mot · GD02Sk828 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk828 av m.fl. (vpk) Anslagen till Om resurser för rättvisa och service Under () sorterar myndigheter med uppgift att se till att skatter och avgifter betalas på rätt sätt och i rätt tid. Om t.ex. vissa skattskyldiga inte erlägger rätt skatt kan andra belastas med ett för högt skatteuttag. Likaså kan somliga skattebetalare betala en för hög skatt beroende på att de inte har rätt information om vilka avdrag eller nedsättningar de har rätt till. Det är myndighetens uppgift att så långt som möjligt se till att ingen vare sig betalar för mycket eller för lite i skatt. Skatte- och kronofogdemyndigheterna har således en dubbel uppgift dels att se till att skatteintäkter kommer in till den offentliga sektorn, dels att ge medborgarna en offensiv service och information om deras rättigheter. Denna dubbla roll ställer höga krav på myndighetens personal. Under en följd av år har skattemyndigheterna lyckats att förbättra sin service till allmänheten. Detta märks bl.a. i de undersökningar som mäter allmänhetens förtroende och uppskattning av offentliga myndigheter. Kontrollen har också förändrats så att den nu riktar in sig på väsentliga skatteundandragande, och allt mindre resurser brukas för ren detaljkontroll. Inte minst visas detta i resultaten års taxering. Enbart på kontroll av företag i allmänhet och skalbolagsaffärer i synnerhet, har skattemyndigheterna fått fram ett ökat skatteunderlag på ca . Ett underlag som kan ge i ökade skatteintäkter . Naturligtvis återstår mycket att göra, men skatte- och kronofogdemyndigheterna tillhör de statliga institutioner som påbörjat en verklig förnyelse av sina arbetsformer. Beräkningar visar att verksamheterna under har höjt sin produktivitet med . Skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna brottas dock också med mycket svåra personalproblem. Verkets kvalificerade personal är mycket attraktiv på arbetsmarknaden, och avgångarna är mycket höga. Detta kan mötas med en aktiv personalpolitik, interna karriärmöjligheter, mer kvalificerade uppgifter, etc. Till syvende och sist, måste dock verket ha resurser så att dessa satsningar kan finansieras. Arbetsbelastningen på personalen måste hållas på en rimlig nivå, och lönerna justeras upp. Skattemyndigheterna har trots den höjda produktiviteten och trots att de svarar för inkasserandet av huvuddelen av samhällets intäktssida, varit ut satta för krav på löpande besparingar. Det finns olika metoder att beräkna sparbetingen med hänsyn till anslag eller arbetsvolymer, men under en följd av år har de legat . Dessa problem aktualiserade vpk i motion till budgeten 1989/90, vpk Sk819. Vpk föreslog extra anslag på sammanlagt 35 milj.kr. till olika verksamheter under RSV. anförde följande Enligt utskottets mening måste skatteförvaltningen ha möjlighet att behålla och rekrytera kvalificerad personal, om de satsningar på skatteområdet som pågår och planeras skall kunna genomföras på ett tillfredställande sätt. De uppgifter som lämnats ger därför anledning till allvarlig oro, och det är därför angeläget att åtgärder vidtas för att åstadkomma en förbättring av skatteförvaltningens personalförsörjning. Ett slutligt ställningstagande i denna fråga kräver emellertid ytterligare beredning, och utskottet anser därför att frågan bör övervägas inom . Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Genom det redovisade ställningstagandet har motion Sk819 besvarats" ( 1988/89:Skul8 ). Detta ansåg vpk:s och representanter i skatteutskottet vara en otillräcklig skrivning, och de avgav en reservation till förmån för förstärkta anslag. I tilläggsbudget I för /90 beslöt dock senare att anvisa 20 milj.kr. för att förbättra personalförsörjningen vid skatteförvaltningens myndigheter i . Budgetförslaget för /91 I budgetpropositionen aviserar regeringen att man tänker återkomma vad gäller särskilda medel för genomförandet av den föreslagna skattereformen. Vpk menar att detta är helt nödvändigt och avser att återkomma till denna fråga. Det torde dock vara ostridigt att man kan konstatera att det redan nu finns ett behov av resurstillskott för att klara personalförsörjningen. Vpk föreslår därför att verkets anslag utökas med 6 milj. kr. Regional och lokal skatteförvaltning I budgetpropositionen /91 föreslår regeringen att ett rationaliseringskrav på skall tillämpas även för kommande budgetår, men att dessa medel, 49 milj.kr., ställs till disposition. Vpk stödjer i princip tanken på omfördelningar inom en förvaltning så att medel kan användas så effektivt som möjligt. Faktum är dock också att de personalförsörjningsproblem som är väldokumenterade i återfinns även i andra regioner. Detta redovisades bl.a när skatteutskottet besökte länsskattemyndigheten i län. Av detta följer att omfördelningar inte är någon lösning på problemet. har i sina anslagsframställningar bl.a. redovisat behov av anslag till särskilda rekryteringstjänster 35,9 milj. kr, och 15 milj. kr. Utöver huvudförslaget har RSV redovisat ett budgetförslag som innebär en utbyggnad av verksamheten med 27,1 milj. kr. För att få en resursförstärkning till de mest arbetstyngda länen begär verket ett särskilt resurstillskott på 6,5 milj. kr. Regeringen tillstyrker ett särskilt resurstillskott på 5,5 milj. kr. genomförda besparingar inom exekutionsväsendet har resulterat i att de flesta myndigheter norr om och fått vidkännas en tvåprocentig minskning /83. Det sammanlagda besparingskravet för kronofogdemyndigheterna uppgår till 32,6 milj. kr. /91-1992/93. Efter vissa rationaliseringsinsatser kan kravet på nettobesparing beräknas till 26,6 milj. kr. En beräkning visar att varje anställd inom exekutionsväsendet drar in 1,0 milj. kr. till staten och ca 0,4 milj. kr. till enskilda sökande. I genomsnitt driver varje anställd in ca 1,4 milj. kr. till enskilda och staten. De samlade skatte- och avgiftsskulderna hos kronofogdemyndigheterna låt 1985 på ca , 1988 var dessa skulder på ca . De årliga debiteringarna ligger runt 6 till . Av detta kan kronofogdemyndigheterna med nuvarande resurser leverera in strax , dvs. mellan 2 och 3 miljarder. Satsningar på kronofogdemyndigheterna, eller åtminstone lindrade sparkrav är därför väl motiverade såväl för staten som för enskilda. Vpk föreslår därför att anslaget till kronofogdemyndigheterna utökas med 7 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /91 anslår ytterligare 6 milj. kr. under huvudtitel 7, till , 2. att för /91 anslår ytterligare 20 milj. kr. under huvudtitel 7, till Regional och lokal skatteförvaltning, [att för /91 anslår ytterligare 7 milj. kr. till Kronofogdemyndigheterna,1] byggd kontroll av stora bolag. Av detta har regeringen tillstyrkt 5 milj. kr. till kontroll av stora bolag. Det är vpk:s mening att anslagen bör justeras upp med 15 milj. kr. för rekryteringstjänster och ytterligare 5 milj. kr. för kontroll av stora bolag. ' 1989/90: L303