöanpassat energisystem som presenterades av och statens energiverk. I rapportens alla framtidsscenarier har antagits en omfattande ökning av naturgasanvändningen. 1 ett scenario med rimlig tillväxt förutspår rapporten att kolanvändningen kommer att öka med över sju gånger! Även oljeförbrukningen kommer att öka kraftigt. För att kunna undvika de negativa miljökonsekvenserna skulle elpriset behöva höjas till nästan en och en halv krona per kWh! Oljepriset skulle behöva höjas till ca per kubikmeter. Den ur miljösynvinkel farligaste faktorn är emellertid kolsatsningen. De samlade konsekvenserna av att kärnkraften ersätts med kol och att användningen av fossila bränslen ökar kommer att bli att koldioxidutsläppen ökar ! skulle mot denna bakgrund knappast kunna agera i internationella sammanhang för begränsningar av koldioxidutsläppen. Trots att miljökraven beträffande utsläpp av kväveoxid från nya energi- Mot. 1989/90 producerande anläggningar redan är höga kommer utsläppen vid hög ekono- N404 misk tillväxt att öka med . Om utsläppen i stället skulle minska i motsvarande grad skulle kostnaderna uppgå till ca . Koleldade kraftverk ger upphov till stora avfallsmängder. I fallet med hög tillväxt tiodubblas mängderna av restprodukter, aska samt avsvavlingsprodukter m.m. jämfört med . Sammanfattningsvis kan konstateras att om kärnkraften skall ersättas med dyrbara fossila bränslen kommer också miljöproblemen att förvärras på en rad områden. Rapporten visar att vid en kärnkraftsavveckling kan tvingas in i en utveckling mot en mycket omfattande förbränning av fossila bränslen för att klara minimala krav på ekonomisk tillväxt. Oroande tecken tyder på att kärnkraftsavvecklingen kan komma att ske på bekostnad av någon eller några av de orörda älvarna. LO-ordföranden har förklarat att han kan tänka sig att någon eller några av de orörda älvarna exploateras. Jag tycker inte att man ska dra sig för att projektera två av dem och bygga ut dem sade han i Magasinet, TV2 . 4.2 Ekonomiska konsekvenser av kärnkraftsavvecklingen Under alla omständigheter innebär en avveckling höjda elpriser. De rörliga och i detta sammanhang relevanta kostnaderna för att producera elkraft i de två reaktorer som hotas av nedläggning ligger på /kWh. Kostnaderna för att producera el i kolkondenskraftverk ligger /kWh. Enbart att lägga ner två reaktorer skulle innebära en belastning för det svenska folkhushållet på ca . Den stora avvecklingen av kärnkraft fram skulle ge ännu mera dramatiska förändringar. Enligt och ovan redovisade analys skulle ett miljövänligt energisystem kräva att elpriserna fyrdubblades jämfört med dagens nivå. Även i ett miljömässigt oacceptabelt system skulle elpriserna mer än fördubblas som ett resultat av kärnkraftsnedläggningen. Elprishöjningarna kommer att få bäras av såväl hushåll som industri. Hushållen kommer att påföras kraftigt höjda kostnader. Uppvärmningskostnaderna för en normal villa kommer att öka med . Elprishöjningarna kommer att medföra allvarliga konsekvenser för den svenska industrin, och dessa konsekvenser kommer indirekt att drabba hushållen. Fortsatt industriutflyttning och nedläggning av svenska industrier blir en oundviklig följd av den socialdemokratiska energipolitiken. Elprishöjningarna kommer att få snabbast genomslag i den elintensiva basindustrin. Det är värt att notera att detta i första hand kommer att drabba Bergslagen och - regioner som redan är sysselsättningsmässigt utsatta. De svenska hushållen och andra småkonsumenter har - till skillnad från industrin - internationellt sett låga elpriser. Många av våra konkurrentländer har dock lägre elpriser för den elintensiva industrin. Elpriser för den elintensiva basindustrin i några med jämförbara länder Källa: ÅF Energikonsult De vid en kärnkraftsavveckling stigande svenska prisernas effekter på svensk samhällsekonomi skall ses mot elpriserna i dessa länder och mot det faktum att den framtida tillgången till elkraft kommer att vara god i många av våra konkurrentländer med stabila eller i vissa fall sjunkande priser. 4.3 Dagens konsekvenser av regeringens politik ser vi handfasta konsekvenser av regeringens politik. En stor del av produktionskostnaderna för den elintensiva industrin kan hänföras till elkonsumtionen. För ett företag som Stora betyder en höjning av elpriset med ett öre att elkostnaderna ökar med . För den elintensiva industrin är det därför angeläget att försöka effektivisera sina processer i syfte att nedbringa elkonsumtionen, även utan nya prishöjningar. Även vid måttliga elprishöjningar hotas stora delar av den svenska basindustrin. äger en industriutflyttning till andra länder rum, till länder som kan ge industrin klara besked om de framtida förutsättningarna. Den osäkra energipolitiska situationen i anförs som avgörande skäl. aluminium har meddelat att företaget avser att investera i en ny aluminiumfabrik, som på grund av regeringens energipolitik kommer att byggas på . Skogsindustrikoncernen Stora har av samma skäl beslutat att investera i . Den svenska kemiindustrins nyinvesteringar i produktionsanläggningar i har avmattats; beräknas investeringar i storleksordningen ha uppskjutits eller bordlagts på grund av regeringens miljö- och energipolitik. beslutade att lägga ned en utredning om att investera i ett nytt stålverk. Företagets befintliga verksamhet - framför allt standardståltillverkningen - hotas av höjda elpriser. Näringslivskontoret i har gjort en analys som visar att regeringens energipolitik i bästa fall leder till att 1 000 arbetstillfällen försvinner i . I värsta fall kan 7 500 arbetstillfällen försvinna. Elanvändningen måste kunna öka! Elektriciteten är en förutsättning för det moderna samhället. Det finns ett klart samband mellan ekonomisk tillväxt och ökad elanvändning. Traditionellt har den svenska elanvändningen ökat i en takt som varit dubbel mot den ekonomiska tillväxten. Elektriciteten medger en effektiv energihushållning. Ökade satsningar och utvecklingen av bättre teknik för elanvändning kommer att öka elektricitetens användbarhet och attraktivitet som energibärare. De svenska basindustrierna är till stor del elintensiva. Deras tillväxt och den ekonomiska tillväxten förutsätter att deras volymexpansion kan möjliggöras genom god tillgång till elkraft. En god tillgång till el är en förutsättning för att skall kunna ta vara på de möjligheter som framtidens näringsliv och välfärdssamhälle ger. Det är också en viktig förutsättning för en ansvarsfull och effektiv energihushållning. Mot den bakgrunden är det en viktig politisk uppgift att göra det möjligt med en fortsatt ökning av elanvändningen inom ramen för den totala energianvändningen. Det svenska elbehovet uppgår till ca . Den elintensiva industrin förbrukar hela . Industrin använder totalt elkraft . Industrin ökade sin elförbrukning - från 1982 till 1988. Denna ökning motsvarar ungefär tre mindre kärnkraftsreaktorer. har industrin successivt ersatt sina oljebaserade processer med elförsörjda produktionsmetoder. I varje marknadsekonomi är det naturligt att en köpare försöker minimera åtgången för att på sätt minska sina kostnader. Det har varit drivkraften bakom många av de energibesparingsåtgärder som genomförts under 1970och 1980-talen. Ny energisnål teknik har successivt tagits i bruk. De mera uppenbara besparingsåtgärderna har till stor del genomförts. Den stora besparingspotentialen finns bland projekt där det krävs stora kapitalinsatser för att uppnå minskade förbrukningskostnader. Att i sådana lägen stödja energibesparing genom offentliga subsidier innebär att det finns en risk för suboptimering. Sådana energibesparingsåtgärder kan vara kontraproduktiva. För att kunna genomföra besparingar krävs ofta goda kunskaper. Enskilda individer och företag som har liten erfarenhet av energibesparing kan därför ofta inte avgöra vilken teknik som skall användas. Det öppnar en marknad för företag att sälja sina kunskaper. Det kan ske genom att företaget med kunskaper kan få en del av den ekonomiska fördelen med minskad energiförbrukning. Även kraftföretag kan agera på en sådan marknad. För ett kraftföretag kan det också vara lönsamt att hjälpa kunder att undvika effekttoppar - då behöver inte kraftföretaget göra stora marginalinvesteringar i överförings- eller produktionskapacitet. Besparingsåtgärder kommer att leda till att elen utnyttjas effektivare. Ny utrustning kommer att ersätta mindre effektiv äldre utrustning. Det är dock orealistiskt att tro att all elförbrukande utrustning snabbt kan bytas till den senaste snåla tekniken. Utbytet kommer att ske successivt. Även med väsentligt ökad eleffektivitet kommer elefterfrågan att öka. Ju effektivare elenergin används desto mera attraktivt kommer det också att vara att utnyttja elkraft. Dessutom kommer elefterfrågan att öka av en råd andra skäl. Mera el är nödvändig i det fortsatta arbetet för en bättre miljö. Nya, effektiva och mer miljövänliga produktionsprocesser fordrar ofta ökad elanvändning. Miljövänliga transportsystem - eldrivna bussar, tåg och bilar - fordrar ökad elanvändning. Bättre arbetsmiljö, inklusive ett borttagande av monotona arbetsuppgifter, och förbättrad inomhusmiljö - bl.a. effektiv ventilation för att minska allergirisken - fordrar ökad elanvändning.