mot · GD02T432 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T432 av m.fl. (c) Trafiksäkerheten Trafiksäkerhetsarbetet måste intensifieras. Det är inte acceptabelt att över 800 människor dödas i trafiken eller att nästan 23 000 rapporteras skadade i trafikolyckor. Utvecklingen visar en ökning av antalet olyckor med dödlig utgång och även ökning av antalet skadade. Samhället måste med stor kraft vidta åtgärder med syftet att kraftigt minska trafikolyckorna. Försöket med generell sänkning av hastigheten på 110-vägarna var en omdiskuterad åtgärd men statistik från de knappa två månaderna som försöket varade visar en minskning av antalet olyckor med personskada som följd. Minskningen var drygt 100 olyckor vilket motsvarar ca. Kampanjen som ingick i försöket innebar också en sänkning av genomsnittshastigheten på 90- och 70-vägarna. Det finns många orsaker till att trafikolyckor inträffar. Vissa olycksorsaker är lätta att inse och även bevisa, medan andra olyckor ses som oförklarliga. kräver att resurser sätts in för att utreda dessa olyckor. Det är av stor vikt för det fortsatta arbetet för att nedbringa antalet olyckor att orsakerna blir kända. Utan den kunskapen famlar vi i mörker. I TSV:s trafiksäkerhetsprogram finns dels kvantifierade mål för arbetet under innevarande period, dels ett antal åtgärder som skall vidtas för att uppnå målen. Enligt vår mening borde dessa åtgärder kompletteras med åtgärder för att få bättre kunskap om olycksorsakerna. Därför bör en inrättas för att utreda orsakerna till svåra olyckor som betraktas som oförklarliga. 1988 antog tre mål för trafiksäkerhetsarbetet: Det totala antalet dödade och skadade i trafiken skall fortlöpande minska. Risken att dödas och skadas i trafiken skall fortlöpande minskas för alla trafikantkategorier. Risken att dödas och skadas i trafiken skall minskas i högre grad för de oskyddade trafikanterna än för de skyddade. Barnens problem skall särskilt beaktas. Utvecklingen har gått åt fel håll. Om mål skall uppnås krävs ökade insatser på trafiksäkerhetsområdet. 1** 1989/90. Kollektiva transporter innebär mindre olycksrisk. Av den anledningen är det viktigt att öka kollektivresandet i förhållande till privatbilismen. Ett ökat kollektivt resande är därför ett viktigt mål också för trafiksäkerhetsarbetet. Inom trafiksäkerhetsområdet arbetar förutom TSV många organisationer och myndigheter. Intresset är också stort för trafiksäkerheten. Detta visade sig inte minst på den offentliga hearing som trafikutskottet anordnade . Ett stort antal representanter för organisationer och myndigheter deltog. För att nå bästa effekt måste en bättre samordning skapas bland dem som arbetar med trafiksäkerhetsfrågor. Den nuvarande ordningen med delat ansvar mellan TSV och NTF har ifrågasatts av RRV i en rapport. Det bör prövas vilken ansvarsfördelning som skall råda för att nå bästa effekt av de medel samhället satsar. En utvärdering måste nu göras om nuvarande organisation är ändamålsenlig. Vid sidan av TSV-NTF gör dessutom många andra myndigheter stora insatser för en ökad trafiksäkerhet. Vissa platser längs våra vägar är mera olycksdrabbade än andra. Det kan gälla viltolyckor, korsningar, korsning väg-järnväg, avsnitt med särskilda halkproblem etc. Med som ansvarig måste arbetet intensifieras ytterligare för att råda bot på dessa olyckor genom att bygga om sådana avsnitt för att få säkrare trafikmiljö. Aktivare information till bilisterna är ett viktigt komplement. Hastighetsbegränsningar vid sådana vägavsnitt måste också prövas. måste här samordna sina insatser med andra myndigheter, organisationer och verk. Alkohol och bilkörning hör inte ihop. Statistiken visar att alkoholen är en alltför vanlig orsak till olyckor. Försök av bl.a. VTI visar också att nuvarande gräns för tillåten alkoholhalt i blodet är för hög. Omdömet och koncentrationsförmågan är kraftigt nedsatt vid en alkoholkoncentration om . behandlar f.n. ett förslag om en sänkning av högsta tillåtna alkoholhalt vid bilkörning. har föreslagit att det måste vara en principiell nollgräns. En sänkt promillegräns måste följas upp med både bättre övervakning och information. Hastigheten har stor betydelse för trafiksäkerheten. Lägre hastighet innebär mindre risk för olyckor. Dessutom ger olyckor vid höga hastigheter större skador på människor och material. Efterlevnaden av gällande hastighetsgränser är dålig och måste kraftigt förbättras. Övervakningen måste intensifieras. Informationskampanjer om hastighetens betydelse för olycksutvecklingen, som -89, bör därför upprepas. Bötesbeloppen för förare som ertappas med att ha överskridit hastighetsgränsen bör enligt vår uppfattning höjas. Den ökade olycksrisken vid höga farter är ett motiv för en generell sänkning av högsta tillåtna hastighet. Ett annat motiv är det faktum att utsläppen av miljöförstörande ämnen kraftigt ökar vid ökad fart. föreslår därför att högsta tillåtna hastigheter sänks från nu varande och med undantag av Norrlandslänen. Detta för att åstadkomma en säkrare trafik och en renare miljö. Ett växande problem i trafiksäkerhetsarbete är blandningen av gång- och cykeltrafik på gemensamma vägar. I praktiken är det bara cyklisterna som fått ökad säkerhet. För gående, särskilt de synskadade har situationen försämrats. Cyklarna är tystgående och hastigheterna höga, vilket gör att gående som ser dåligt har svårt att hinna väja . För att stimulera kommunerna att bygga separata gångvägar borde statsbidragen konstrueras så att det blir ekonomiskt fördelaktigt för kommunerna att separera gång- och cykeltrafik. Man bör också förbättra informationsinsatserna så att förståelsen ökar bland cyklisterna för de problem som synskadade ställs inför i trafiken. Ett utvecklingarbete bör startas för att finna bra och betryggande sätt att bygga separata gångbanor och värna cyklisternas trafiksäkerhet. I är kontrollbesiktning av personbilar, lastbilar, bussar och släpvagnar obligatorisk. Dessa besiktningar utförs av . På vissa håll i landet har invånarna mycket lång väg till . Därför är det förenat med stora kostnader för att uppfylla krav som samhället ställer. Under Hela ska leva- kampanjen, som pågick , framkom från flera håll önskemål om att få en bilprovningsstation på närmare håll. har verkat för ett mera decentraliserat system vad gäller bilprovningsstationer. Vi upprepar nu vårt krav på att det anläggs ytterligare ett antal sådana i landet. Vi kan som alternativ på försök tänka oss ett samarbete mellan och bilverkstäder. Försök med ett sådant samarbete bör inledas. Försöken kan dels omfatta hela besiktningsprogrammet, dels att man vid s.k. efterbesiktning kan utföra den vid en närbelägen bilverkstad. Det yrkesmässiga transportarbetet har ökat kraftigt. Det gäller både lastbilstrafik och busstrafik. Även övriga yrkesfordons trafikarbete ökar. Det är viktigt att säkerheten på detta område hålls på en mycket hög nivå. När det gäller förarna av dessa typer av fordon har den tillsatta utredningen för översyn av förarutbildning nu getts direktiv att särskilt arbeta med frågor om körkortsbehörighet för yrkesmässig trafik. Vi avstår av den anledningen att nu lägga förslag på detta område. I samband med svåra bussolyckor uppkommer diskussionen om säkerhet i busstrafiken. I flera avseenden ställs högre trafiksäkerhetskrav på yrkesmässig busstrafik än på icke yrkesmässig. De särskilda trafiksäkerhetskraven på yrkesmässig busstrafik avser viss utrustning på bussar för sådan trafik samt föreskrifter om arbets- och vilotider. Motsvarande krav saknas för icke yrkesmässig trafik. Därtill kommer naturligtvis att bussarna i den yrkesmässiga trafiken av driftsekonomiska och marknadsmässiga skäl allmänt är föremål för fortlöpande kvalificerat tekniskt underhåll och förnyelse för att kunna fylla specifika trafikuppgifter. Till säkerhetsstandarden i yrkesmässig trafik bidrar också det personliga ansvar för trafikutövningen som är förenat med trafiktillstånden. För att höja trafiksäkerheten med buss vill vi föreslå följande åtgärder: a/ Uthyrningsrörelse med tyngre bussar för personbefordran bör utan undantag förbehållas innehavare av tillstånd till yrkesmässig busstrafik; ansvaret för verksamheten bör knytas till den person som har ansvaret för denna trafik; missförhållanden i uthyrningsrörelsen kan därmed äventyra rätten att utöva den yrkesmässiga trafiken. De bussar som används i uthyrningsrörelsen bör uppfylla alla de säkerhets- och utrustningskrav som gäller för bussar i yrkesmässig trafik, b/ Efterlevnadskontrollen av busstrafik utan yrkestrafiktillstånd bör skärpas; effektivt verkande påföljder bör införas när missförhållanden uppdagas som kan äventyra trafiksäkerheten eller innefatta ekonomiska oegentligheter i konkurrensen med den yrkesmässiga trafiken. Det är angeläget att skolskjutsningen blir säkrare. Nära 300 000 elever åker med skolskjuts till och från sin skola. Två tredjedelar åker i särskilda fordon och en tredjedel åker med ordinarie bussar. Det måste vara en ambition att alla som åker buss, och i synnerhet skolbarn, skall ha en sittplats i bussen. Barn utsätts för de största olycksriskerna vid avstigning och vid väntan på buss. föreslår därför att omkömingsförbud skall gälla när skolskjuts med blinkande skolskylt stannar på väg utan bussficka. Trafiksäkerhetsinformation kan under vissa förutsättningar spela en stor roll för barns säkerhet i trafiken. Enligt uppgift från förekommer det förhållandevis fler anmärkningar mot lastbilar än personbilar. Då lastbilarna ofta är mycket tunga fordon innebär en trafikolycka där lastbilar är inblandade icke sällan allvarliga följder. Vi vill därför föreslå att det bör övervägas om kontrollen av lastbilarna skall ske, dels , dels efter ett visst antal korda mil. En sådan regel bör också övervägas för övriga fordon i yrkesmässig trafik. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om inrättande av en för vägtrafiken enligt de riktlinjer som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts rörande översyn av ansvarsfördelningen på myndighetsnivå för trafiksäkerhetsarbetet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande övervakning och information vid en sänkt promillegräns,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande skärpt hastighetsövervakning,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande statsbidragen till gång- och cykelvägar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande lokalisering av bilprovningsstationer och samverkan med bilverkstäder, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad säkerhet i busstrafiken, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande insatser för säkrare skolskjutsar, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande kontroll av fordon i yrkesmässig trafik. () () () () 1 1989/90:Ju230 U