mot · GD02Fi212 · 1990-01-24 00:00:00 — Trots detta fortsätter regeringen attackerna mot de arbetandes löner och motarbetar de lågavlöande LO-arbetarnas skäliga löneökningar . Regeringens Hagaöverläggningar med arbetsmarknadens parter har fel inriktning. borde få direktiv att löneökningarna skall ske i kronor och ören, fördelade till de lågt avlönade, i stället för som höja chefers och andra välavlönade gruppers löner ännu mer. Då kunde statens förhandlingsinriktning bli vägledande för den övriga arbetsmarknaden. Vpk säger nej till statliga beslut som förhindrar de lönearbetande att tillkämpa sig rättmätiga löneökningar. Tvångsmedling i avtalsrörelserna, ökade strejkböter, etc avvisas av vpk. Regeringens inflationbekämpning har misslyckats. Att fortsätta denna politik i nya Hagaöverläggningar är ett tecken på regeringens handfallenhet. Inflationsbekämpningen är viktig, men det krävs en annan inriktning, som har sin udd riktad mot höga vinster, monopol och spekulation. Ett förstasteg är att införa en straffskatt för företag och verksamheter som gör oskäliga prishöjningar. En sådan skatt har en återhållande effekt på prisutvecklingen såväl på export- som hemmamarknad. 5.2 Rätt till ett meningsfullt arbete är arbetslösheten låg, dock med regionala undantag. Dålig planering av samhället skapar problem, med brist på arbetskraft eller lämpligt utbildad arbetskraft, för de arbeten sorn är lediga. Detta kallas flaskhalsproblem eller betecknas som överhettning. Bristerna i arbetslivets miljö- och arbetsförhållanden har skapat en stor skara förtidspensionerade och långtidssjukskrivna. Rehabiliteringen är bristfällig och arbetsköparnas ansvar för den utslagna människan är obefintligt. Människorna betraktas som en förbrukningsvara. Dålig arbetsmiljö, orättvisa löner och bristen på arbetsplatsdemokrati är några av orsakerna till låg produktivitetstillväxt. , i avvaktan på en ny politik på området, borde det vara möjligt att få av de förtidspensionerade och långtidssjukskrivna att med lönebidrag återgå till arbetslivet i någon form. Därmed omvandlas socialförsäkringspengarna från passiva åtgärder till aktiva arbetsinsatser. Det är brist på arbetskraft inom vård, omsorg och industri. Den sektor som växt kraftigt är den privata tjänstesektorn. Vpk vill därför styra arbetskraft från denna sektor till vård, omsorg och industri. En form att styra över arbetskraft till dessa sektorer är att höja arbetsgivaravgiften på den privata tjänstesektorn i de överhettade områdena. Förutsättningarna för att en sådan politik skall lyckas, är att de arbetandes löner inom vård, omsorg och industri tillåts öka. 5.3 Fördelningspolitik och skatteomläggningen En kraftfull fördelningspolitik baserad på arbetarrörelsens rättvise- och jämlikhetsideal är en av grundpelarna i en ny ekonomisk politik. Grunden för fördelningen ges i kampen mellan kapital och arbete, framförallt i lönekampen. Staten skall inte som blanda sig i lönerörelserna på arbetsköparnas sida. Skatt skall utgå efter bärkraft. Ökad skatt på kapital och spekulation är centralt liksom att skattesystemet skall gynna de lägsta inkomsttagarna. En central fråga i vpk:s skattepolitik är slopad matmoms, kombinerad med skärpningar av skatt på kapital och höginkomsttagare. Den av socialdemokratiska regeringen och påbörjade skatteomläggningen kan ifrågasättas utifrån dess fördelningspolitiska resultat. De flesta beräkningar visar att det är de mer välbetalda som vinner på omläggningen, medan de lägre inkomsttagarna förlorar. Dessutom är skatteomläggningens finansiering med bl.a. ökade boendekostnader ett oroande moment med tanke på arbetarrörelsens målsättning att bostaden skall vara en social rättighet till rimlig kostnad. De s.k. dynamiska effekterna är också grovt överskattade och slår, i den mån de uppstår, mot de lågavlönade som tvingas arbeta mer för att få det att gå ihop. Vpk kommer till vårens skattepolitiska proposition - om det andra steget i skatteomläggningen - att föreslå sänkt skatt på arbetsinkomster främst för de lågavlönade. Vpk kräver också att en sådan finansiering av skattebortfallet kompenseras på ett fördelningspolitiskt rättvist sätt. 5.4 Framtidsinvesteringar - ekologisk näringspolitik Nettot av de svenska direktinvesteringarna i utlandet har ökat från 1980 till 1988 och är en bit över 44 miljarder Direktinvesteringarna i fastigheter utomlands är 1989. Det stora problemet i bytesbalansstatistiken är posten avkastning av kapital, som visar de ökade räntebetalningarna för lån upptagna i utlandet. Utvecklingen visar på en förflyttning av tyngdpunkten i investeringarna mot utlandet. Det är en oroande utveckling som underlättats av regeringens ensidiga exportinriktning, flatheten gentemot EG och slopandet av valutaregleringen. Denna förskjutning av tyngdpunkt i investeringsströmmarna undergräver självständighet. Kapitalkoncentrationen och vinstökningarna har medfört ökade investeringar i men är inte imponerande, mätt efter vinstutvecklingen. Allt för stora delar har gått till finansiella placeringar och spekulation. Fackliga företrädare har påpekat att inte har någon industripolitik och att framtidsinvesteringar sker i allt för ringa omfattning. De huvudsakliga investeringarna har skett för att bygga ut kapacitet eller satsningar i mogna branscher som inte kommer att vara de områden som expanderar . Det krävs en ny industri- och näringspolitik. I en sådan skall AP-fonderna och löntagarfonderna ha en central roll. Med dessa fonder som grund kan regeringen skapa en industripolitik som beskär privatkapitalets äventyrliga politik och garanterar framtidsinvesteringar i utifrån regional- och samhällsekonomiska utgångspunkter. En ny industri och näringspolitik skall styras utifrån ekologiska betingelser. Det behövs en medveten styrning av näringslivets utveckling mot produktionsmetoder, teknik och material som är skonsam mot hela vår miljö. Samhällsutvecklingen måste styras efter regional balans. Satsning på infrastrukturutbyggnad i de regionalpolitisk! utsatta områdena är strategiskt viktigt. Vpk har föreslagit en miljardsatsning på detta område. Vpk återkommer med förslag när den regionalpolitiska propositionen presenteras . 5.5 Bryt maktkoncentrationen - demokratisera En grundläggande demokratisk fråga är vem som skall ha den avgörande bestämmanderätten över produktionen av varor och tjänster och därmed bestämma relationen mellan människorna och deras villkor. En avgörande fråga i samhället gäller meningen med människors arbete och produktiva insatser; skall dessa vara till för folkets väl eller öka bolagens vinster och förmögenheter?! Den socialdemokratiska regeringen har accepterat kapitalmakten vilket strider mot arbetarrörelsens ursprungliga strävanden, att demokratisera det ekonomiska systemet. Koncentrationen av kapital och centralisationen av makt och ägande fortgår i vårt land. Från de 15 dominerande finansgrupperna kan vi nu urskilja fyra. Störst är huset , vilket kontrollerar företag med ca 400 000 anställda. De övriga är /Industrivärlden, och . visade även att makten över det privata näringslivet ligger i allt färre händer. En demokratisering av ekonomin är grundläggande för att motverka storfinansens maktkoncentration och dess avgörande inflytande över samhällets utveckling. Demokratiseringen måste utgå från makten i arbetslivet. Den skall understödjas med demokratiska beslut med övergripande riktlinjer för ekonomins utveckling och styrning av de avgörande samhällsinvesteringarna. Demokratisk kontroll av banker och finansinstitut är nödvändig i en sådan politik. 5.6 Transnationalisering och valutareglering Den tilltagande transnationaliseringen innebär ökad makt till de stora kapitalägarna. Kapitalägare som ofta har sina huvudsäten utanför landets gränser. Detta är en process som bör kontrolleras, styras och begränsas. Regeringens politik går åt motsatt håll. Den liberaliserar kapitalrörelserna och avvecklar tillämpningen av valutaregleringen. Det innebär att en aktiv politik mot industriutflyttning och mot uppköp av svenska företag försvåras. Det är inte bara vpk som anser att avvecklingen av valutaregleringen är fel. LO och fackföreningsrörelsen anser att den gått för fort. Bakom LO:s oro över utvecklingen, finns insikten om risken för utarmningen av det svenska näringslivet och avsaknaden av strategiska framtidsinvesteringar i industrin. Transnationaliseringen kan motverkas om kapitalrörelserna över gränserna kontrolleras. Vpk kräver att valutaregleringen återinförs och att lagen tillämpas i sin helhet. Dessutom skall de anställdas fackliga organisationer ges vetorätt mot utländska uppköp av företag och mot att svenska företag gör uppköp av företag, investerar i företag eller eljest flyttar verksamhet utomlands. Att denna problematik finns, besannas av att LO vill skapa ökat rådrum vid köp och försäljning av svenskt kapital. 5.7 Hela världen och går före EG EG har tillkommit som ett politiskt uttryck för intressena hos främst dominerande delar av det västeuropeiska storkapitalet. Dess syften är dels säkerhets- och militärpolitiskt betingade, dels betingade av att i skapa en så oreglerad kapitalism som möjligt. EG begränsar därmed folkligt inflytande och urgröper den nationella självbestämmanderätten. EG:s planer på en inre marknad och politisk union syftar till vidgade friheter för kapitalet, men tvång för alla stater inom gemenskapen. EG:s planer på en inre marknad 1992 är att skapa en mur kring en del av . Udden är riktad mot länderna utanför EG. Vpk har alltid hävdat hela Europatanken som vägledande. Efter händelserna i är detta än mer aktuellt. bör stanna upp i sitt integreringsarbete med EG och på allvar arbeta för en Europalösning med alla länder. En allt för nära anslutning till EG kan försvåra möjligheter att göra konstruktiva insatser i t.ex. . Vi kan i annat fall knytas upp till EG - kapitalets Östeuropapolitik. Vpk föreslår att uttalar sig mot att underordnar sigEG:s politik. Målsättningen mot EG skall vara densamma som mot andra stater; beredskap till samarbete och frihandel men inte underordning och bero skall verka för en ekonomisk världsordning som gynnar den Tredje världens sociala utveckling. Spridning av handelsrelationer, samarbete i hela , EFTA-samarbete och ökat nordiskt samarbete bör vara huvudinriktningen. 5.8 Satsning på kommunernas socialt viktiga delar Med nuvarande politik är kommunernas socialt viktiga delar den största krisbranschen. Trots volymtillväxten har behoven ökat mer. Kommunernas ekonomi är körd i botten. Statens begränsningar av skatteunderlaget och transfereringar är en huvudorsak. I den kommunala offentliga verksamheten utförs flera av samhällets viktigaste uppgifter i vård, omsorg, skola och kultur. Resurser krävs på flera plan, både vad gäller de anställdas förhållanden, arbetsmiljö, arbetstid och lön, samt ökade insatser för att klara människors behov på dessa områden. Vpk vill ha en effektiv och ändamålsenlig offentlig sektor. Detta förutsätter en demokratisering. De anställda och brukarna måste ges ökade möjligheter att planera och utforma verksamheterna. Vi skall dock inte överföra näringslivets värderingar till den gemensamma sektorn. Det behövs inga privata vinstintressen för att klara dessa uppgifter. Enligt vpk måste också den kommunala ekonomin förstärkas. Effektiviseringar räcker inte. Det behövs mer resurser. 1990 beräknas utgifterna bli högre än inkomsterna på den kommunala sektorn. En av effekterna av skatteomläggningen är att det breddade skatteundelaget ger inemot mer till kommunernas ekonomi 1991 och de förändringar som sker beräknas ge . Regeringen aviserar att dra in dessa pengar till staten. Vpk säger nej till en sådan indragning och vill i stället låta detta ökade skatteunderlag bli en grundplåt i en utveckling av de socialt viktiga delarna av den offentliga verksamheten. Utöver regeringens anmälan att återkomma med förslag om indragning av skatteomläggningens inkomstökningar till kommunerna, aviserar regeringen en genomgripande förändring av statsbidragssystemet. En parlamentarisk utredning skall se över statens bidrag till kommunerna. Vpk föreslår att denna översyn har som målsättning att kraftigt förstärka kommunernas ekonomi. På det sociala området vill vpk satsa för att förbättra inom vård och omsorg. Dessutom föreslår vpk per kalenderår (2,5 miljarder /91) till kommunerna för att förbättra deras ekonomi och klara de aktuella uppgifterna. Vpk har på arbetskraftsområdet förslag som innebär att en volymtillväxt i kommunerna kan ske. Dessutom kräver vpk att överförs till kommun och landsting som en engångsöverföring i syfte att sanera deras finanser, minska lån etc. Dessa miljarder tas från de pengar skatteförvaltningen har att fordra från svenska företag, efter den skattekontroll som gjorts för . Enligt uppgiftjrån skatteförvaltningen rör det sig om en summa på ca . Den svenska energipolitiken har kännetecknats av oklarhet och brist på konsekvens på ett sätt som varit mycket olyckligt. Det är vpk:s uppfattning att det krävs en handlingsinriktad, konsekvent och ny energipolitik för att klara viktiga mål inom miljö-, fördelnings-, energi- och utrikespolitiken samt för att få till stånd en konkurrenskraftig industriell utveckling. ligger i topp internationellt när det gäller energikonsumtion per person. Det kan delvis förklaras med den höga industrialiseringsgraden, vår industristruktur och det kalla klimatet. Men vi är också dåliga att använda energin på ett vettigt sätt. Så har t.ex. dumpningen av elpriset medfört att många villaägare installerat direktverkande el. Detta är ur hushållningssynpunkt förödande. Ny teknik kommer att leda till en minskning av elkonsumtionen, men frånsett detta krävs omstruktureringar av energikrävande processer inom industrin. Elintensiv industri måste självfallet få den energi den behöver, men det måste finnas styrmedel, så att en satsning sker på effektiv energianvändning. Vpk anser att införande av trappstegstariffer för elkrävande produktion är ett sådant styrmedel. är ett högteknologiskt land som har levt högt på att ligga främst inom ett antal näringar och kunskapsområden. Utvecklingen går mot att vi också exporterar kunskap och administrativa system inom många områden. Det är då av central betydelse att staten ansvarar för och satsar på forskning och utbildning inom teknologiområdet. 5.10 Miljöpolitik - att förändra världen Det moderna industrisamhället har för länge sedan sprängt gränserna för ett fungerande ekologiskt system. Ett sådant system måste bygga på recirkulation av ämnen i naturen. Men vårt samhälles produktion och konsumtion är inte delar i ett kretslopp. I stället tar sig stora delar av den mänskliga produktiviteten uttryck i verksamheter som är miljöfarliga. Själva omfattningen på vår produktion och konsumtion är också den ett problem. Vi tär på jordens ändliga resurser och vi fördelar användandet av dem ytterst orättvist sett i ett globalt perspektiv. Vår strävan måste vara att inlemma industrisamhället i ett ekologiskt fungerande system. Denna ambition måste ligga till grund för alla våra ställningstaganden när det gäller samhällsutveckling och ekonomi. 5.11 Socialt och ekologiskt BNP-mått Efter många års debatt och förslag finns det hopp om att skall kunna medverka till ett mått med sociala och ekologiska hänsynstaganden. Det gängse sättet att mäta produktionen - BNP - framstår som allt mer ofullständigt och oriktigt. Avdrag görs inte för skador som vållats på natur och människor på grund av produktionen av varor och tjänster. Vpk föreslår att regeringen i vårens kompletteringsproposition redovisar ett underlag för ett socialt och ekologiskt inriktat BNP-mått, en nettonationalprodukt (NNP). Med dessa mått kan vi bättre styra och inlemma industrisamhället i ett ekologiskt och socialt rättfärdigt system. 5.12 90-talet kräver arbetslivets demokratisering Konkreta demokratiska rättigheter till de lokala fackföreningarna och de anställda på arbetsplatserna är 1990-talets viktigaste politiska fråga. Det handlar om att utgå från partsförhållanden i stället för samarbete mellan parter som från början har helt ojämlika positioner. Den ena parten äger produktionsmedlen medan de anställda säljer sin arbetskraft. De har inte gemensamma intressen. Medan kapitalägarna har förräntning av sitt kapital - hög lönsamhet - som sitt främsta intresse, har de anställda som huvudintresse en trygg försörjning, möjlighet till utveckling och att jobbet är till nytta för hela samhället. Medbestämmandefilosofin har aldrig gynnat de arbetande. Det krävs nu en sådan demokratisering av arbetsplatserna att villkoren förändras. Det krävs förändringar av arbetsorganisationen så att de arbetande får ett direkt inflytande över sina arbeten. Det krävs insatser för en teknologiutveckling som sprider makt och motverkar elitism. För detta krävs demokratiska rättigheter i arbetslivet. Skall den ekonomiska politiken syfta till att ändra dagens orättvisa, ojämlika och osolidariska samhälle till dess motsats, måste förändringarna börja i arbetslivet. 5.13 Kvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin Kvinnor har ingen verklig ekonomisk makt. Få kvinnor finns på de högsta beslutsfattande positionerna inom det svenska näringslivet och inom den offentliga sektorns maktsfär. Det är kvinnornas ökade förvärvsfrekvens, som räddat hushållens standard . Trots detta är det kvinnorna som har de lägsta lönerna, de tyngsta jobben, och de sämsta arbetstiderna. Detta gör att det är kvinnorna som främst drabbas av en alltmer ökande utslagning är det kvinnorna som har huvudansvaret för barnen och hemmet. Kvinnor arbetar mer än män, men en stor del av arbetstiden är oavlönad marktjänst. Den nuvarande ekonomiska utvecklingen i är ett direkt hot mot kvinnorna. Det är de som drabbas hårdast av regeringens ekonomiska politik. Merparten av kvinnorna kommer att förlora på skatteomläggningen. Det finns från regeringens sida en förhoppning att skatteomläggningen skall innebära att kvinnorna skall utöka sin arbetstid, från deltid till heltid, och på så sätt kunna tillgodogöra sig skattelättnaderna i den nya skattepolitiken. Denna förhoppning visar på en brist på kunskaper om vilka faktorer som styr kvinnors lönearbete. För det första så har de flesta kvinnor så låga löner, att även ett heltidsarbete ligger under gränsen där skattelättnadena får effekt. Den skattereduktion som skall införas räcker på sin höjd till kompensation för de ökade kostnaderna på en rad områden. För det andra så är inte sänkta marginalskatter ett kvinnoproblem. Om man frågar kvinnor vilken reform de skulle vilja ha så kommer frågan om en daglig arbetstidsförkortning på första plats. Sex timmars arbetsdag med full lönekompensation är vad kvinnor kräver. En utökning av arbetstiden från deltid till heltid ställer dessutom andra krav på samhället. En utbyggd barnomsorg. Många deltidsarbetande löser sin barnomsorg själva, genom att pussla ihop arbetstiderna. Det är kvinnorna som åker kollektivt till arbetet. En stor del av tjänsterna inom den offentliga sektorn är inrättade som deltidstjänster och det är knappast praktiskt möjligt att utöka arbetstiden. Hemarbete och ansvar för barnen på lika villkor mellan män och kvinnor. Det kan komma att visa sig att Århundradets skattereform också blir Århundradets kvinnofälla. 5.14 Riktlinjer för en ny ekonomisk politik Vpk:s förslag till en omläggning av den ekonomiska politiken kan sammanfattas i följande riktlinjer: - Social tillväxt för rättvisa, jämlikhet och trygghet. - Rättvis fördelningspolitik skall genomsyra alla politikens områden. - Rätten till ett meningsfullt arbete förverkligas genom demokratiska rättigheter i arbetslivet. - Samlade åtgärder mot den ekologiska krisen och en resurs- och miljöbesparande energipolitik. - Försvar av den nationella suveräniteten med riktade framtidsinvesteringar. Fortsatt hög sysselsättning och en väl fungerande offentlig sektor är grundläggande förutsättningar för en utveckling mot en jämnare och mer rättvis fördelning i samhället. Vårt budgetförslag innebär ökade satsningar på en rad områden inom den offentliga verksamheten. Framför allt vill vi prioritera vård och omsorg. En annan viktig fråga är kampen mot miljöförstöringen. Vårt förslag till statsbudget syftar till dämpad energiförbrukning och ökade miljövårdsinsatser. Andra områden där vi föreslår mer resurser är bl.a. kultur, utbildning och internationellt bistånd. Flera av våra förslag syftar till utökad och förbättrad offentlig verksamhet. Vi kan inte acceptera de allvarliga brister inom vård, omsorg och utbildning som föreligger . En viktig orsak till den rådande situationen är den påtagliga bristen på arbetskraft i samhällsekonomin. Inom vård och omsorg är vakanstiderna extra långa. Att enbart anslå mer pengar löser inte problemen. En stor del av de satsningar vi föreslår syftar istället till förbättringar av personalens arbetsmiljö. Minskad helgtjänstgöring inom sjukvården och ökad utbildning för vårdpersonal inom är två förslag i denna Dessa åtgärder beräknas underlätta personalrekryteringen som de leder till minskad personalomsättning. Det är emellertid inte troligt att detta räcker. Vi föreslår därför att den allmänna löneavgiften höjs inom den privata tjänstesektorn (SNI69) i Stockholms-, Göteborgs- och . Syftet är att dämpa den privata tjänstesektorns expansion och härigenom underlätta rekryteringen av personal till offentlig verksamhet och industri. Detta ligger i linje med vår målsättning om en bättre fungerande vård och omsorg, samt behovet av en snar förstärkning av den svenska handelsbalansen. Differentiering av arbetsgivaravgifter är inget nytt. Det används som ett medel inom regionalpolitiken, med differentiering såväl mellan regioner som mellan näringsgrenar. Det finns därför fungerande metoder som kan användas för ytterligare differentiering. lade förövrigt regeringen ett förslag om en särskild höjning av den allmänna löneavgiften i där kommuner och landsting undantogs. Vi beräknar att vårt förslag inbringar till statskassan under /91. Sysselsättningen inom berörda näringsgrenar förutses minska i storstadsområdena. Detta motsvarar 5 000-10 000 personer. Bristen på arbetskraft inom vård, omsorg och industri kommer härigenom att reduceras. Vpk:s förslag till statsbudget för /91 innebär en utgiftsnivå som ligger 17 559 milj. kr. högre än regeringens förslag. På utgiftssidan i budgetpropositionen ingår posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov. Vad denna utgiftspost innehåller är som vanligt oklart. Detta måste betecknas som otillfredsställande. Regeringen säger att den bl.a. inkluderar de effekter netto som uppstår till följd av det förslag om reformering av skattesystemet som regeringen avser att föreslå . Detta är inte någon speciellt klargörande formulering. Kan det möjligtvis vara så att regeringen döljer att frånvaron av dynamiska effekter längre fram kommer att presenteras som en utgift? Utan att här ta ställning till regeringens framtida förslag till skattereform, eller de andra förslag regeringen kommer att presentera , vill vi ändå yrka bifall till de medel som avsatts för tillkommande utgiftsbehov. Vi utgår nämligen från att de kommer att behövas. Vpk:s förslag till statsbudget innebär vidare att skatteintäkterna kan beräknas bli 30 690 milj. kr. högre än vad regeringen utgått från. Vi föreslår ökad beskattning av kapital, energi och tobaksvaror. Dessutom vill vi höja arbetsgivaravgifterna inom den privata tjänstesektorn i storstadsområdena. Vi räknar vidare med en högre löneutveckling och inflation än vad regeringen utgått från. Våra högre pris- och löneantaganden ger ett nettotillskott på 8 800 milj. kr. Ökade utgifter, milj. kr. Personalrekryteringsåtgärder inom vård och omsorg Ökade inkomster, milj.kr. Högre löne- och prisantaganden Detta överskott skall inte ses som ett uttryck för en vilja att föra en stramare politik än regeringen, utan är i stället ett resultat av en beräkning grundad på mer realistiska löne- och prisantaganden än de regeringen utgått från.