mot · GD02Kr256 · 1990-01-23 00:00:00 — Det moderata skatteförslaget innebär att man successivt ändrar socialförsäkringssystemet så att avgifterna anknyts till förmånen. De delar av egenavgifterna som är att betrakta som ren skatt bör enligt vår mening successivt avskaffas. Regeringen kommer efter vad som är känt att föreslå att moms skall erläggas vid försäljning av konst. är en konstnär inte skyldig att betala moms när han säljer egna konstverk. Ett galleri behöver heller inte ta ut moms under förutsättning att galleriet fungerar som ombud för konstnärer. Vi avvisar denna nya moms. En bildkonstnär, författare eller annan fri kulturskapare som skall etablera sin verksamhet möter svårigheter särskilt . Generösa avdragsregler för utvecklingskostnader är därför väl motiverade. Om en avdragsrätt av den här arten inte skall förfela sitt syfte bör den rimligen omfatta även sådana löpande kostnader som ligger längre tillbaka i tiden än vilket gäller. Vi förordar i stället . Det är också viktigt att kulturskapare möts av generositet vid bedömningen av rätt till avdrag för genomförda studieresor och kostnader i övrigt. Det är angeläget att de som lånar verk av tonsättare och fonogramartister på biblioteken också ersätter dessa för detta. Ersättningen bör beräknas på samma grunder som gäller för litterära upphovsmän. Villkoren för fördelning av stödet bör utformas genom avtal mellan parterna på samma sätt som sker beträffande biblioteksersättning. Vi har ansvar för att skydda och bevara värdefulla miljöer och lämningar från äldre tid. Förstöringen av våra kulturskatter har nått en sådan omfattning att många kulturminnen kan räddas. Skulpturer vittrar sönder, underhållet av kyrkor och konstskatter försvåras och fördyras . Dessvärre förmår staten inte ens ta hand om sina egna byggnader och kulturminnesmärken. Underhållet är ofta svårt eftersatt. Kommande generationer kan döma oss hårt för brister i fråga om byggnads-, natur- och landskapsvård. De statliga medel som står till förfogande täcker inte de överkostnader som drabbar dem som vill hålla kulturhistoriskt värdefull egendom i gott skick. På många håll finns fornlämningar som fördyrar byggandet. har ett reellt monopol på de utgrävningar som kan behöva göras. Den vetenskapliga kompetens som finns inom och utom landet bör kunna utnyttjas friare så att anbudskonkurrens får råda på detta område. De statliga bidragsmedel som står till förfogande för vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är helt otillräckliga och bör därför förstärkas ut över regeringens förslag. Även låneramen för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse måste vidgas. Vi avvisar också, bl.a. mot denna bakgrund, förslaget om att avdragsrätten för underhåll av mangårdsbyggnader skall tas bort. Insatser mot luftförorenings- och försurningsskador måste vidtagas med skyndsamhet så att den ständigt pågående förstörelsen begränsas. Regeringens förslag på denna punkt innebär en real nedskärning. En förstärkning är i stället påkallad. måste ha tillgång till yrkesmän med kunskaper om äldre byggnadsteknik och materialteknik. Åtgärder måste vidtas för att stärka utbildningen i byggnadsvård, äldre byggnadsteknik och materialframställning. Om staten visar att kulturminnesvården är viktig kommer fler söka till sådan utbildning. I görs ca femton miljoner museibesök . Det speglar dock inte den inre verksamheten i form av förvärv, registrering, katalogisering, konservering, vård och magasinering samt forskning, som alla är betydelsefulla delar av museernas funktion. Museer för bildkonst skall kunna visa samlingar från olika länder och tider. En annan uppgift är att dokumentera och bevara bildkonst för kommande generationer. har konstmuseernas möjligheter att till sina samlingar foga representativa verk av vår tids konst urholkats. Dessutom saknas möjligheter att visa de aktuella samlingarna. Vi anser att det nu är dags att möjlighet skapas för en permanent utställning av de fina samlingar som finns. Därför bör ett nytt museum för bildkonst uppföras i anslutning till moderna museet. Finansiering bör ske genom en kombination av offentliga insatser och sponsorsmedel. Vi föreslår därför att hälften av de medel som inflyter genom kulturlotteri reserveras för projektet. Vidare bör staten medverka med lika stort belopp som det som kan anskaffas genom stöd från sponsorer. skall genom sina inköp garantera att statliga verk och byggnader får konstnärlig utsmyckning. På samma sätt svarar kommunerna för att en del av kostnaderna vid byggande anslås till konstnärlig utsmyckning och för att arbetstillfällen skapas för konstnärer. Den av socialdemokraterna föreslagna momsen på konstverk kommer att minska möjligheterna till nya förvärv. Priset för ett konstverk kommer att öka med . En viktig princip för statlig bidragsgivning inom kulturområdet är att skilda mottagare behandlas på ett likvärdigt sätt. Det gäller dock f.n. inte för stödet till fonogram. Svenska rikskonserter har en särställning såväl i fråga om fasta kostnader som produktion. Missgynnandet av andra producenter leder till att färre fonogram får stöd inom en given kostnadsram. En omfördelning av det statliga fonogramstödet bör ske så att alla producenter får söka medel på lika villkor. Vi anser att bör få en ny musikteater. Genom socialdemokraternas negativa inställning till stöd från näringslivet riskerar detta angelägna projekt att ytterligare skjutas . Det finns alla skäl att pröva alternativa vägar för finansiering. Vi föreslår därför att den andra hälften av de medel som inflyter från kulturlotteri reserveras för projektet. Vidare bör staten även här medverka med lika stort belopp som kan anskaffas genom stöd från sponsorer. Statens stöd till utgivning av litteratur är betydande. Trots detta är lagerhållningen av svensk litteratur bristfällig. Böcker kan visserligen i många fall lånas på bibliotek, men det händer att t.o.m. svenska klassiker är omöjliga att få tag på. Ett stort antal europeiska klassiker saknas i bokhandeln. Den litteratur som är av betydelse för den västerländska kulturutvecklingen måste finnas att köpa om skall kunna göra anspråk på att vara en kulturnation. Vi föreslår därför en översyn av inriktningen på det statliga litteraturstödet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturpolitikens inriktning på frihet, mångfald och kvalitet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ge alla kulturyttringar utvecklingsmöjligheter, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagande i EG:s kultursamarbete,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av fria media,2] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ansvar för en allsidig kulturbevakning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om familjens roll för bevarande av en levande kulturtradition, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskolans arbete, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans kulturansvar, 7. att beslutar att avskaffa , 8. att hos regeringen begär förslag till ny organisation för en decentraliserad fördelning av det offentliga stödet till kulturen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturinstitutionernas och kulturorganisationernas ansvar för marknadsföringen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sponsorstöd till kulturen, 11. att hos regeringen begär förslag om inrättande av kulturfonder i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fasta tjänster inom den offentligt finansierade kultursektorn, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att bedriva arbetsförmedling i privat regi,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereglerna för kulturskapare,4] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biblioteksersättning för tonsättare och fonogramartister, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anbudsförfarande vid arkeologiska utgrävningar, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till bekämpning av luftföroreningarnas skadeverkningar på kulturföremål, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kunskaper om äldre byggnads- och materialteknik,5] 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall avsätta hälften av överskottet från kulturlotteri till finansiering av ett museum för bildkonst i och att staten därtill skall bidra med ett belopp som motsvarar insamlade sponsorsbidrag, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av det statliga fonogramstödet, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall avsätta hälften av överskottet från kulturlotteri till finansiering av en musikteater i och att staten därtill skall bidra med ett belopp som motsvarar insamlade sponsorsbidrag, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av litteraturstödets utformning. () () () () () 1 1989/90:U509 2 1989/90: K411 3 1989/90:A733 4 1989/90:Sk362 5 1989/90:Ub572