ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub331 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub331 av och (båda s) Finska språkets ställning i skolan 1989/90 Ub331-340 () föreslår en fortsatt försöksverksamhet med pedagogisk utvecklingsverksamhet på finska i . SÖ har alltså inte funnit anledning att permanenta verksamheten. Orsaken kan vara att försöksverksamheten fick en stor vidd (många kommuner) redan i inledningsskedet och att det har varit svårt att bedöma erfarenheterna. Däremot har SÖ föreslagit att den finskspråkiga gymnasieskolan i skall permanentas. Den finska gymnasiala verksamheten i har pågått /78. Verksamheten har utvärderats grundligt, första gången och (delrapport , slutrapport ). SÖ har i sina rapporter konstaterat att erfarenheterna är goda och föreslagit att verksamheten permanentas. I budgetpropositionen 1990/91, bil. 10, kan vi tyvärr inte finna något som berör denna fråga. Vi finner det dock ytterst angeläget att de finskspråkiga linjerna i gymnasieskolan i permanentas. Finlandssvenska barns rättigheter att delta i hemspråksundervisning i finska Finlandssvenska barn, dvs de finländska barn som har svenska som hemspråk/modersmål, har enligt bestämmelserna inte rätt att delta i studier i finska inom hemspråksundervisningens ram. Följande skäl talar för att finlandssvenska barn, trots att hemspråket är svenska, skulle få denna rättighet: Många finlandssvenska barn flyttar tillbaka till och behöver en kontakt med det andra inhemska officiella språket i , dvs. Dessutom pekar utvecklingen i på att antalet enbart svenskspråkiga minskar och på arbetsmarknaden krävs kunnande i finska språket. Man kan påstå att det i tas för givet att ungdomar kan finska oavsett från vilket språkområde de kommer. I många finlandssvenska hem i finns finska språket som andra språk, trots att hemspråket är svenska. Hemspråksgruppen skulle inte bli pedagogiskt/språkligt ojämn, eftersom språkkunskaper hos ungdomar i finskspråkiga hem inte nämnvärt skiljer sig från finlandssvenska ungdomars, eftersom syskonen i regel talar svenska sinsemellan, trots att finska är hemspråket. 1 1989/90. Att ändra reglerna skulle ytterligare innebära ett erkännande, ett lyft, för finska språket i , som ett nordiskt, vi skulle vilja påstå, inhemskt, språk i . De historiska och kulturella sambanden mellan och är ytterligare en faktor som försvarar ändringen av bestämmelserna. Vi föreslår således att SÖ ges i uppdrag att utarbeta ett förslag till ändrade regler avseende hemspråksundervisning i finska för finlandssvenska barn. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finska gymnasielinjer i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemspråksundervisning i finska för finlandssvenska barn. () () 1989/90 Ub331
mot · GD02Ub332 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub332 av m.fl. (vpk) Bidrag till studieförbundens kulturverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr364 hemställs att till anslaget C 4 utöver regeringens förslag tillför . för bidrag till kulturverksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1989190.
mot · GD02Ub333 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub333 av m.fl. (mp) Skolutbildning i massmediakunskap Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L721 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har sagts om behovet av utvidgad och förbättrad utbildning för barn och ungdomar i massmediakunskap. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Ub334 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub334 av m.fl. (vpk) Läromedel för elever med funktionsnedsättningar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So315 hemställs 1. att till anslaget B 4, för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således . för framtagande av vissa läromedel till elever med funktionsnedsättningar, 2. att till anslaget B 2, Länsskolnämnderna för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller totalt . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Ub335 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub335 av m.fl. (m) Jämställdhetsarbetet i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A816 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan (m) () () ()
mot · GD02Ub337 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub337 av m.fl. (c) Studiemöjligheter för idrottsutövare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Kr526 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet till studier, 2. att hos regeringen begär förslag till ökade möjligheter för aktiva idrottsutövare att studera vid samtliga gymnasieskolor. () () () () ()
mot · GD02Ub338 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub338 av () Omprövning av SÖ:s verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi732 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta utreda en kraftig reduktion av SÖ:s centrala kansli.
mot · GD02Ub339 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub339 av m.fl. (c) Satsningar på skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på skolan. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02Ub340 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub340 av och (båda fp) Konsulenter vid länsskolnämnderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So542 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av konsulenter vid länsskolnämnderna.
mot · GD02Ub504 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub504 Skolan har ett ansvar när det gäller att försöka bryta det mönster som gör att så få flickor väljer tekniska yrken. Att få fler flickor intresserade av teknik beror mycket på undervisningens uppläggning. Så länge som läroböckerna är fulla av exempel tagna från industriprocesser och manliga arbeten är det svårt att väcka intresse hos flickor. Andra exempel illustreras med bilder av män som kör med skottkärror, spettar upp stenar, hugger ved o.s.v. Detta trots att det skulle gå lika bra att hämta exempel från det dagliga livet i hemmet, som är fullt av kemi och fysik, t.ex. när gröten kokar, saften jäser och såsen reds. Det går utmärkt att beskriva exempelvis hävstångsprincipen med hur man klipper med en sax och knäcker nötter. Datoriseringen gjorde sitt intåg i hemmen långt före hemdatorerna, nämligen med de programstyrda disk-, tvätt- och symaskinerna. Teknik är ett obligatoriskt ämne på högstadiet i . Att ämnet ska ha en praktisk karaktär betonas starkt i läroplanen. Eleverna ska ges möjlighet att träna vardagsfärdigheter och känna till hur vanliga tekniska hjälpmedel är konstruerade. Det finns i hemkunskapsundervisningen ett flertal kursmoment med teknisk anknytning som t.ex. hushållets redskap och tekniska utrustning, arbetsteknik, elekticitet och miljövård. Många av de teknikmoment som omnämns i läroplanen ingår i hushållslärarnas utbildning, följaktligen borde hushållslärare undervisa i dessa delar av ämnet teknik. Kombinationen av de två ämnena hemkunskap - teknik torde vara mycket lämplig, vilket dock inte beaktats. I den av UHÄ fastställda utbildningsplanen för grundskollärarlinjen sägs det, att det endast är slöjd av de praktiskt-estetiska ämnena som kan kombineras med teknik, när det gäller valfri ämnesfördjupning på 20 poäng. En lärare som utbildas i att undervisa både i hemkunskap och teknik kan åstadkomma en teknikundervisning som känns intressant både för flickor och pojkar. En hemkunskapslärare med teknik i sin utbildning kan bättre behandla de tekniska avsnitten i sitt ämne. utbildas många flickor till arbetslöshet. behöver vi många fler tekniker. Det är helt klart att flickorna utgör en teknisk begåvningsreserv som skolan missar. Vi måste pröva alla vägar för att lösa detta problem. Därför borde hemkunskap-teknik införas som en möjlig kombination i grundskollärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kombinationen hemkunskap-teknik i grundskollärarutbildningen. 1989/90 Ub504
mot · GD02Ub506 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub506 En av de mest utpräglade obalanserna i hänför sig till kultursektorn. Inom detta område dominerar storstäderna totalt. Speciellt kulturfattigt är . Som exempel kan nämnas att av landets 4 500 professionella musiker är endast 300 verksamma i de fyra nordligaste länen. Av dessa är dessutom bara en del verksamma inom den seriösa musiken. En erfarenhet från alla vetenskapliga och konstnärliga utbildningar är att de utexaminerade tenderar att stanna i närheten av utbildningsorten. Ett bra sätt att häva den såväl öppna som dolda musikerbristen är därför att lokalisera en högre musikerutbildning till . En utbyggnad av de konstnärliga utbildningarna är en del av regionalpolitiken. Ett sätt att få fler konstnärer att bosätta sig i är att inrätta en högre kammarmusikalisk utbildning i något av de nordligaste länen. En arbetsgrupp inom har utarbetat förslag till en sådan utbildning, Pro Musica. Förslaget går ut på att utbildningen skulle vara en två-årig påbyggnadsutbildning med en klar profilerad kammarmusikalisk inriktning. Undervisningen skall bygga på ett tvålärarsystem med huvudlärare och assisterande lärare. Denna konstruktion skulle ge möjlighet att som huvudlärare anlita framstående musiker som kombinerar verksamheten som lärare med annan verksamhet som musiker. Förslaget bygger också på en intim samverkan med och . Utbildningen skulle kunna starta som en försöksverksamhet. Den enda högre musikutbildningsinstitutionen i är förlagd till . Denna har uttryckt sitt stöd för en två-årig påbyggnadsutbildning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att högre kammarmusikalisk utbildning inrättas i .
mot · GD02Ub507 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub507 av och (båda s) En professur i arbetarkultur Den humanistiska forskningen om arbetarrörelsen och arbetarklassens kultur har rönt en viss uppmärksamhet vid olika universitet i . Som rörelseforskning har intresset framför allt utvecklats inom ämnet historia. I har en differentierad forskning kommit till stånd främst inom ämnena etnologi, historia, litteraturvetenskap och musikvetenskap. Den etnologiska forskningen har framför allt tagit sikte på yrkeskulturer inom arbetarklassen samt genomfört historiska och samtida miljöstudier. I jämförelse med kunskapen om bondeklassens och borgarklassens kulturer är insikten om arbetarklassens kulturformer emellertid obetydlig. Det som är specifikt för arbetarklassens kultur såväl historiskt som i dagens samhälle är i stort sett obekant. Detsamma gäller naturligtvis kulturmönstrens samband med andra klasskulturers. Den arbetarkultur som väntar på sin beskrivning och vetenskapliga analys omfattar allt från trosföreställningar och berättartraditioner, arbetsförhållanden och yrkestraditioner, boendemönster och andra vardagliga levnadsformer till värderingar och ideologier. Kunskapen om arbetarklassens kulturellt betingade vardag i går och är en viktig förutsättning för förståelsen av aktuella värderingar och prioriteringar och har en avgörande betydelse för framgången för kulturpolitiska åtgärder t.ex. på utbildningens och allmänbildningens område. Den föreslagna professuren svarar mot en markerad önskan hos arbetarrörelsen att få sin historia beskriven. Den överensstämmer också med ett stigande forskningsintresse både i och i övrigt. Även om utforskningen av arbetarklassens kultur inte till sin vetenskapliga princip skiljer sig från annan kulturforskning - utan snarare förutsätter en sådan - motiverar ett långvarigt negligerande av området speciella forskningspolitiska åtgärder i likhet med dem som gjorts för den kvinnohistoriska forskningen. Professuren i arbetarkultur inom ämnet etnologi har goda basförutsättningar i . Dels finns här redan ett tvärvetenskapligt intresse för forskning om arbetarkultur, dels har den etnologiska forskningen i en mycket stark inriktning mot området, dels finns här goda internationella forskarkontakter, pen etnologiska institutionen har t.ex. påtagit sig ett ansvar för utvecklandet av den nordiska etnologiska forskningen med denna inriktning och ämnesföreträdaren är den svenska företrädaren i som arrangerar internationella kongresser på vilka arbetarkulturen står i fokus. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i arbetarkultur placerad inom ämnet etnologi vid . () () 1989/90 Ub507 gotab 99425, 1990
mot · GD02Ub509 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub509 av () Grundskollärarlinjen har haft och har en påtaglig positiv effekt på . Genom högskolans tillkomst har möjligheter skapats för ungdom i övre att stanna kvar för att utbilda sig. Då ökar också sannolikheten för att de stannar i regionen efter examen. Närheten till utbildning styr tillgången på utbildad arbetskraft. Undersökningar i visar att av de lärare som tjänstgör i låg- och mellanstadium har fått sin utbildning i länet. Jämfört med övriga landet är väl tillgodosett vad gäller behöriga låg- och mellanstadielärare. För högstadiet är situationen helt annorlunda. Som helhet ligger länet långt efter riksgenomsnittet och vissa kommuner har obehöriga lärare. Vi har fått en ny lärarutbildning för . Det är en allmän utbildningslinje, grundskollärarelinjen, med två skilda inriktningar, en för undervisning i tidigare årskurser eller årskurserna 1 t.o.m. 7 och en för undervisning i senare årskurser eller årskurserna 4 t.o.m. 9. Lärarutbildningen för tidigare årskurser skall omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier i antingen matematik och naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Inom grundskollärarlinjens inriktning mot senare årskurser finns det möjligheter till tre specialiseringar i skilda ämnen eller ämnesområden. En avser utbildning i samhällsorienterande ämnen, en annan utbildning i naturorienterande ämnen med eller utan matematik. En tredje specialisering skall omfatta svenska och två främmande språk. Dessa utbildningar skall omfatta 180 poäng. Genom att placera den nya grundskollärarlinjen med både tidigare- och senarelärare i finns möjligheter att förbättra bredd och kvalitet inom skolan i . Lärarna från den längst bort belägna högstadieskolan har att åka till . Att uppehålla något kontinuerligt utvecklingsarbete och fortbildning med utbildningsenheten på längre avstånd än så blir omöjligt. Emellertid har senarelärareutbildningarna enbart lokaliserats till orter där ämneslärareutbildning tidigare funnits. För vår del i betyder det att närmaste ort för senarelärarutbildning är . I propositionen om grundskollärarlinjen framgick att det fanns en särskild 1* 1989190. ambition att avhjälpa bristen på lärare med naturorienterande ämnen och bristen på lärare med kunskaper inom detta område. I har lärarutbildningarna ett visst utbyte av kontakter med övriga sektorer inom högskolan. flyttade lärarutbildningarna till högskolans övriga verksamhet. Detta underlättar samarbetet över sektorsgränserna. Det vore därför naturligt att ta till vara de mycket goda möjligheter som finns i att forma en senarelärareutbildning inom naturorienterande ämnen och teknik med en praktisk anknytning till den tekniska sektorn. Förutsättningarna för en sådan samordning är sannolikt bättre i än någon annanstans i landet. Finansieringen bör ske genom en motsvarande neddragning av lärarutbildningen i övriga delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att grundskollärarlinjens gren för senarelärare med inriktning mot naturorienterande ämnen inrättas i . 1989/90 Ub509
mot · GD02Ub510 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub510 av och (båda fp) Utbildning av lantmätare vid Av arbetskraftsbarometer framgår att det är stor brist på lantmätare, både nyexaminerade och yrkeserfarna. De tillfrågade företag som sökt sådan personal hade lyckats rekrytera bara ca hälften av det antal man sökt. Vi känner till åtskilliga fall i där bl.a. kommuner misslyckats med att anställa lantmätare. Vi vet också att lantmäteriet i regionen har långvariga vakanser på lantmätartjänster. Bl.a. för kommunernas arbete med bostadsförsörjningen och med andra mark- och fastighetsfrågor är det angeläget att minska bristen på lantmätare. Det är dock nödvändigt att detta sker på ett sådant sätt att bl.a. tillgodoses. F.n. utbildas lantmätarna endast vid i . Det är känt att numera ca hälften av sökandena till utbildningen kommer från medan t.ex. kommer från . Denna snedfördelning återverkar på studenternas val av bostadsort och arbete efter studierna. I och dess närmaste grannlän återfinns också nära hälften av de yrkesverksamma lantmätarna. Av de nyexaminerade går f.n. inte till . Det är således tydligt att utbildningen genom sin centralisering till kan tillgodose behovet av yrkesutbildade i andra landsdelar. För del är det därför nödvändigt att en lantmäterilinje anordnas också vid i . Valet av ger kombinationsmöjligheter med t.ex. väg- och vattenbyggnadslinjen och arkitektlinjen. Förläggning till är naturlig också med hänsyn till att lantmätarutbildningen har stora ekonomiska och juridiska inslag, vilket torde ge anknytning till den utbildning på dessa områden som bedrivs vid och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om utbildning av lantmätare vid . () () 1989/90 Ub510
mot · GD02Ub511 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub511 av och (båda fp) Utökad högskoleutbildning till nordvästra Utbildning är en nyckelfaktor för regional utveckling. För att en region skall vara attraktiv krävs det att företag och samhällsorgan på nära håll har tillgång till högskoleutbildning i ämnen som är särskilt antelägna. är i många avseenden väl rustat som attraktiv lokaliseringsregion samt för utveckling av de företag som finns. Men inom den postgymnasiala utbildningen är de kurser som trots allt genomförs alltför få och täcker inte ens de viktigaste kunskapsområdena. Närheten till och Kristianstadshögskolan räcker inte. måste få fler högskolekurser. I Kristianstadslänsdelen av finns nästan inga högskolekurser. I Malmöhuslänsdelen finns ett antal kurser som är helt otillräckliga i antal och antal ämnen. Detta anser vi måste förändras. Det behövs ytterligare insatser inom bl.a. teknik, livsmedel, transporter, administrativ utbildning och även språk. Det är också viktigt att kurser och insatser anpassas till företagens och samhällsorganens möjligheter att utnyttja dem. Ett mindre eller medelstort företag kan oftast inte skicka personal till högskolekurser på t.ex. 5, 10 eller 20 poäng. Kurserna måste istället vara väl avgränsade till aktuella företags behov och förlagda till den ort där företaget finns. Informationen om universitetens kurser och andra högskolekurser är ofta dålig och inte anpassad till behovet. Även detta måste åtgärdas. Det övergripande målet måste vara inställt på att få till stånd universitetsstudier lokaliserade till nordvästra . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad högskoleutbildning till nordvästra .
mot · GD02Ub512 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub512 av m.fl. (fp) Ökad jämställdhet inom utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhet i utbildningen. () () () () () () () () () () () ()
mot · GD02Ub513 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub513 av () Utbildning i turism Turistnäringen i är viktig såväl för rekreation som ur betalningsbalansens synvinkel. En ökad fritid samt den fortgående uppbyggnaden av kontakter med medför att turistfrågorna kommer att bli alltmer uppmärksammade. Turismen är därför en växande näringsgren. Det finns starka krav från denna näring på en utökad utbildning. Turismutbildningen är ganska ny som allmän linje på högskolan och måste utvecklas ytterligare för att kunna ge branschen den kompetenta personal som efterfrågas. Utbildningen omfattar 80 poäng men bör byggas ut till 120 poäng. Ett bra sätt att utnyttja högskolans kompetens är att i samarbete med turistnäringen inrätta ett särskilt institut, ett . Detta bör förläggas till . Därvid skulle vissa administrativa resurser kunna samutnyttjas och en effektiv koppling mellan utbildning och turistnäring skulle kunna åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett besöks- och turistnäringsinstitut i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förlängning av turismutbildningen inom högskolan från 80 poäng till 120 poäng.
mot · GD02Ub514 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub514 av () Högskola till Kunskapens växande betydelse i samhällsutvecklingen blir allt mer tydlig. Därför måste forskning och utbildning få ökad prioritet i det regionala utvecklingsarbetet. I de regioner av vårt land där det finns god tillgång till utbildningsresurser finns det goda förutsättningar att skapa en positiv utveckling. I bilaga 10 till budgetproposition 1990 anför utbildningsministern följande: Högskoleutbildning av olika slag har kommit att tillmätas stor betydelse som en viktig utvecklingsfaktor, för landet och för olika regioner. Några åtgärder för att väsentligt öka tillgången på högre utbildning föreslås ellertid inte. För att kunna etablera nya företag och verksamheter är ofta goda utbildningsmöjligheter, i synnerhet högre utbildning, en förutsättning. Därför är det viktigt att skapa nya högskoleenheter, främst i de delar av landet som behöver en förnyelse av näringslivet. Vid dessa högskolor måste det också finnas resurser för forskning och utvecklingsarbete. beslutade att en ny högskoleenhet skall upprättas i dets.k. Denna högskoleenhet som får namnet högskolan i /kommer att bli en stor tillgång för näringslivet i regionen. Näringslivet i de s.k. malmfältskommunerna har tidigare präglats av en ganska ensidig struktur och inriktning. Det hänger samman med den dominerande ställning som gruvindustrin haft i regionen. Gruvindustrin har emellertid genomgått en omfattande förändring. 1 spelar nya företag och branscher t.ex. data- och elektronik, rymdverksamheten och tjänstesektorn en allt större roll. Omvandlingen från att tidigare ha präglats av en dominerande näring till nya utvecklingsbara framtidsbranscher går mycket snabbt i kommunen. Detta är glädjande och har stor betydelse för utvecklingen i hela och . Genom rymdverksamheten som expanderat i har regionen tillförts ny kunskap och kompetens. Rymdverksamheten i måste tillmätas allt större intresse från statsmakterna. Den skapar goda förutsättningar för utveckling av data- och informationsteknologi och ger betydande möjligheter till spinoff-effekter. En viktig förutsättning för att kunna påskynda denna förnyelse- och utvecklingsprocess är tillgången till högre utbildning. på högskoleutbildning vara ett prioriterat mål och bli ett viktigt inslag i det regionala utvecklingsarbetet. En högskola bör, enligt min mening, uppföras i med inriktning på rymd-, data- och informationsteknologi. Till en sådan högskoleenhet kan staten och näringslivet förlägga särskilda forsknings- och utvecklingsprogram med koppling till rymdteknologin. Skolan bör ha fasta forskningsresurser för att kunna spela en aktiv roll i samarbetet med företagen inom rymdteknologin. Avancerad forskning kan bedrivas inom teknologiska spetsområden. En högskola i blir med en sådan inriktning en av de viktigaste motorerna i utvecklingen och förnyelsen av regionens näringsliv. Den kan föra med sig bl.a. nyetablering av företag inom rymdverksamheten och de affärsområden som t.ex. Satellitbild representerar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en högskola skall uppföras i med den inriktning som i motionen anförts. 1989/90 Ub514