mot · GD02Ub725 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub725 av och (båda c) Utbyggnad av ett universitet i Om inga särskilda åtgärder vidtas kommer utvecklingen i att kraftigt koncentreras till de nuvarande universitetsorterna. Högskoleutbildning och forskning samt kommunikationer anses vara de viktigaste delarna i infrastrukturen. Det är viktigt att nu analysera var en utbyggnad kan ske som ger förutsättningar för en mera balanserad regional utveckling. har en sådan bas att förutsättningar finns att utveckla den till ett fullständigt universitet med reguljära forskningsresurser. Ett systematiskt arbete med detta syfte har startat i länet. Arbetet har en bred förankring i länet. Det är framför allt fem egenskaper hos högskolan i som gruppen vill peka på: har nära 4000 studerande. Material har visat att högskolan i är på väg att uppnå den kritiska massan för ett universitet. Här finns ett omfattande utbud inom humaniora, samhällsvetenskap och ekonomi, naturvetenskap och teknik samt lärarutbildning. Karlstad-modellen utgör en bra grund för utbyggnad till en reguljär forskningsorganisation. I den organiseras forskning och forskarutbildning inom ett tiotal forskningsområden av nationellt och regionalt intresse. Vetenskapliga ledare på professorsnivå har engagerats. Samverkan sker med universitet och motsvarande högskolor. - Regionalpolitisk betydelse. i vore ett strategiskt viktigt beslut för utvecklingen i och Bergslagen. - Läget i landet. Av de sex existerande universiteten har de flesta en tydlig dragning åt östsidan. I partimotion om utbildningspolitiken slås det fast att befintlig och tillkommande forskningsverksamhet ges stadga och kontinuitet genom att uppbyggnad av en fakultetsorganisation inleds vid några av de medelstora högskolorna. Av de högskolor som har en sådan omfattning på sin FoU-verksamhet att steget till fakultetsorganisation inte är allt för stort kommer i första hand högskolan i . Styrelsen för högskolan i antar , efter en omfattande remissomgång, ett utvecklingsprogram som innebär att kan högskolan utvecklas till ett universitet. I programmet redovisas en konkret plan över verksamhet, struktur och omfattning. Den fortsatta utvecklingen föreslås bygga på den grund som finns vid högskolan inom grundutbildning samt forskning och forskarutbildning. Inom forskning och forskarutbildning bör den fortsatta utbyggnaden basera sig på det som benämns Karlstad-modellen för forskning. Det är viktigt att bygga vidare på den miljö, kompetens och kultur som utvecklats vid högskolan i . Detta gör det möjligt att skapa en enhet som ger nya kvalitetsaspekter till landets universitetsstruktur. bör därför besluta att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om fasta forskningsresurser vid högskolan i . Om- och tillbyggnad av i En fortsatt utbyggnad av högskolan i är utomordentligt viktig för utvecklingen i och för högskoleväsendet som helhet. Den från början goda lokalsituationen vid högskolan har successivt kraftigt försämrats genom att verksamheten kraftigt expanderat, särskilt med teknisk och naturvetenskaplig utbildning, och genom att undervisningsmetoderna förändrats. Situationen är ohållbar och kan endast genom provisoriska åtgärder. Det gäller framför allt laboratorier för högskolans naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, arbetsrum för anställda, lärosalar och grupparbetsrum. Planeringen av en tillbyggnad av har skett . har överlämnat byggnadsprogram till regeringen i början av och föreslagit genomförande. Projektet är kostnadsberäknat till 24 milj. kr. i en första etapp som bör genomföras omgående. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den tekniska sektorn vid högskolan i har präglats av en stark expansion. Denna utveckling har stöttats och drivits på av regionala näringslivsintressenter. Flera nya allmänna linjer har tillkommit: produktionsteknikerlinjen, dataingenjörslinjen, två linjer inom YTH-området. De flesta lärare inom sektorn deltar i FoU-arbetet på deltid. inom sektorn med sina allmänna och lokala utbildningslinjer är väl lämpad att utveckla och anordna teknisk utbildning. Behovet av civilingenjörer är stort i och industrin rapporterar svårigheter att rekrytera. Ett sätt att påverka detta vore att öka samverkan mellan den tekniska utbildningen på . Ett konkret uttryck för en sådan samverkan skulle kunna vara att utifrån de relativt långa tekniska utbildningar som redan finns och planeras i ge möjlighet till kompletterande studier för civilingenjörsexamen vid teknisk högskola. Utbyggda resurser för fortbildning inom det tekniska området är högt Genom fortbildningsinsatser av olika slag kan man snabbt sprida teknisk kompetens, vilket har stor betydelse för utvecklingen inom ramen för . Högskolan och har planerat för att kunna starta försöksverksamhet med ingenjörsutbildning inom elektroområdet /91. Behovet av utbildning är stort. Genom förslaget i BP att ny ingenjörsutbildning i /91 skall anordnas genom omvandling av en befintlig lokal linje med annan inriktning kan elektrolinjen ej starta . Från lokal planeringssynpunkt och utifrån den regionala arbetsmarknadens behov är det angeläget att förslaget om ingenjörsutbildning i BP ändras så att högskolan i tillförs ytterligare platser för den aktuella linjen. Detta bör kunna ske genom en tidsmässig omfördelning av platser. UHÄ har i sin anslagsframställning begärt ökade anslag för tekniskt basår. Under innevarande budgetår har högskolan i startat en utbildning omfattande 40 poäng i syfte att underlätta rekryteringen av ungdomar till naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Idén med det tekniska basåret är främst att intressera gymnasister med examen från de relativt flickfrekventa S- och E-linjerna att komplettera sina naturvetenskapliga kunskaper på ett sådant sätt att de blir behöriga att läsa linjer i högskolan där sådana förkunskaper krävs. Regeringen har inte godkänt UHÄ:s äskande på . utan nöjt sig med att endast räkna upp innevarande års anslag på . Vi yrkar på att UHÄ:s anslagsframställning bifalles av och att högskolan i tilldelas anslag för fortsatt anordnande av tekniskt basår. Återupptagande av ämneslärarutbildning vid högskolan i På regeringens förslag beslöt en riksdagsmajoritet mot vilja att lägga ned ämneslärarutbildningen i fr.o.m. /89. Vi föreslår nu med anledning av prognoser om kommande lärarbrist att denna utbildning återupptas. Medel för fort- och vidareutbildning och för decentraliserad utbildning Fort- och vidareutbildning och decentraliserad utbildning är viktiga instrument för att utveckla näringsliv och samhälle och för att få en vidgad rekrytering till högskolan. Övergången till högskoleutbildning är fortfarande låg i bl.a. och i Bergslagen. Några nya särskilda resurser för de nämnda ändamålen tillförs inte i budgetpropositionen till högskolan i . Det är enligt vår mening angeläget att de nämnda utbildningsbehoven särskilt beaktas genom att ytterligare resurser tillförs. har varit föregångare i fråga om samverkan mellan de fackliga organisationerna och högskolan inom området arbetslivsforskning. En nationellt välrenommerad grupp för arbetslivsforskning finns vid högskolan i . Den svenska arbetslivsforskningens organisation och verksamhet är under utredning. Den slutliga organisationen bör med fördel kunna ges en mera decentraliserad utformning. Därvid bör övervägas att förlägga en del till . Härigenom kan en anknytning ske till befintlig kompetens inom det aktuella forskningsområdet. Professur i tjänsteforskning vid högskolan i Forskningen om tjänsteverksamhet inom såväl offentlig som privat sektor är eftersatt. enda organisation för systematisk tjänsteforskning utgörs av högskolan i . Till forskningscentret har anslutit sig ett 25-tal ledande företag och offentliga organisationer inom tjänsteområdet. Initiativet har kommit från företrädare för tjänstesektorn. En liten basorganisation finansieras genom bidrag från huvudmännen samt med regionala medel inom ramen för den s.k. Karlstad-modellen för forskning. I , som verkat , har snabbt utvecklats kvalificerad forskning inom viktiga programområden främst området kvalitet i tjänsteverksamhet. Ett internationellt nätverk har byggts upp. Bl.a. anordnas forskarsymposier tillsammans med kända tjänsteforskningsinstitutioner i . Forskning om offentliga och privata tjänster bör bli ett viktigt utvecklingsområde inom forskningspolitiken . För att säkerställa en fortsatt positiv utveckling av högskolan i är det angeläget att minst en fast forskningstjänst finns. En professur i tjänsteforskning bör därför inrättas. Den kan om så erfordras tillsvidare också ha knytning till ett universitet men med tjänstgöring huvudsakligen vid högskolan i . Turismutbildning i någon form finns det vid högskolorna i /, , , , och . I finns även utbildning i turismens ekonomi som leder till en specialiserad civilekonomexamen. Den utbildning som finns är dels för smal och dels saknas det en regelrätt forskningsorganisation med inrättad professur. En annan viktig del som saknas är en renodlad kulturturismutbildning som inte är så snävt kommersiellt inriktad. är som vi påpekat tidigare i motionen under kraftig utveckling. De humanistiska ämnena byggs ut, och förutsättningarna för en utveckling av den befintliga turismutbildningen i riktning mot kulturområdet är därför mycket goda. Härtill skall läggas att som landskap och län baserar sin traditionella turism i mycket hög grad på kulturområdet. Decentraliserad utbildning av förskollärare Behovet av förskollärare är utomordentligt stort i olika delar av . Det är nödvändigt att snabbt öka tillgången på utbildad personal. En rad propåer om detta kommer från olika kommuner i länet. Genom 50poängsutbildning, som decentraliseras från högskolan i , kan tillgången på förskollärare snabbt öka. För att säkerställa att en ökad sådan decentralisering kan ske är det nödvändigt antingen att öka högskolans planeringsram för förskollärarlinjen eller att öka den särskilda ramen för UHÄ:s fördelning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planeringen för ett universitet i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en hög prioritering för om- och utbyggda lokaler vid högskolan i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad teknisk utbildning vid högskolan i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av anslag för att kunna fortsätta anordna tekniskt basår vid högskolan i för /90, 5. att , med ändring av tidigare beslut, beslutar att ämneslärarutbildningen för gymnasielärare åter skall upptas vid högskolan i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om decentraliserad förskollärarutbildning i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetslivsforskning och tjänsteforskning vid högskolan i , 8. att hos regeringen begär förslag till turismutbildning i i enlighet med vad som anförts i motionen. () () gotab 99930, 1990