mot · GD02Fi65 · 1990-05-10 00:00:00 — Regeringens avsikt med en särskild utredare för att förbättra spelreglerna på arbetsmarknaden innebär en utveckling mot höjda strejkböter och en mer statligt ledd förhandlingsverksamhet. Vpk delar inte uppfattningen bakom den särskilde utredarens uppdrag. Det är i stället skattesystemet och samhällets fördelningspolitik som måste revideras, samt de arbetandes fackliga organisationer som måste ges ökade demokratiska rättigheter på arbetsplatserna att hävda sina medlemmars intressen. Först i detta läge kan mer jämbördiga förhandlingar på arbetsmarknaden ske, vilket kan resultera i avtal som är rimliga och rättvisa och därmed kan respekteras. Vpk och regeringens förslag Vpk yrkar avslag på regeringens förslag till en momshöjning från . Höjningen löser inget av samhällets grundläggande problem, utan försvårar i stället avtalsförhandlingarna och slår hårdast mot de minst köpstarka. Kommunalt skattestopp och avräkningsskatt Enligt regeringens finansplan -90 som presenterades framgår att kommuner och landsting får ett sammantaget budgetunderskott på ca 14 miljarder . Till detta skall läggas de därefter tecknade avtalen som för primärkommunerna innebär en kostnadsökning på ca 12 miljarder och för landstingen på ca 2 miljarder. I den reviderade finansplanen, som skrevs , skriver man apropå kommunernas ekonomi (s. 33): De ekonomiska problem som landet nu står inför kräver att även den kommunala verksamheten ingående prövas. De statliga transfereringarna till den kommunala sektorn måste begränsas . Sektorns skatteinkomster förutsätts öka mycket kraftigt och 1991, men bl.a. ökade lönekostnader kommer att medföra att ett stort underskott ändå uppstår i det finansiella sparandet och sannolikt även 1991. Vpk:s bedömning av kommunernas och landstingens ekonomiska situation är mer pessimistisk än regeringens. Vi anser det nödvändigt att 13 tillföra statliga resurser till verksamheten. Att införa ett tvåårigt skattetak Mot. utan nya resurser kommer att leda till mycket allvarliga konsekvenser för Fi65 bör ta beslut om ett ekonomiskt stödpaket till kommunerna. har staten exporterat en stor del av sitt budgetunderskott till kommunerna. Det är tid att betala igen. I vpk:s ekonomimotion fanns medel för ett sådant paket reserverade. Det kommunala skattesystemet måste dock förändras i grunden så att kommunerna får ett bättre skatteunderlag. Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en utredning om skatteutjämning. Vpk är berett att göra en konstruktiv insats i en sådan utredning. Där kan även ingå alternativ med företagsbeskattning och kapitalbeskattning. Utredningen bör även överväga att ge kommunerna den löpande rätten att beskatta boendet. Dessutom bör utredningen överväga ökade resursöverföringar från staten. Specialdestinerade bidrag bör även fortsättningsvis förekomma för att främst säkerställa utbyggnaden av viktiga sociala behov. Dessa utgångspunkter för utredningsarbetet bör ges regeringen till känna. Skatteomläggningen kommer att tillföra kommunerna stora resurser genom en vidgad bas för den kommunala beskattningen samt momsavdrag. Regeringen föreslår nu att dessa pengar dras in genom en särskild avräkningsskatt. Vpk yrkar avslag på förslaget om avräkningsskatt och föreslår att kommunerna istället får behålla detta utrymme. Det skulle vara ett välbehövligt stödpaket. Därmed skulle en stor del av kommunernas ekonomiska problem lösas. Detta skulle göra att behovet av särskilda överföringar till stor del bortfaller. Däremot krävs att kommunerna kompenseras genom en engångsöverföring i syfte att börja sanera kommunsektorns underskott. Vpk har tidigare redovisat att vi är bestämda motståndare till ett tvåårigt kommunalt skattestopp. Det är orättfärdigt och fräckt av att först besluta om ökade uppgifter för kommunerna, t.ex. utbyggnaden av barnomsorgen och ansvaret för skolområdet, och sedan föreslå ett kommunalt skattestopp. Vpk är ingen vän av höga kommunalskatter men kan inte acceptera att angelägna åtgärder kan spolieras om inte skatten får höjas. Ett kommunalt skattestopp utan nya resurser innebär att krisen inom vård, omsorg, skola, kultur och nödvändig service förstärks. Det är nödvändigt att göra offentlig verksamhet effektiv, genom bl.a. produktivitetsmål som rimmar med den offentliga servicens uppgift, men trots detta kan inte kommunerna klara sina nödvändiga uppgifter utan resurstillskott. Människors behov av kommunernas tjänster ökar, och därför krävs en ökad volymtillväxt utöver regeringens målsättning. Vpk yrkar avslag på regeringens förslag till kommunalt skattestopp och avräkningsskatt samt föreslår att kommunernas ekonomi förstärks genom en engångssatsning om . Ordning och reda på arbetsmarknaden Regeringen har tillkallat en särskild utredare att lägga förslag om ordning och reda på arbetsmarknaden. Det gäller fastare förhandlingsformer som syftar till en fungerande lönebildningsprocess. Otydliga varsel och samhällsfarliga konflikter skall tas upp. Vidare att högre skadestånd (strejkböter) än skall kunna utdömas och slutligen skall förlikningsmannaorganisationen förstärkas. Förslag skall ligga . Högerns skall på ordning och reda är nu regeringens politik. skall de arbetande hållas i tukt och förmaning. Finansministern sätter nu sitt hopp till arbetsgivarna, att de skall stoppa löneökningarna. Utredningen skall tydligen hjälpa regering och företag att lägga sådana förslag så att löneökningarna kan pressas tillbaka. En orättvis skatte- och fördelningspolitik i kombination med ökade klyftor mellan olika inkomsttagare kommer att skapa oro på arbetsmarknaden. Nya regler avhjälper inte detta problem. Det var utmanande av den socialdemokratiska regeringen att föreslå höjda strejböter från till . Vpk avvisade då förslaget och kommer också att motsätta sig ett eventuellt kommande nytt förslag om höjda strejkböter. Översynen borde i stället utgå från att landets ekonomiska politik präglades av jämlikhet och rättvisa. Därmed kunde utredaren utgå från att försöka ändra villkoren på arbetsmarknaden för de arbetande. Demokratiska rättigheter för de arbetande och deras fackliga organisationer är då en självklarhet. En inriktning finns angiven i vpk:s motion "Demokratiska rättigheter på arbetsplatsen" . Regeringen bör ges detta till känna. Semesterlagstiftingen utgör en del av den sociala skyddslagstiftningen på arbetsmarknaden. Av den orsaken är många av bestämmelserna i lagen tvingande medan andra bestämmelser kan modifieras genom kollektivavtal på förbundsnivå. Det finns också vissa mindre betydelsefulla detaljbestämmelser, där den enskilde arbetstagaren har rätt att träffa ett personligt avtal med arbetsgivaren. Eftersom semesterlagen syftar till att ge arbetstagaren rätt till en längre betald ledighet för vila och rekreation finns i lagen ingen möjlighet för arbetstagaren att avstå från betald semesterledighet. Förslaget om rätt för arbetstagaren att komma överens med arbetsgivaren om att avstå från att ta ut semesterledighet men ändå få semesterersättning för tid överstigande innebär en oerhört allvarlig försvagning av det sociala skyddet för arbetstagarna. Självklart kommer det mycket ofta att inträffa att arbetstagaren känner sig tvingad att acceptera ett förslag från arbetsgivaren att avstå från semester för att undvika att stöta sig med denne. Det är synnerligen anmärkningsvärt att det inte ens föreslås att det för att vara giltigt först måste godkännas av arbetstagarens fackliga organisation. Självfallet kommer - om förslaget genomförs - effekten bli att det främst för de lågavlönade blir ett alternativ att sälja en del av semestern till arbetsgivaren. Det kommer att öka klyftorna på arbetsmarknaden ytterligare. I vpk:s ekonomiska motion föreslås grunderna för en ny ekonomisk politik som bygger på en radikal omläggning av dagens politiska grundval. Vpk:s föreslagna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som upprepades till regeringens proposition 114, ligger fast, dvs att allas rätt till arbete (full sysselsättning), social- och fördelningspolitisk rättvisa och bra miljö är övergripande målsättningar för den ekonomiska politiken: * Social tillväxt för rättvisa, jämlikhet och trygghet. * Rättvis fördelningspolitik skall genomsyra alla politikens områden. * Rätten till ett meningsfullt arbete förverkligas genom demokratiska rättigheter i arbetslivet. * Samlade åtgärder mot den ekologiska krisen och en resurs- och miljöbesparande energipolitik. * Försvar av den nationella suveräniteten med riktade framtidsinvesteringar. Som tidigare anförts yrkar vpk avslag på regeringens förslag till åtstramningsåtgärder. Vpk anser inte att det finns något behov av en generell åtstramning. Överhettningen på arbetsmarknaden och det uppåtriktade trycket på löner och priser är i huvudsak ett regionalt fenomen. Inte heller är det hushållens eller den offentliga sektorns konsumtion som ligger bakom överhettningen. ökade BNP med 4,. ökade privat och offentlig konsumtion . Produktionen har med andra ord ökat betydligt snabbare än konsumtionen. Istället är det investeringarnas snabba utveckling som förklarar överhettningen. ökade de reala investeringarna med inte . Vpk uttryckte i sin ekonomimotion en förhoppning om att relativlönerna för produktionsjobben inom industri och omsorg skulle förstärkas. Detta för att dämpa rekryteringsproblemen inom dessa båda sektorer. De relativt höga lönelyften för kommunalanställda kan därvidlag ses som ett steg i rätt riktning. Regeringens förslag till åtstramning mot kommuner och hushåll anser vi vara en dålig väg. Vpk säger därför bestämt nej till dessa förslag. Kraftåtgärder mot för hög prissättning och oskäliga vinstmarginaler måste vidtas. Momshöjningen, uppskjutandet av föräldraförsäkringen, samt avräkningsskattens införande innebär en likviditetsindragning från hushåll och kommuner på totalt för /91. Trots detta visar regeringens prognos för statsbudgetens saldo ett minus (-0,5 mdr). Förklaringen är att regeringen som vanligt visat en ytterligt stor försiktighet vad gäller bedömningen av lönernas och sysselsättningens utveckling. Timlönen antas i genomsnitt öka och 1991. Det är enligt vår uppfattning rimligare att räkna med en lönetillväxt på En ny ekonomisk politik Riktlinjer för en ny ekonomisk politik Med mer realistiska antaganden om lönernas och sysselsätt- Mot. ningens utveckling skulle statsbudgeten, allt annat lika, uppvisa ett överskott Fi65 Ett avslag på regeringens åtstramningspaket innebär därför inte ett budgetunderskott utan istället ett nollsaldo. Vpk avser emellertid inte att föra en mindre stram finanspolitik än regeringen. Vpk anser att det finns behov av selektiva åtgärder, utöver de som föreslagits av regeringen, för att dämpa överhettningen i storstadsområdena. Vårt förslag om en temporär höjning av arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn i de tre storstadsområdena ligger därför fast. Vpk anser också att den offentliga sektorns finansiella sparande behöver stärkas. Vårt förslag till skatteomläggning finansieras inte bara fullt ut, utan visar dessutom ett överskott på . Vpk:s förslag till skatteomläggning och höjda arbetsgivaravgifter innebär således att även vårt budgetförslag uppvisar ett betydande överskott för /91. 1. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som i motionen förordas, 2. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som i motionen förordas, 3. att avslår regeringens förslag till lag om tillfällig höjning av mervärdeskatten, 4. att avslår regeringens förslag till lag om kommunalskattestopp , 5. att avslår regeringens förslag till lag om avräkningsskatt, 6. att beslutar att som en engångsöverföring anslå till kommun och landsting i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av utredningen om statens bidrag till kommunerna, 8. att avslår regeringens förslag angående avstående från betald semesterledighet, 9. att beslutar - om yrkande 8 avslås - att central arbetstagarorganisation skall godkänna överenskommelse om avstående av betald semesterledighet för att den skall bli giltig, 10. att som sin mening ger regeringen till känna om vad i motionen anförts om demokratiska rättigheter i arbetslivet m.m., 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförandet av en förlängd föräldraförsäkring, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen, 13. att beslutar att den allmänna löneavgiften höjs inom den privata löneavgiften (SNI 6-9) i Stock holms-, Göteborgs- och . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)