ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N429 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N429 av och (båda m) Energipolitiken Den svenska energipolitiken präglas av osäkerhet både vad gäller tillgången och kostnaderna. lever i ovissa förhållanden och avvaktar med investeringar eller investerar utomlands där energisituationen är mera stabil. Basindustrierna utgör fortfarande ryggraden inom industrisektorn i och län.Trots en hård strukturrationalisering finns fortfarande vitala grenar kvar inom stålindustrin. Dessa industrier lever dock med stor internationell konkurrens, då det finns en överkapacitet motsvarande cirka tio stålverk. Även pappersindustrin verkar på en internationellt hårt pressad prismarknad. Trots modern och rationell tillverkning är tillgången till konkurrenskraftiga elpriser en viktig, för att inte säga avgörande, fråga även för denna industrigren. Genomförs riksdagsbeslutet om en avveckling av kärnkraften och den näraliggande förtida avvecklingen av två reaktorer, hotas sysselsättningen för tusentals människor i och . Orter som , , , och m. fl. står och faller med basindustrierna. Bergslagen genomgår en smärtsam strukturomvandling bl.a. med nedläggning av den sista järnmalmsgruvan (). Det skulle därför vara ett nytt dråpslag mot Bergslagen, om kärnkraftsnedläggningen blev verklighet och våra kvarvarande moderna basindustriers existens ifrågasätts. I det förslag som svenska folket ställde sig bakom vid folkomröstningen stadgades att: Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig, med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Behovet av elenergi för att upprätthålla sysselsättning och välfärd kan endast tillgodoses genom att behålla kärnkraften. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att någon förtida avveckling av kärnkraften inte skall ske, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att folk- Mot. 1989/90 omröstningens krav för avveckling av kärnkraften skall gälla. () ()
mot · GD02N431 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N431 av och (båda c) Vindkraften är en ren, förnybar och mycket litet utnyttjad resurs i vår energiförsörjning. Belastningen på miljön är ett mycket stort problem vid energiomvandling. Växthuseffekten har kommit att framstå som ett samlande fruktat begrepp för vad som händer om vi inte vidtar kraftfulla åtgärder för att ändra energisystem. Därför bör rena energiformer gynnas och deras introduktion underlättas. De har ett mervärde däri att de utöver energi också ger en bättre miljö. I flera länder inom EG satsar regeringarna rejält för att öka andelen vindkraftsproducerad el. Flera länder har ställt upp nationella mål för när en viss effekt ska vara uppnådd. () föreslår en viss miljöbonus, /kWh, för att främja vindkraften. Det ekonomiska underlaget för en investering i vindkraft är emellertid osäkert, eftersom bonusens storlek kan ändras i varje nytt budgetförslag. Om man däremot kompletterar miljöbonusen med ett fast investeringsbidrag kommer det att bli betydligt säkrare att investera i vindkraftsanläggningar. bör utarbeta regler för hur ett sådant investeringsbidrag ska vara utformat. Det ska beräknas på totalkostnaden för verk, fundament, nätanslutning och utgå till verk under 1 000 kW med förslagsvis av denna kostnad. Staten ska vidare i likhet med vad som sker i definiera klara mål för installerad effekt vid olika tidsangivelser, t ex 200 MW fram till den samt 3 000 MW . Allmänheten bör få rådgivning i vindkraftsfrågor. Minst 5 tjänster bör inrättas som oberoende rådgivare/konsulenter. Deras organisatoriska anknytning får avgöras av . har det talats om alternativ energiproduktion. Mycket litet har gjorts. Konkreta planer som funnits har ofta torpederats genom överklaganden från olika intressenter. Alternativen har dessutom missgynnats genom att bl a priset på olja varit mycket lågt. Övergång till annan energiproduktion har därför inte varit intressant om man endast sett till hushållsekonomin. Hänsyn till miljön kräver nu att vi radikalt ändrar vårt energisystem. har installerat vindkraft som motsvarar av landets elförbrukning. planeras vindproducerad el ge av landets elbehov. med sina långa kuster har mycket goda möjligheter att utnyttja vindenergin för elproduktion. Den statliga vindkraftsutred- Mot. ningen har pekat ut flera platser i landet sorn synnerligen lämpliga för vind- N431 Ett sådant är vid . Åter ett annat är på södra vid Grönhögen, där vindkraftsstyrkor uppmätts som varande de högsta i . På denna plats planerar ett företag att uppföra 6 aggregat på 225 kWh vardera i en första etapp. Det förväntade bygglovet blir en test på samhällets vilja att satsa på alternativ energiproduktion. gäller det att gå från ord till handling. Med de av oss här föreslagna åtgärderna underlättas en introduktion i större skala i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidrag till vindkraftverk, 2. att begär att regeringen i övrigt beaktar vad i motionen anförts om främjande av vindkraftsproduktion. () ()
mot · GD02N433 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N433 av och (båda m) Reducering av utsläppen vid oljekraftverket i beslut om en avveckling av kärnkraften måste rivas upp. Det strider mot vad en klar majoritet av svenska folket uttalade i folkomröstningen, nämligen att kärnkraften avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Professor vid har på upppdrag utrett de samhällsekonomiska konsekvenserna av kärnkraftsavvecklingen tillsammans med nu gällande mål för minskade luftföroreningar. Utredningen visar att kärnkraftsavvecklingen kommer att påverka den ekonomiska tillväxten i vårt land på så sätt att kommer inte tillväxten att nå . Det är den nivå som till exempel ATP-systemet kräver för fullgörande av de pensionsåtaganden som förespeglats svenska folket. För sydöstra kommer en sådan låg tillväxtökning att minska möjligheterna för denna del av att skapa den positiva utveckling i regionen som är alldeles nödvändig. Ytterligare regionala stöd kan därför befaras. Alla tecken tyder på att efterfrågan på elkraft kommer att öka under 1990talet. Det är därför helt orimligt att i ett sådant skede börja tala om avveckling av kärnkraften som producerar hälften av vårt elkraftbehov. Produktionskapaciteten i avseende elkraft uppgår till . kan behovet komma att öka till . Moderata samlingspartiet vill klara detta ökade elkraftbehov genom hushållning, effekthöjningar och förbättringar i befintliga kärn- och vattenkraftverk samt kraftvärme och kraftproduktion baserad på biobränsle och naturgas. Tillståndsprövning för fossil kraftproduktion exempelvis med naturgas måste ske utifrån att energisektorn skall bidra till att koldioxidtaket respekteras. För att inte försämra vår miljö och förutsättningarna för en gynnsam ekonomisk utveckling är det nödvändigt att kraftproducenter får besked om att en avveckling av befintliga kärnkraftverk i första hand skall grundas på säkerhetsskäl och i anslutning härtill får man väga in ekonomiska faktorer. Besked måste också lämnas om att ett ökat elkraftbehov inte får baseras på bränslen som skapar miljömässiga försämringar i vårt land. 1989/90 N433 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen omgående skall ta initiativ till förhandling med om reducering av utsläppen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att driften vid verket av miljöskäl inte utökas, 3. att beslutar att befintliga kärnkraftverk får utnyttjas i elkraftsproduktionen så länge ansvariga myndigheter finner det förenat med fullgod säkerhet. () (m) Oljekraftverket i används för elproduktion vid toppbelastningar. Verket har tillstånd till utsläpp utan reningsåtgärder. Regeringen måste omgående ta initiativ till att utsläppen reduceras. Det bör i första hand åstadkommas genom att endast olja innehållande högst svavel får användas vid förbränningen. Ökad drift vid verket bör av miljöskäl förbjudas. Kväveoxidutsläppen bör kunna reduceras genom förbättrad förbrännings- och reningsteknik. gotab 99677, 1990
mot · GD02N434 · 1990-01-22 00:00:00 — av m.fl. (s) Utbyggnad av stamledning för naturgas i Sydostsverige I utredningen regioner i samspel har i betänkande SOU 1989:55 föreslagits att den billiga vattenkraften i skulle belastas med en avgift att användas för regional utveckling, främst i Norrlandslänen. Utredningen har även beaktat förhållandena i andra sysselsättningssvaga regioner i landet. Sydostsverige har därvid antytts, med ett särskilt påpekande, att motsvarande stöd borde komma till stånd i . Därvid har framhållits olika infrastrukturella behov, exempelvis på trafikens område. Det enligt vår mening bästa stödet till industriutveckling, som kan åstadkommas med energimedel, är att bygga ut stamledning för naturgas från Klippan i län genom till . Länsmyndigheterna i sydöstra regionen har också framhållit naturgasintroduktionen som en nödvändighet för utvecklingen här. Just genom naturgas erbjuds industrin den försörjningstrygghet och energikonkurrens man får i andra delar av landet. Även ur miljösynpunkt är naturgasen att föredra. Särskilt i sydöstra är miljöbelastningen mycket stor. För en bättre miljö måste renare bränslen än kol och olja svara för en större del av värmeförsörjningen. Naturgasen ger vid förbränning väsentligt mycket mindre koldioxid än något annat bränsle och är dessutom renare från svavel och kväve. Det finns alltså starka argument för att bygga ut naturgasnätet i den sydöstra delen av . 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av stambasledning för naturgas i sydöstra . () ()
mot · GD02N436 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N436 av och (båda fp) eller senare kommer oljan och bensinen att ta slut. Då kommer det att behövas alternativa energikällor. Ett av de mest lovande alternativen till bensin och dieselolja är motoralkoholerna etanol och metanol. Alltsedan de första bilarna tillverkades har alkoholer används som bränsle och i tävlingssammanhang används alkoholer för att ge motorerna högre effekt. På grund av höjda olje- och bensinpriser kommer motoralkoholerna att bli än mer intressanta och konkurrenskraftiga än . Fast den stora vinsten blir på miljöområdet. Fördelen med att köra på etanol i stället för på bensin och dieselolja är att avgaserna från motorerna blir betydligt renare. Sotpartiklar och den karaktäristiska diesellukten elimineras. Dessutom är etanolmotorn betydligt enklare att förse med katalysator än för dieselmotorn. Etanoldrivna fordon har rullat på försök på olika platser i . , och är några av de platser som prövar etanoldrivna bussar. Några av etanolens fördelar som drivmedel: - Etanol är till skillnad mot bensin en kemiskt mer enhetlig produkt som, när den används som rent bränsle, avger mindre utsläpp av koloxid och kolväten. - Med etanol får vi ett drivmedel som vi själva framställer inom gränser. Vi använder egna jordbruksprodukter såsom spannmål, sockerbetor och potatis. - Genom att vi använder oss av inhemska råvaror minskar vårt beroende av import av olja. Inte minst av beredskapsskäl är detta intressant. Försökverksamhet i stor skala med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på många håll i världen . Vid etanolutvinningen erhålls som intressanta biprodukter foderproteiner, stärkelse och kolsyra. har stora åkerarealer, där spannmålsodling är den dominerande näringen. vet vi att jordbruket står inför stora omställningsproblem. Ca östgötaåker, eller en fjärdedel av den nuvarande arealen, kan komma att tas bort från den rena livmedelsproduktionen på grund av överskottsproduktion. Här kan biobränsleproduktion bli ett intressant alternativ för lantbrukarna och för bevarandet av det öppna landskapet. Ur riksperspektiv är ett mycket intressant alternativ för upp förande av en etanolanläggning. Den definitiva lokaliseringen av en fullska- Mot. leanläggning i länet bör närmare övervägas. Det är viktigt att i det samman- N436 hanget ta hänsyn till vattentillgång, rening och ev. störande miljöeffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggning av etanolframställning till . () ()
mot · GD02N439 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N439 Omfördelning av vinster från vattenkraftsproduktionen I regionalpolitiska utredningen föreslås att /kWh producerad vattenkraftsel återförs till län och kommuner där vattenkraften produceras. Kravet på omfördelning av vattenkraftspengar har tidigare förts fram i motioner till . Landshövdingen i liksom en enig länsstyrelse har begärt hos regering och riksdag att vattenkraftspengar skall investeras i länets infrastruktur och i uppbyggnad av industrier. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ett halvt öre/kWh producerad vattenkraftsel återförs till de vattenkraftsproducerande kommunerna och att ett halvt öre/kWh återförs till länet där de vattenkraftsproducerande kommunerna ingår, 2. att beslutar att utbetalningarna sker .
mot · GD02N442 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N442 av m.fl. (fp) Lika eltaxor för alla kommuninvånare Att distribuera el till kommunmedlemmar är otvetydigt en angelägenhet. Vårt lands kommunallagstiftning uttrycker också att kommuninvånare inom en och samma kommun skall betala lika taxor för lika service. Detta sker ej när det gäller eltaxor inom en del kommuner. I exempelvis och kommuner finns två distributörer av el. Dels är det kommunala , dels . Det sistnämnda kraftföretaget har koncession för distribution inom till kommundelarna , , och . Inom är det stadsdelarna som är anslutna till . För invånarna i dessa kommundelar innebär detta betydligt högre eltaxor. Enligt beräkningar betalade invånarna i Askim-området och i högre taxor för el än andra invånare i . Detta innebär att 10 000 hushåll fick betala tillsammans över 10 milj. kr. extra i eltaxor. Detta trots kommunallagstiftningens intentioner om lika taxor. Anledningen till de högre taxorna är bestämmelserna om områdeskoncession i ellagen. Det måste upplevas som otillfredsställande att ellagen kan ta över och gälla före de bestämmelser i kommunallagen som skall garantera lika villkor för invånarna inom en och samma kommun. Enligt nuvarande lagstiftning får en kommun ge bidrag till eldistributörer inom kommunen under förutsättning att dessa finansieras med skattemedel. Kommunalägda elverk kan således inte beskatta" sina abonnenter för att uppnå en elprisutjämning när även en annan eldistributör verkar inom kommunen. Detta förefaller vara en något missriktad ambition och innebär faktiskt ett ekonomiskt skydd för kraftbolag som innehar koncessioner främst inom tätorter där kostnaden för distributionen av el är lägre än i glesbygden. Utifrån gällade lag besitter således kommuner, som inom dessa gränser har flera koncessioner för eldistribution, i realiteten mycket begränsade möjligheter att få till stånd ett enhetligt koncessionsområde med en gräns som sammanfaller med kommungränsen. Enda möjlighet synes vara om berörda kraftbolag accepterar en försäljning. När denna problemfyllda situation uppstår bör en kommun på laglig grund kunna påkalla en förändring av gränserna för områdeskoncessionen - givet 1989/90 N442 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av ellagen och kommunallagen så att lagstiftningens intentioner om lika behandling av kommuninvånare kan upprätthållas, 2. att hos regeringen begär en ändring i ellagen sorn underlättar bildandet av koncessionsområden. vilka följer kommunens gränser. () Keuth Skårvik (fp) vis med rimligt andrum för anpassning av berörda eldistributörers verksamhet där. En kommun måste kunna föra en samordnad energipolitik och då är en förutsättning att kommunen har möjlighet utgöra ett koncessionsområde, inom vilket distributionen sedan kan väljas att utföras antingen i egen regi eller genom entreprenör.
mot · GD02N444 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N444 av m.fl. (c, m, vpk, mp) Landsbygdens elektrifiering I årets budgetproposition har inte regeringen tagit upp medel till anslaget "Främjande av landsbygdens elektrifiering". Detta är anmärkningsvärt eftersom så sent som uttalade sig för fortsatt statligt stöd. I glesbygder finns alltjämt helårsbostäder som saknar el för ljus, kraft och värme. I mänga fall rör det sig om bosättningar i bygder där vattenkraften byggts ut. För de boende kan det då te sig egendomligt att inte ha tillgång till elkraft för sina egna behov. Elektrifiering av de återstående helårsbehodda gårdarna som saknar elanslutning bör inte bedömas som en isolerad fråga. Den bör ses i ett vidare perspektiv där målsättningen är en förbättrad teknisk och social struktur i glesbygder. Att förbättra förhållandena för befolkningen i berörda glesbygder är ett riksintresse. Det är ett led i -90 "Hela ska leva". Från allmän synpunkt är det av stort värde att kunna bibehålla en fast bosättning i utpräglade glesbygdsområden. Från försvars- och räddningssynpunkt är det värdefullt att ha en fast befolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden. Enbart i saknar cirka 40 fastigheter med fast bosättning elkraft. En avslutning av elektrifieringen beräknas kosta cirka 30 milj. kr. För att säkerställa en tillfredsställande elförsörjning i glesbygd har staten i samband med eldistributionens strukturförändring gett bidrag till upprustning av dåliga elnät. Några kommunala/lokala elverk har tagit över nedslitna och olönsamma elnät. De påbörjade statliga upprustningsprogrammen har inte kunnat fullföljas på grund av otillräckliga anslag. För och kommunala energiverk beräknas slutupprustningen kosta 20 milj. kr. I skrivelse till regeringen har begärt att regeringen utverkar fortsatt statligt stöd till elektrifiering av helårsbostäder och upprustning av dåliga elnät i glesbygder. Även statens energiverk har i sin anslagsframställning för /91 begärt att statsbidragsprogrammet ska fortsätta. Det redovisas dock inte i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att anslaget till landsbygdens elektrifiering skall föras upp på statsbudgeten ytterligare en femårsperiod inom en ram av 25 milj. kr. så att de mest angelägna elektrifieringarna och upprustningarna kan genomföras, 2. att /91 anvisar5 milj. kr. till anslaget Främjande av landsbygdens elektrifiering. () () () (vpk)
mot · GD02N445 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N445 av och (båda fp) Landsbygdens elektrifiering finns det i helårsbostäder som saknar elektricitet för ljus, kraft och värme. I många fall rör det sig om bosättningar i regioner där vattenkraften byggts ut. För de boende upplevs det naturligtvis som orättvist att de då inte har tillgång till elkraft för sina egna behov. En del av dessa som saknar el kan däremot på håll skönja turistorternas ljussken och förundrar sig då över sin egen utsatthet. Enbart i saknar cirka 40 fastigheter med fast bosättning elkraft. Kostnaden för en avslutning av elektrifieringen beräknas ligga på ca 30 milj. kr. Det måste anses vara av stort allmänt värde att en fast bosättning skall kunna bibehållas i utpräglade glesbygder. Att förbättra förhållandena för befolkningen i berörda glesbygder är ett riksintresse. Att ha en fast befolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden är mycket värdefullt från räddningssynpunkt. I årets budgetproposition har inte regeringen tagit upp medel till anslaget "Främjande av landsbygdens elektrifiering. Så sent som uttalade sig ändock för fortsatt stöd till detta. För att säkerställa en tillfredsställande elförsörjning i glesbygd har staten i samband med eldistributionens strukturförändring gett bidrag till upprustning av dåliga elnät. De påbörjade statliga upprustningsprogrammen har inte kunnat fullföljas på grund av otillräckliga anslag. För och kommunala energiverk beräknas slutupprustningen kosta 20 milj. kr. har i en skrivelse till regeringen begärt att regeringen utverkar fortsatt statligt stöd till elektrifiering av helårsbostäder och upprustning av dåliga elnät i glesbygder. har i sin anslagsframställning för /91 begärt att statsbidragsprogrammet skall fortsätta. Det redovisas dock inte i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att främja landsbygdens elektrifiering. () () 1* 1989/90.
mot · GD02N447 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N447 av m.fl. (mp) Avvecklingsplan för fossila bränslen 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U637 hemställs att begär att regeringen upprättar en nationell avvecklingsplan för fossila bränslen. 1 1989/90.
mot · GD02N448 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N448 av m.fl. (fp) Den elintensiva industrin i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A443 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en energipolitik som säkrar den elintensiva industrins framtid i .
mot · GD02N449 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N449 av och (mp, vpk) Effektbegränsningar i kärnkraftverk Genom effekthöjningar i reaktorerna , 2, , , och 3 har effekten i kärnkraftverken höjts med 490 MW. Detta svarar mot effekten i ett medelstort kärnkraftsaggregat. har alltså fått den 13:e reaktorn, som en gång planerades , men som avvisats av senare riksdagar. Detta har skett i smyg, och den allra största delen av svenska folket är säkert helt omedvetet om detta. Detta har tidigare påtalats i motioner till , men har avvisat kravet på effektbegränsningar med argumentet att Tillståndsprövningen skapar garantier för att säkerheten i de berörda kärnkraftverken inte försämras. (1988/89:NU25). Detta är med förlov sagt nonsens. Effektökningen innebär ökade strömningshastigheter för ångan genom reaktor och turbin, ökade vattenhastigheter i kondensat- och matarvattenledningar, ökade påkänningar i turbin och generator, ökade temperaturer i generatorn. Varje tekniker vet att sådana ökningar av hastigheter, temperaturer och tryck minskar säkerhetsmarginalenrna. Frågan är hur mycket. Riksdag och regering har slagit fast att kärnkraften skall avskaffas. Redan genom sitt 12-reaktorsprogram har det största kärnkraftsberoendet per capita i världen. Genom smyghöjningar av reaktoreffekten har myndigheter och regering medverkat till att öka detta beroende, som vi skall söka komma bort ifrån. Av säkerhetskäl och med hänsyn till att kärnkraften skall fasas ut ur energisystem bör reaktoreffekten återgå till ursprungligen beviljad effekt. 1* 1989190. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att maximala reaktoreffekten på reaktorer skall återgå till den vid i ursprungligt drifttillstånd fastställda. () (vpk)