mot · GD02U506 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: U506 av m.fl. (vpk) EG och den offentliga sektorn Kvinnorna går ett hårt 90-tal till mötes. För det är förstås vi som ska stanna hemma och jobba ännu mer för den usla lönen och hinna byta blöjor på både barn, farmor, svärmor och grannfrun, orka läsa läxor med tonåringarna och hålla dem borta från knark och gatuvåld. Två tredjedelar av alla kvinnor som yrkesarbetar i är sysselsatta inom den offentliga sektorn. Den svenska kvinnan har en mycket speciell relation till staten: - den offentliga sektorn är kvinnornas främsta arbetsgivare, - barnomsorg, sjuk- och åldringsvård har övertagits av samhället och befriat kvinnorna från obetalt arbete gentemot familj, släkt och grannar, - staten ger kvinnorna stöd genom lagar för jämställdhet och genom familjepolitiken. Men relationen är sårbar: - statliga besparingar drabbar kvinnor som anställda, - statliga besparingar drabbar kvinnor som är beroende av vård och omsorg för att överhuvud taget kunna förvärvsarbete, - staten kan genom sin monopolställning hålla lönerna nere. Den offentliga sektorn innehåller två delar. Det är å ena sidan den offentliga servicen; sjukvård, åldringsvård, barnomsorg, utbildning m.m. Det är å andra sidan vår socialpolitik; sjukförsäkringar, barnbidrag, studiebidrag, folkpension, förtidspension m.m. Organisationen av välfärdsstaten ser väldigt olika ut i de olika , men inget annat land än har ett system som ungefär motsvarar det svenska, dvs. en välfärdsmodell som bygger på ett högt skattetryck. En viktig målsättning i EG-samarbetet är harmoniseringen av skatter framför allt moms och punktskatter. finns inte några färdiga förslag på att harmonisera andra skatter inom EG men en fri rörlighet för kapitalet kommer med all sannolikhet att tvinga fram det. Förmögenhetsskatt och företagsbeskattning ser helt olika ut i de olika men när företag och kapital kan flytta obehindrat inom EG kommer de att placera sina tillgångar där det skattemässigt är mest lönsamt. Så även om inte EG beslutar om någon gemensam skattesats kommer marknaden att reglera det, eftersom inget land vågar ta risken att bli tömt på resurser och kapital. det kommer att ske en anpassning till de länder som ligger lägst. EG har också utarbetat förslag på direktiv för harmonisering när det gäller energiskatter, skatt på försäkringar, ränteskatter, fastighetstaxeringar m.m. Går man igenom de inkomster som stater har för att bygga sin välfärd och driva en offentlig sektor, så kan man se att EG i nuvarande skede är på väg att avhända staterna deras möjligheter att alls bedriva någon välfärdspolitik. I stället för att enas om skattesatser som ger resurser för att säkerställa och utveckla välfärdsstater så utreder tjänstemän möjligheterna att föreslå besparingar inom den offentliga sektorn. En ökad privatisering är på väg. Vad kommer det här att betyda för , som har ambitionen att harmonisera inom alla områden, utom då det gäller försvars- och säkerhetspolitik? En skatteharmonisering, med kraftigt minskade inkomster för staten som följd, vad kommer det att få för konsekvenser för den offentliga sektorn och för kvinnor? räknar med att förlora till sin statskassa . Hur mycket kommer att förlora med de harmoniseringsplaner som finns? 1980-talets skattepolitik har inneburit att skattesänkningar för höginkomsttagare finansierats med höjda indirekta skatter, som drabbar alla lika, vilket gör att staten är helt beroende av att hålla mervärdesskatten och punktskatterna på en fortsatt hög nivå. Men om man vill öppna gränserna för varor och tjänster m.m. 1992, kommer man att tvingas besluta om skattesatser som ligger långt under de svenska. 1 kallar de kritiska debattörerna EG:s skatteharmonisering för en nationell ekonomisk katastrof, och i har premiärminister påpekat att landet står inför risken av en bankrutt statskassa . Om man räknar plus och minus kommer statens inkomster att kraftigt minskas vid en EG-harmonisering. För kvinnorna innebär det ytterligare press på den offentliga arbetsmarknaden. Offentliga sektorn kommer inte att ha resurser till alla. En gigantisk privatisering av vård och omsorg kan bli följden och vi kan tvingas överge den generella välfärdspolitiken. I och med att valutaregleringen avvecklats har regeringen frånhänt sig möjligheten att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik för full sysselsättning och en solidarisk lönepolitik. Svensk industri investerar mer utomlands än i . Det är därför vi har en minskad produktivitet. I kan man t.ex. se nedskärningar på en rad socialpolitiska områden, som man har en ökande arbetslöshet, en ökande utlandsskuld och, allt vackert tal till trots, en minskad export till . Man befarar en urholkning av socialpolitiken, en öppning för privatiseringar, privata försäkringar, osv. Ett intåg i 2/3-delssamhället. Försämringar av den offentliga sektorn är frågor som i hög grad berör 1989/90 U506 Tyvärr tvingas vi konstatera att regeringen, i det nätverk av arbets- Mot. grupper som ska arbeta med integrationsfrågorna och konsekvenserna för U506 svenska förhållanden, inte har lyckats uppbringa en enda liten ruta där man diskuterar konsekvenserna för den offentliga sektorn. Möjligen är det en konsekvens av att det inte heller finns en enda kvinna med i regeringens integrationsbyråkrati! Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen skall tillsätta en särskild arbetsgrupp för frågan om EG och den offentliga sektorn, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den i yrkande 1 föreslagna arbetsgruppen i huvudsak skall bestå av kvinnor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)