mot · GD02Sk59 · 1990-05-02 00:00:00 — Det rör sig om äldre byggnader som är betydligt större än vad som är behövligt för de familjestorlekar som existerar. För att kunna hålla bostadsbyggnader som ofta är kulturbyggnader i tillfredsställande skick måste avdragsmöjligheten föreligga. Nuvarande regler bör mot denna bakgrund även fortsättningsvis gälla. 8.7.2 Egenföretagare med lokal i den egna bostaden Uppdelningen i privatbostad och näringsfastighet medför också att de egenföretagare som har lokal i den egna bostaden kan komma att missgynnas, 39 1989/90 Sk59 eftersom vissa kostnader som hänför sig till näringsverksamheten inte blir Mot. 1989/90 avdragsgilla. Detta är självfallet inte rimligt. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som innebär att även om en fastighet betecknas som privatbostad skall en lokal för näringsverksamhet kunna föranleda avdrag i inkomstslaget näringsverksamhet för de kostnader som hänför sig dit. 8.7.3 Den löpande beskattningen av småhus I propositionen föreslås att schablonbeskattningen av småhus skall slopas. Hyres- och andra intäkter skall i fortsättningen beskattas i inkomstslaget kapital. föreslås en kraftig skärpning av fastighetsskatteuttaget som innebär en totalt sett skärpt beskattning av småhus. Bostadsbeskattningen bör, enligt vår mening, inte skärpas. Schablonintäkten för småhus, som uppgår till av taxeringsvärdet, bör bibehållas. De taxeringsvärden som fastställs vid fastighetstaxering får bara läggas till grund för beräkning av schablonintäkt i den mån de ökat med jämfört med tidigare gällande taxeringsvärde. Fastighetsskatten får, som framgår av avsnitt 8.7.5 nedan, inte höjas alls i kronor räknat vare sig till följd av en höjning av skattesatsen eller till följd av höjda taxeringsvärden. 8.7.4 Den löpande beskattningen av hyreshus Schablonbeskattningen av allmännyttiga bostadsföretag och så kallade äkta bostadsföretag behålls. Enligt vår mening bör frågan om lika beskattning för allmännyttiga och privata bostadsföretag aktualiseras. Regeringen bör förelägga förslag om övergång till konventionell beskattningsmetod för de allmännyttiga bostadsföretagen och de äkta bostadsföretagen avsett att träda i kraft . 1 propositionen föreslås att fastighetsskatten för småhus normalt skall uppgå till av hela taxeringsvärdet och för hyreshus till av taxeringsvärdet. Förslaget kommer att leda till en skärpning av fastighetsskatteuttaget för såväl småhus som hyreshus. Enligt vår mening får fastighetsskatten inte skärpas. Den bör, så snart det samhällsekonomiska utrymmet medger det, avskaffas. För egna hem innebär vårt förslag att fastighetsskatten i kronor räknat skall uppgå till det belopp den togs ut med . Nybyggda fastigheter åsätts ett beskattningsunderlag som motsvarar det taxeringsvärde som skulle ha gällt enligt utfallet av fastighetstaxering. Fastighetsskatten för hyreshus bör självfallet vara lika oavsett ägandeform. 1 propositionen förslås en höjning för allmännyttan och en oförändrat hög fastighetsskatt för övriga hyreshus. För att undvika alltför kraftiga konsekvenser föreslås vidare att fastighets- 40 skatten reduceras och att diverse bidrag ökar. Fastighetsskatten för allmän- Mot. 1989/90 nyttan bör även fortsättningsvis vara av skatteunderlaget och fas- Sk59 tighetsskatten för övriga hyreshus i ett första steg sänkas till 2,0 för att minska spännvidden. Genom att fastighetsskatten enligt vårt förslag sänks något för enskilt ägda hyreshus och blir oförändrad i övrigt uppkommer inte det behov av särskilda övergångsregler och reduceringsregler som föreslås i propositionen. tog först beslut angående skatterna för med utgångspunkt i den uppgörelse som träffats mellan socialdemokraterna och . Moderata samlingspartiet förordade då en alternativ finansiering av den marginalskattesänkning som genomfördes . Den skulle ha inneburit sänkt skattetryck. Flera av de förslag vi då ställde kan inte upprepas nu med giltighet . Det är ändå angeläget att revidera vissa delar av beslutet . Våra förslag är till fördel för de skattskyldiga och står således inte i strid med grundlagens förbud mot retroaktiv skattelagstiftning. 9.1 Avdrag för resor i tjänsten Riksdagsmajoriteten beslöt att avdrag för resor med egen bil i tjänsten skulle maximeras till per mil . Det innebar en kraftig sänkning av de belopp som gällt 1989 (för de första 700 milen). Förslaget är principvidrigt. Den som använder egen bil i tjänsten bör självfallet få dra av de faktiska kostnaderna för detta. De belopp som har gällt för statlig milersättning och som varit skattefria (avdragsgilla) har fastställts i förhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagare med utgångspunkt i de faktiska kostnaderna. Beslutet har inneburit kraftiga skatteskärpningar för många skattskyldiga. Dessutom kan arbetsgivarnas kostnader komma att öka genom att de tvingas betala en högre milersättning än den faktiska kostnaden eller till följd av att andra färdmedel eller av arbetsgivaren anskaffade fordon måste användas. För såväl privata som offentliga arbetsgivare kan det bli fråga om förhållandevis kraftiga kostnadsökningar. Vi föreslår att tidigare gällande regler för avdrag för resa med egen bil i tjänsten återinförs så tillvida att den faktiska kostnaden alltid skall vara avdragsgill. Nya schablonbelopp bör på sedvanligt sätt fastställas i förhandlingar med hänsyn till de ökade kostnader som uppkommit. 9.2 Avdrag för resor till och från arbetet Det belopp som medges för avdrag för resor till och från arbetet har legat stilla . har regeringen, ofta med stöd av andra partier men med motstånd från moderata samlingspartiet, höjt kostnaderna för bilismen kraftigt. Det är därför rimligt att nu se över dessa bestämmelser så att avdragsbeloppet anpassas till kostnadsutvecklingen. Regeringen bör återkomma till med förslag som kan träda i kraft . 4 1989/90. 9.3 Avdrag för pensionsförsäkringspremie Riksdagsbeslutet innebar att avdrag för pensionsförsäkringspremie 1990 endast medges för tre fjärdedelar av premien. Bortsett från det orimliga i att något som anses avdragsgillt inte skall få dras av till sitt fulla värde strider beslutet mot den överenskommelse som träffades mellan partier i samband med reformeringen av efterlevandepensioneringen. En förutsättning för denna uppgörelse var att avdragsrätten för pensionsförsäkring inte skulle försämras. Vi föreslår att pensionsförsäkringspremier skall vara avdragsgilla i sin helhet även . 9.4 Mervärdeskatt för hotell- och restaurangtjänster Momsen för hotell- och restaurangbranschen höjdes genom riksdagsbeslutet . Den kostnadsökning som därvid uppkommit har gett en helt annan effekt än den avsedda. På grund av de prisökningar som följer av den höjda "turistmomsen" kan nämligen bytesbalansen i sig beräknas bli försämrad med minst lika stort belopp som de ökade skatteintäkterna. Sannolikt blir försämringen större. Den av branschen redovisade utvecklingen visar också att utvecklingen sedan momsen höjdes varit starkt negativ. De reduceringsregler som gällt för hotell- och restaurangbranschen bör därför återinföras. Det kan inte ske med verkan förrän från med tanke på att det blir omöjligt att återbetala redan erlagd moms till dem som slutligen haft att betala den. Yrkanden återfinns i vår partimotion om den indirekta beskattningen. Moderata samlingspartiet redovisade ett fullständigt budgetalternativ i anslutning till budgetpropositionen . 1 partimotionen om den ekonomiska politiken (1989/90:Fi204) konstaterade vi bl.a.: Utformningen av finanspolitiken spelar en central roll för den ekonomiska tillväxt som ger ökad valfrihet och tryggare välfärd . Den långsiktiga tendensen till att inte bara statsbudgetens inkomstsida utan även dess utgiftssida ökar i förhållande till den samlade produktionen (BNP) måste brytas. Enligt vår mening är det nödvändigt att vid sidan av skattetrycket även den offentliga utgiftsandelen reduceras. Detta ger den åtstramningseffekt som erfordras, som resurser frigörs för enskild verksamhet. Den uppställda målsättningen innebär att de offentliga utgifternas möjliga ökningstakt i nominella termer bestäms av den reala tillväxten i ekonomin, den inflationstakt som råder i de länder mot vilka har en fast växelkurs samt det krav på minskning av skattetrycket som ställs upp. Vårt uppsatta mål är att skattetrycket skall dras ned med i genomsnitt cirka en procentenhet . Det innebär att de offentliga utgifternas reala ökning måste begränsas till 0,5-1,perar, om man utgår från en genomsnittlig tillväxt i totalproduktionen (BNP) på , vilken blir möjlig med moderat ekonomisk politik. Enligt vår mening är den angivna inriktningen av budgetpolitiken fullt realistisk . De avregleringar och avmonopoliseringar som vi har föreslagit skapar tillsammans med nödvändiga besparingar ett tillräckligt utrymme för att Mot. klara också de nytillkommande offentliga utgiftsbehov som är ofrånkomliga 5^59 eller enligt vår mening angelägna att tillgodose. Våra förslag till förändringar är så utformade att de främst begränsar tillväxten i transfereringsutgifterna samt håller tillbaka kommunernas expansion. Effekterna motverkas för hushållen genom att skattesänkningarna är större än besparingarna och för kommunerna genom att minskningen av statsbidrag kopplas samman med ett slopande av till dessa knutna villkor och föreskrifter. Med tanke på lönekostnadernas stora betydelse för kommunernas ekonomi innebär våra förslag därutöver väsentligt minskade kostnader för kommunerna, eftersom de av oss föreslagna skattesänkningarna gör det möjligt att hålla löneökningarna på en låg nominell nivå. Mot bakgrund av behovet att anpassa den svenska inflationstakten till den som råder i omvärlden måste utgiftsökningarna i nominella termer successivt begränsas till för hela den offentliga sektorn. Mot denna bakgrund beklagar vi att regeringen inte utformat sitt budgetförslag med utgångspunkt från en utgiftsram för förvaltningskostnader. Riktlinjer för en sådan ordning bör presenteras i kompletteringspropositionen. Med den reglering och detaljstyrning som följer av budgetsystemet riskerar emellertid en utgiftsram att leda till oönskade nedskärningar av offentlig verksamhet. För en smidig tillämpning av en utgiftsram krävs därför att detaljstyrningen i budgetsystemet minskar. Dessutom krävs en skattepolitik som skapar förutsättningar för en rimlig löne- och prisutveckling. Enligt vår uppfattning bör storleken på statsbidragen till kommunerna återspegla huruvida deras utgiftsökningar ligger inom ramen eller ej, vilket i sin tur förutsätter att detaljstyrningen i statsbidragsreglerna tas bort på det sätt som vi föreslår. Dessutom krävs att kommunerna inte tillåts kompensera sig med skattehöjningar, vilket med ett kommunalt skattestopp. I likhet med regeringen anser vi det vara en riktig finanspolitisk avvägning att eftersträva ungefärlig balans i statsbudgeten. Till skillnad från regeringen siktar vi emellertid inte till att efter budgetårets slut ha uppnått ett kollektivt sparande via budgeten. De hänsynstaganden vi gjort under posten "Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto liksom den finansiering vi planerar för vår skattereform 1991 är så avvägda att även det slutliga budgetutfallet skall bli balanserat. I vårt förslag till statsbudget för /91 har vi således inkluderat det förslag till skattereform som framläggs i denna motion. Speciell vikt har lagts vid avvägningen mellan skattesänkningar och utgiftsbegränsningar. Denna har gjorts så att hushållens ekonomiska situation förbättras genom att skattesänkningarna för individer och hushåll är större än besparingar på direkta transfereringar. I avsnitt 7.10 ovan redovisas grunderna för vår finansiering av marginalskattesänkningarna och förändringarna av grund- och schablonavdrag m m. Till skillnad från förslaget i propositionen leder det moderata skattealternativet till ett sänkt skattetryck. Vi har därför efter en försiktig uppskattning vägt in dynamiska effekter och ökat hushållssparande. Vi har dessutom ersatt större delen av de prisuppdrivande skattehöjningarna med besparingar. I nedanstående tabell redovisas översiktligt finansieringen i propositionen respektive våra förslag. I de följande noterna utvecklas de enskilda posterna. I avsnitt 8 ovan och i två separata partimotioner om företagsbeskattningen återfinns våra konkreta ställningstaganden till förslagen i propositionerna 110 och lil. 1989/90 Sk59 Enhetlig lönebeskattning m m (7) + 8.7 (8) + 16,3 (inkl byggmoms) Skärpt besk av riskvilligt sparande Okat underlag, kapitalbeskattning (9) 0 Övrigt, inkomst av kapital Moms och övriga indirekta skatter (1()>+ 11,3 Höjd skatt bolag och övr juridiska (11)+ 2.0 personer (inkl avskattningseffekter) Besparingar utöver räntebidrag ovan + 68.6 + 56.2 Tabell 8 (miljarder kronur) (m): Skattebortfall, statlig inkomstskatt (1) - 61,5 -61,8 (2) + 6,2 (3)- 0.7 Höjda bidrag till hushåll (4)- 6,9 Reducerad omsättningsskatt på aktier (5)- 0.8 Kvotering av avdrag för p.förs. (6)- 0.7 -69,0 -57,4 (1) överensstämmer vårt förslag med förslaget i propositionen bortsett från att vi föreslår ett grundavdrag i inkomstslaget kapital på . Det skall samordnas med det ordinarie grundavdraget och kan beräknas medföra ett skattebortfall på utöver förslagen i propositionen. (2) I propositionen har den automatiska skattehöjning som uppkommer till följd av inflationen beräknats till . Man har utgått från en inflationstakt på . Detta är uppenbart alldeles för lågt beräknat. Utgångspunkten bör självfallet vara full inflationskompensation. Inflationen kan beräknas uppgå till . Vi har emellertid räknat försiktigt och utgått från en inflation mellan åren på . Detta innebär att en automatisk skattehöjning på i vart fall skall rensas bort från det beräknade skattebortfallet. (3) I propositionen finansieras det beräknade skattebortfallet av vissa slopade punktskatter. Eftersom dessa skatter inte slopas förrän bör de i vart fall inte medräknas i finansieringen . (4) I propositionen föreslås höjda barnbidrag, höjt pensionstillskott och bostadstillägg för pensionärer, förbättrade studiemedel och ökade bostadsbidrag som viss kompensation för de skattehöjningar som föreslagits. I det moderata skattealternativet avvisas höjningar av bostadsbeskattningen, mervärdeskatten m m. Därmed uppstår inget behov av kompenserande bidragsökningar bortsett från en uppräkning av det kommunala bostadstillägget för pensionärer. Förslag om detta åter- Mot. 1989/90 finns i särskild motion. (5) I propositionen föreslås skatteskärpningar för bolagssektorn och övriga juridiska personer på , varav 0,8 miljarder öronmärkts för att finansiera den halverade omsättningsskatt på aktier m m som föreslagits. Moderata samlingspartiet föreslår att omsättningsskatten, som enligt regeringsföreträdare till och med leder till minskade inkomster för statsverket, avskaffas i sin helhet. Då uppkommer inget skattebortfall. (6) Moderata samlingspartiet avvisar den kvotering av avdraget för pensionsförsäkringspremie 1990 som beslutade om . Vi upprepar nu detta förslag. Något skattebortfall till följd av att denna kvotering upphör 1991 uppkommer alltså inte. (7) Av förslagen i propositionen om en enhetlig lönebeskattning avvisar moderata samlingspartiet förslagen om skärpt beskattning av bilförmån, slopade reduktioner för ensamstående med barn och hemmamake, socialavgifter för överskjutande ersättning vid bilresor i tjänsten och vissa andra förslag av mindre finansiell omfattning. Dessutom föreslås att skattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas i sin helhet som arbetsgivarnas rätt till avdrag för organisationskostnader slopas. (8) I skärpt bostadsbeskattning inräknas den föreslagna höjningen av byggmomsen samt de ytterligare momsbreddningar som föreslås beträffande tjänster på fastighetsområdet. De 0,9 miljarder vi accepterar avser uthyrning av permanentbostad. (9) Den förändring av kapitalvinstbeskattningen moderata samlingspartiet föreslår innebär en ökad anpassning till omvärlden. Den minskar existerande inlåsningseffekter väsentligt och kommer därmed att leda till en större omsättning och ett breddat skatteunderlag. Att detta leder till ökade skatteintäkter styrks av internationella erfarenheter i flera länder. (10) Moderata samlingspartiet avvisar den i propositionen förslagna breddningen av mervärdeskattesatsen. Vi föreslår en koldioxidskatt på /kg, slopade punktskatter utom för bensinskatten som sänks med /liter. Vi accepterar införandet av en svavelavgift vars medel används för miljövårdande åtgärder. Intäkterna kan därför inte tas upp som finansiering av marginalskattesänkningarna i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Totalt ökar intäkterna under denna post med enligt våra förslag. (11) Propositionens förslag beräknas medföra en höjning av det löpande skatteuttaget för bolagssektorn m m på . Därvid har ränteeffekterna av den avskattning av tidigare tillåtna obeskattade reserver som skall ske medräknats. Enligt vår uppfattning bör avskattningen genomföras under normalt på det sätt som föreslogs av företagsskatteutredningen. För uppkommer då skatteinbetalningar på . Den underfinansiering på som framgår av tabell 8 Mot. uppkommer till följd av att vi föreslår att tidigare reduceringsregler för Sk59 moms på hotell- och restaurangtjänster återinförs. kan därmed den bytesbalansförsvagning pä minst detta belopp som uppstår genom minskad turism i undvikas. De yrkanden om konkreta utgiftsbegränsningar som vi framlade har i vissa fall behandlats av , medan våra förslag i andra fall ännu inte kommit upp till avgörande i kammare. Vid bifall till våra förslag i denna motion bör därför regeringen återkomma till med förslag om utgiftsbegränsningar i enlighet med vad som nedan anges. Ersättningsnivån i sjukförsäkringssystemet har tidigare på grund av ökade skatter höjts från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Mot bakgrund av de omfattande skattesänkningar vi föreslår är det naturligt att ersättningsnivån nu åter sänks till . Är det kompensationsnivån i sjukförsäkringen skall kunna sänkas är det självfallet i samband med en rejäl inkomstskattesänkning. För den enskilde är det avgörande vad som blir kvar efter skatt inte vilket belopp denne får ut före skatt. Förändringen bör därutöver leda till att missbruk av systemet i form av "friskfrånvaro begränsas. Vi förutsätter att den sänkta ersättningsnivån inte motverkas av att arbetsmarknadens parter avtalsvägen överenskommer om förbättrade villkor. Vi har under en följd av år föreslagit att ansvaret för de första fjorton dagarnas sjukfrånvaro skall åvila arbetsgivarna genom en s.k. arbetsgivarperiod. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen nu förefaller ha accepterat vårt förslag och att den avser förelägga ett preciserat förslag . Detta är emellertid inte tillräckligt för att åstadkomma de positiva dynamiska effekter i form av en minskning av den genomsnittliga sjukskrivningstiden som en sänkning av ersättningsnivån kan förväntas medföra. Införandet av en arbetsgivarperiod bör därför kombineras med den av oss föreslagna sänkta ersättningsnivån. Vi beräknar att det genomsnittliga antalet sjukskrivningsdagar därmed kan minskas med två. Utgiftsbegränsningen 1991 för statsbudgeten och socialförsäkringssystemet blir med vårt förslag ca , brutto. Till detta kommer också positiva effekter för produktionen. Till följd av arbetgivarperioden kommer ca 5 000 personer på försäkringskassorna att kunna frigöras för andra arbetsuppgifter. Vi beräknar att minst hälften av dessa bör kunna ägna sig åt ett angeläget rehabiliteringsarbete, vilket i sin tur verkar dämpande på utgifterna från socialförsäkringarna. Övriga bör kunna öka utbudet av arbetskraft på arbetsmarknaden i stort. Av samma skäl bör ersättningsnivån i föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen minskas från , vilket minskar utgifterna med ca respektive . Skattesänkningen är också ett motiv för att sänka ersättningsnivån i delpensionsförsäkringen från . bör delpensionsavgiften sänkas från 0,5 till i enlighet med förslag. Eftersom intäkterna från delpensionsavgiften fonderas leder förslaget inte till en utgiftsminskning som formellt kan tillgodogöras statsbudgeten. som sådan är emellertid utbudsfrämjande och innebär därutöver en stimu- Mot. 1989/90 lans för näringslivet genom den sänkta arbetsgivaravgiften, vilket i sin tur Sk59 leder till positiva effekter för statsbudgeten. Försäljning av statliga företag bör inledas av såväl ideologiska som budgetmässiga skäl. En försäljning medverkar därutöver till ett ökat hushållssparande. vilket i sin tur minskar den privata konsumtionen och inflationstrycket. Vi bedömer det möjligt för marknaden att hantera försäljningsvolymer på . Tillskotten till statskassan kommer att kunna ligga på denna nivå under en lång följd av år, varför budgeten reellt förstärks med motsvarande belopp under överblickbar framtid. Eftersom försäljningen trots detta är att betrakta som en icke permanent åtgärd räknar vi emellertid endast med ränteeffekten på för . Ulandsbiståndet skall enligt vår mening främja en utveckling mot demokrati och marknadsekonomi i mottagarländerna. Nuvarande länderramar till enpartistater bör därför avvecklas . Konkreta besparingsförslag om har lagts i separat motion . Kommunerna måste ges större frihet, bl.a. genom avregleringar, att själva avgöra var tillgängliga resurser skall satsas. En rad specialdestinerade och styrande bidrag bör slås samman till ett klumpbidrag. Skatteutjämningsavgiften och den s.k. avskaffas. Till följd av att vår politik leder till sänkt - inte omfördelad - skattebörda kan ökningen av lönekostnaderna hållas väsentligt lägre än med regeringens politik. Våra förslag gör det möjligt att sammantaget minska transfereringarna till kommunerna med för , vilket ändå betyder att kommunerna kan bibehålla en realt oförändrad verksamhet. Med regeringens politik är detta inte möjligt. Vi har dessutom föreslagit att arbetsgivaravgifterna skall sänkas med . Bara detta skulle innebära minskade kostnader för kommunerna med ca . Den föreslagna skatteomläggningen leder till drastiska konsekvenser på bostadsområdet. Skatteuttaget ökar med som räntebidragen reduceras med nästan . För att kompensera detta och den breddade och höjda momsen m.m. ökas bidragen till hushållen med sammantaget (exklusive de minskade livsmedelssubventionerna). Bidragsberoendet och rundgången ökar. Inslag i skattekonstruktionen, bland annat reavinstbeskattningen och den borttagna uppskovsmöjligheten, leder till fortsatta inlåsningsmekanismer och trögrörlighet på bostadsmarknaden. Vi kan, som tidigare nämnts, inte acceptera de föreslagna skärpningarna av skatterna på boendet. Med hänsyn till den sänkning av det totala skattetrycket som vi förordar tillstyrker vi de föreslagna minskningarna av räntebidragen. Vårt förslag ger därutöver utrymme till ytterligare minskningar av subventionerna på bostadsområdet. I särskild motion föreslås bl.a. att räntebidragen skall avskaffas för hus byggda , att lånevillkoren för småhus med hyres- och bostadsrätt jämställs med dem som gäller för småhus med äganderätt, en förhöjd upptrappningstakt av den garanterade räntan för hyres- och bostadsrättshus, vilket medför minskade olikheter i villkoren för hus med skilda upplåtelse former, avskaffande av det s.k. förvärvsstödet vid köp av egnahem samt av- Mot. 1989/90 vecklandet av diverse andra selektiva stödformer. Utgiftsbegränsningarna Sk59 uppgår till sammanlagt för utöver regeringens förslag, men kommer därefter - i likhet med vissa av de andra utgiftsbegränsningar som förordas i denna motion - att öka ytterligare. De ökningar av boendekostnaderna som uppkommer till följd av dessa förslag är i förhållande till regeringens alternativ försumbara. Livsmedelssubventionerna skall enligt regeringens förslag avskaffas i ett slag , trots tidigare beslut om en avvecklingsperiod . Enligt vår mening bör näringen ges nödvändig omställningstid i enlighet med beslut. Subventionerna bör därför minskas med .