ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub742 · 1990-01-25 00:00:00 — 1989/90: Ub742 av och (båda c) 1989/90 Ub742749 Arbetsmarknaden, såväl den offentliga som den privata, ställer allt högre krav på ökad kunskap. Konkurrensen från omvärlden vad gäller tillverkning ökar. Tjänste- och servicesektorn växer allt snabbare. Offentlig sektor måste finna effektivare system och metoder. All utveckling ger liktydiga signaler, nämligen att kunskapskraven ökar. För är lösningen att möta dessa krav i att utveckla utbildningsmöjligheterna för högskolan . Utbildningsnivån ligger lågt totalt sett i vårt län och vissa kommuner ligger på verkligt låga siffror. 30 nybörjarplatser på ekonomlinjen Utlokaliserad utbildning till har högskolan i 30 nybörjarplatser på ekonomlinjen. Detta utgör en alldelse för liten bas för att man skall kunna bygga upp en bredd och kvalitet på utbildningen. Högskolan har bedrivit utbildning i med mycket lyckat resultat. Med hjälp av kommunala medel har man genomfört till exempel ekonomlinjen 140 poäng och ADB-linjen 60 poäng. Kommunerna i södra , , och och i norra , , och har på detta sätt möjliggjort för många av sina invånare att studera på högskolenivå men ändå på hemmaplan.Under /1989 har 395 elever läst på distans på detta sätt i enbart OBSregionen, eller södra . måste staten ta över hela ansvaret för dessa utbildningar. Förutsättningen för att högskolan skall kunna decentralisera delar av utbildning är att man får ytterligare 30 elevplatser på ekonomlinjen. Andra utbildningar som är angelägna för att förstärka är följande: 30 platser på YTH-kontorslinjen Detta är en riksunik utbildningslinje genom att den ger studerande med lång och kvalificerad yrkespraktik inom kontor och förvaltningar möjlighet till vidareutbildning. Detta är angeläget inte minst ur jämställdhetssynpunkt. Nr Ub742 - 749 Sökande kommer ifrån hela landet och platserna är mycket attraktiva, 125 sökande till 30 platser. Vi anser att det är angeläget att denna utbildning ges ytterligare 30 fasta platser. 30 platser på friskvårdspedagogiska linjen är den enda högskolan i där man kan studera friskvård som en sammanhållen linje. Denna utbildning har sin inriktning på att studera hälso- och friskvård ur ett pedagogiskt perspektiv. Vi blir allt mer medvetna om sambanden kost och hälsa. finansieras denna utbildning med LIF-anslag. Vi anser att linjen bör bli en allmän utbildningslinje och att antalet nybörjarplatser ökar från 30 till 60 nybörjarplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 30 elevplatser på ekonomlinjen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 30 elevplatser på YTH-linjen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående 30 elevplatser på friskvårdspedagogiska linjen. () () 1989/90 Ub742
mot · GD02Ub744 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub744 av (vpk) YTH-kontorslinjen i Vid högskolan i inrättades en riksunik utbildningslinje, YTH-kontorslinjen 60 poäng. Denna utbildning tillkom på initiativ av bl.a. arbetsmarknadens parter och avser att ge studerande med lång och kvalificerad yrkespraktik inom kontor och förvaltningar möjlighet till vidareutbildning inom områdena Administration och Ekonomi. Till linjen har sökande kommit från hela landet. studerar den tredje gruppen på högskolan. Vid antagningen 1989 fanns 125 sökande till 30 platser. Av de studerande från de två första grupperna har flertalet efter examen fått nya kvalificerade arbetsuppgifter eller nya anställningar inom relevanta yrkesområden. För jämställdheten inom arbetslivet har utbildningen ett mycket stort värde. För att utvärdera utbildningens effekt har medel sökts från jämställdhetsenhet. sker antagning var tredje termin (prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 241). Sökandeantalet från de tre antagningar som skett visar att behovet av denna utbildning är stort. Antagning varje hösttermin skulle således vara välmotiverad med hänsyn till behovet på arbetsmarknaden. Av bl.a. studiesociala skäl vore det av vikt att studerande under terminerna 3 och 1 i utbildningen kunde bedriva sina studier . Erfarenhetsutbyte skulle då lättare ske mellan studerandegrupperna. Även för att säkerställa lärarkompetensen vore det till fördel om antagning sker varje hösttermin. Underlaget för tjänster inom huvudämnena skulle på detta sätt förstärkas. Den nödvändiga utvecklingen av linjen skulle säkerställas, om det blir större kontinuitet inom lärargrupperna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att antalet årsstudieplatser på YTH-kontorslinjen ökas /92, så att antagning sker varje läsår.
mot · GD02Ub745 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub745 av m.fl. (s) Behörigheten för högskolestudier Det finns två Sverigefinska folkhögskolor i , en i och en i . Utöver dessa skolor finns det ett antal andra folkhögskolor med finska linjer. På dessa skolor och linjer studerar ett stort antal elever med högst åtta års folkskola bakom sig. Dessa elevers studiemotivation är hög och deras mål är ofta att fortsätta sina studier på högskola, inom vård och sociala yrken. Finsk folkskola som studiebakgrund innebär dock att man inte har läst någon engelska innan man börjar på folkhögskolan. Under de tre års studier som ger möjlighet till allmän behörighet för högskolestudier måste eleven hinna läsa både grundskole- och gymnasieengelska för att få denna behörighet. Och utöver dessa studier måste eleven också nå motsvarande kunskap i ett annat främmande språk, svenska. När , förutom dessa två språk, eleven också läser sitt eget modersmål finska, blir studierna mycket språkbetonade och arbetssamma. Inom vissa yrken på vård och sociala sektorn är dock kunskap i ett invandrarspråk och en viss kulturkompetens av större betydelse än kunskaper i engelska. Om man ger den studerande en möjlighet att välja mellan alternativa vägar att nå den allmänna behörigheten för vissa högskolestudier så underlättas många invandrarelevers möjligheter till yrkesinriktade studier som studieinnehållet kan göras mångsidigare och mera allmänbildande. Dessa tre alternativ för att nå allmän behörighet kan vara: - att man har studerat ämnena svenska och engelska i en omfattning som motsvarar slutförd lärokurs om minst två årskurser på linje i gymnasieskola (läget nu), - att man har studerat ämnet svenska och invandrarspråk som modersmål, förslagsvis finska, i en omfattning som motsvarar studier i gymnasieskola eller - att man i fortsättningen har möjlighet att få dispens beträffande ämnet engelska vad gäller inträde till vissa yrkesinriktade högskoleutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighet för högskolestudier. 1989/90 Ub745
mot · GD02Ub746 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub746 av m.fl. (s) Det unga i , inrättat , har utvecklats till ett lärosäte med modern profil, attraktivt inom både forskning och grundutbildning. flexibilitet och förmåga att skapa samarbete över disciplingränser har inneburit att för svenska förhållanden unika utbildningar och forskningsområden utvecklats. Tekniska högskolan har varit framgångsrik när det gäller att utveckla grundutbildning och forskning. Hälsouniversitetet är en för landet unik satsning på utbildnings- och forskningsorganisation. Inom den filosofiska fakulteten bedrivs tvärvetenskaplig forskning vid Temainstitutionen. Även denna är unik för landet. En särskilt stor brist lider emellertid detta unga universitet av. saknar nämligen flera av de humanistiska kärnämnen som bör förekomma vid ett universitet. De humanistiska ämnen som finns emanerar i huvudsak från filialtiden och har inte vuxit nämnvärt . Humaniora i måste uppnå en kritisk massa. Först när detta skett finns förutsättningar att där på ett allsidigt sätt förmedla, vårda och utveckla kunskap. En utbyggnad av humaniora skulle också stimulera övrig forskning och grundutbildning vid . har presenterat ett förslag till förstärkning av grundutbildningen i humaniora inom ramen för fyra kunskapsområden: - Bilden i samhället - Förnyelse genom tradition - Kulturspridning - Kulturmöten - Kulturkonfrontation - Spridningen av kunskap och övertygelser i samhället För att utöver befintlig kompetens kunna etablera dessa kunskapsområden behöver följande ämnen inrättas, nämligen; allmän språkvetenskap, etnologi, filosofi och idé- och lärdomshistoria. Dessutom behöver tillkomma kulturantropologi, musikvetenskap och teknikhistoria liksom att bildvetenskap och spanska behöver förstärkas. Det är viktigt att slå fast att den utbyggnad av humaniora som är önskvärd i , och för vilken planering skett, inte avses innebära en organisation lik de som finns vid övriga universitet i landet. Avsikten är istället att utnyttja speciella erfarenheter av okonvetionella lösningar. En utveckling av humaniora enligt de planer som finns skulle också innebära att utbudet av fristående kurser kunde öka. Detta skulle harmoniera väl med de resonemang som förs i årets budgetproposition om möjligheterna att erbjuda studenter intresserade av samhällsvetenskap och humaniora större flexibilitet i val av kurser än vad nuvarande linjesystem kan tillhandahålla. i måste erbjudas samma möjligheter som övriga universitet. Detta förutsätter en utbyggnad inom humanioraområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkning av humaniora i . () () 1989/90 Ub746
mot · GD02Ub747 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub747 av m.fl. (s) Produktionsteknikerlinjen m.m. I samband med att staten gjorde särskilda insatser i med anledning av att handelsfartygsproduktionen vid avvecklades framhölls utbildningens betydelse för den tekniska och industriella utvecklingen. I detta regeringens s.k. Kockumspaket och inom ramen för M 90-programmet anslogs särskilt för teknisk högskoleutbildning. Medlen har använts för bland annat nysatsning och utbyggnad av Lunds tekniska högskolas enhet i . Produktionstekniker- och industriell tekniklinjen (YTH) har allt sedan utbildningen startade finansierats med medel ur Kockumspaketet. Dessa medel som har ställts till förfogande för kommer att vara förbrukade . Av budgetpropositionen framgår att medel fortsättningsvis inte anslås för produktionstekniker- och industriell teknik-linjen samt att medel inte har upptagits för de kvarvarande 90 elevernas sista utbildningsår. Några besked om att det var aktuellt att lägga ned nämnda utbildningslinjer har på intet sätt tidigare lämnats. Situationen är i stället den att det finns tillgång till bland annat dataoch verkstadsutrustning till ett värde av ca som är avsedd för de tekniska utbildningarna. Vidare har ägaren till skollokalerna. , investerat inte mindre än i storleksordningen för att renovera lokalerna. Denna omfattande renovering är färdigställd, som utbildningen kan bli aktuell att läggas ned . Det är staten som förhyr de aktuella lokalerna. I anslutning till de lokaler som LTH disponerar på Kockumsområdet planerar man att bygga upp en ny mellaningenjörsutbildning, vilket är en del av en för landet generell satsning. kommer att svara för medelstilldelningen och hålla med lokaler fram till . I budgetpropositionen anges att denna ingenjörsutbildning jämte återupprättandet av den tidigare fungerande skall anses utgöra tillräcklig kompensation för den utbildning som på detta sätt skulle förlora. Denna argumentering kan absolut inte bedömas som hållbar, då utbildningarna på intet sätt kan ses som utbytbara mot varandra. Det rör sig om helt olika yrkeskategorier. Härtill kommer att det på aktuella tekniska utbildningar finns äldre elever med arbetsskador som vid nedläggning kan tvingas att söka sig till utbildningar långt upp i landet. Enligt gjorda bedömningar finns det ett stort behov i av den vid Kockumsområdet bedrivna yrkesutbildningen. Utifrån den för svåra situation som nedläggningen av medfört och de omställningsproblem som i vissa delar alltjämt föreligger, finns det anledning att låta utbildningen kvarstå. I vart fall borde en avveckling av så här viktig yrkesutbildning förberetts på ett helt annat sätt än vad som får befaras vara fallet. Oavsett vad som anges i propositionen får det bedömas som mer än rimligt att i vart fall de elever som inlett sin utbildning vid aktuella linjer får fullfölja densamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att låta produktionstekniker- och industriell teknik-linjerna kvarstå i befintlig omfattning. () () () () 1989/90 Ub747
mot · GD02Ub749 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub749 av och (båda c) I dagens kommunikationssamhälle ställs stora krav på god språklig förmåga, att kunna uttrycka sig obehindrat i tal och skrift. En störning i språk- och talfunktionerna hos vuxna och barn ger ofta psykiska pålagringar. En individ med tal- och språksvårigheter får svårt att hävda sig och riskerar att bli isolerad eller t.o.m. utslagen. Det finns många människor i vårt land som har störningar i språk- och talfunktionerna och är i stort behov av omhändertagande och behandling. Inom logopedin är exempelvis barn med språkstörning en viktig målgrupp. Barnen remitteras vanligtvis till logoped i samband med4-årskontrollen på barnavårdscentral. De språkstörda barnen utgör av årskullen. aktualiserades frågan om behovet av logopeder när regeringsrätten fastslog att psykiskt utvecklingsstörda enligt lagen om särskilda omsorger skall prioriteras för behandling av logoped. drabbas över 5 000 personer av afasi - varav i arbetsför ålder. I finns omkring 16 000 afatiker. Afasi beror på att vissa områden i hjärnan, som har med språkfunktionerna att göra, har skadats. Därför kan andra språksvårigheter också vara nedsatta. Afatiker kan jämsides med sina talsvårigheter ha problem med att skriva. Lässvårigheter hör också till bilden. Logopederna har ett stort arbetsfält och antalet logopedtjänster är klart otillräckligt. Antalet utexaminerade logopeder är ca 500. Av dessa tjänstgör 380 vid olika sjukhuskliniker. Det är en skriande brist på logopeder både i akut- och primärvården. När det gäller t.ex. afatiker kommer av alla afatiker i kontakt med en logoped och långt ifrån alla får en kvalitativt och kvantitativt tillfredsställande behandling. rekommenderade en logopedtäthet på 7-8 logopeder per 100 000 invånare. Endast kommun uppnår denna målsättning, medan genomsnittet för landet ligger så lågt som 3,0. För att alla som har behov av talträning skall ha tillgång till logopedhjälp krävs att fler utbildningsplatser inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om behovet av en plan för en utbyggnad av logopedutbildningen. () () 1989/90 Ub749
mot · GD02Ub750 · 1990-01-24 00:00:00 — 1989/90: Ub750 av m.fl. (s) är den enda 2-länshögskolan, vilket är en för landet unik situation. Trots att den kan sägas "ansvara" för två län av normalstorlek är av medelstorlek bland de mindre och medelstora högskolorna. bedrivs utbildning på fem orter. Det är förutom huvudorterna , även , och . Den senare orten ligger dessutom i ett tredje län. En högskola som HE/V måste ha ett varierat utbildningsutbud. Det bör innehålla ett utbildningslinjeprogram som rekryterar studerande både från den omgivande regionen och från övriga delar av landet. Vidare bör man ha ett utbud av fristående kurser för såväl fortbildning och vidareutbildning som mer allmänna ungdomsstudier. När det gäller LIF-anslagen - som skall finansiera dessa utbildningar - ligger HE/V på näst sista plats, i förhållande till folkmängden, bland de mindre och medelstora högskolorna. När LIF-anslaget är litet kommer man i prioriteringskonflikter för att finansiera de lokala linjerna. Vid HE/V har man valt att satsa en relativt stor del för att introducera två- och treåriga tekniska utbildningslinjer på ingenjörsnivå. De i budgetpropositionen föreslagna neddragningarna av LIF-anslaget får ekonomiska konsekvenser för de högskolor, däribland HE/V, som tagit initiativ och bidragit till att bana väg för den nya ingenjörsutbildningen (prop 1989/90:100 bil. 10 s. 35), medan de högskolor som inte gjort detta slipper en anslagsreduktion. Budgetpropositionens plan för den fortsatta utbyggnaden av SIM-utbildningen ger för HE/V endast 480 platser /94. Det förutsätter en indragning av de 120 platserna på de lokala ingenjörslinjerna. Mot bakgrund av de krav som finns på utbildning inom andra områden, är risken stor att av de föreslagna platserna vid HE/V som är avsedda att inrättas först /94, aldrig kommer att inrättas. som antalet platser på de två- och treåriga ingenjörsutbildningarna ökar med endast 90 platser kommer betydligt fler T4-klasser dras in i gymnasieskolorna i de två länen. Mot bakgund av ovanstående är det angeläget att HE/V åtminstone får 1 1989/90. LIF-anslag av minst samma reala omfattning som . Dessutom bör den fyraåriga utbyggnaden på sammanlagt 360 platser fördelas jämt över perioden. Det skulle innebära 90 platser . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om LIF-anslaget till högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnadstakten av SIM-utbildningen vid högskolan i . () () 1989/90 Ub750
mot · GD02Ub751 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub751 av och (båda fp) Utbildningsplatser för farmakologer m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So530 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kliniska farmakologer och farmaceuter och utbildningsplatser för dessa.
mot · GD02Ub752 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub752 av m.fl. (vpk) Etiska nämnder för olika nivåer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So532 hemställs att hos regeringen begär förslag till inrättandet av lokal, regional och nationell nämnd eller motsvarande med informativa, kunskapsspridande och kontrollerande funktioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Ub753 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub753 av och (båda mp) Utbildning i alternativ vård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So533 hemställs att beslutar dels att forskning inom alternativ vård skall stimuleras och ges ökade ekonomiska resurser, dels att utbildning i alternativ vård skall ske inom vårdutbildningen, dels att en professur i alternativ medicin inrättas. () () 1* 1989/90.
mot · GD02Ub754 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub754 av m.fl. (s) Utbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo861 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggningen av ett ökat antal utbildningsplatser för utbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörer. () ()
mot · GD02Ub755 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub755 av och (båda fp) Högskoleutbildning i turism i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr523hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en linje med inriktning mot turism vid högskolan i .
mot · GD02Ub756 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub756 av och (båda fp) Sjöbefälsutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T637 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att trygga fortsatt sjöbefälsutbildning.
mot · GD02Ub757 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub757 av m.fl. (m, fp) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A461 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om garantier för med dess tekniska högskola till samma utveckling som övriga stora universitet i landet, 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda förutsättningarna för inrättande av nätverksuniversitet i syfte att stärka högskolorna i . Per Stenmarck (m) () () ()
mot · GD02Ub759 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub759 av och (båda c) Utbildningsbehov i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A462 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läns utbildningsbehov.
mot · GD02Ub760 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub760 av m.fl. (mp) En professur i ekologiskt byggande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo247 hemställs att beslutar att under en ny anslagspost anslå 3 000 (MM) kr. till en professur med institution i ämnet ekologiskt byggande. () () () ()
mot · GD02Ub761 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub761 av m.fl. (vpk) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo879 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en omfattande utbyggnad av utbildningen för miljö- och hälsoskyddsinspektörer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Ub762 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub762 av och (båda s) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr375 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att och bör få i uppdrag att tillsammans med NAMSA utarbeta förslag om statligt stöd till de universitetsmuseerna.
mot · GD02Ub802 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub802 av m.fl. (fp) Den tekniska utbildningen /90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K410 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökat behov av samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen i den tekniska utbildningen. () () 1 1989/90.
mot · GD02Ub806 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub806 av och (båda s) Utbildningen i ämnet idrott/gymnastik Barnen är vår viktigaste resurs för framtiden och därför är det nödvändigt att vi tar väl hand om dem. Det är väl sörjt för barnens intellektuella utveckling, men skolan har haft svårare att inse värdet av deras fysiska fostran. Skolan har ett ambitiöst program för förebyggande hälsovård genom hela grundskoleperioden. () räknar upp alla komponenter i programmet, men bortser från gymnastikens/idrottens roll. Det är måhända följdriktigt att de nya grundskolelärarna endast kan få 515 poäng i ämnet idrott. Gymnastiken i dagens skola sker i hög grad på pojkarnas villkor, med mycket bollspel, som lär eleverna samarbete, men som inte ger någon allsidig träning av kroppens muskulatur. Detta är till men för många flickor och medför att de, när de kommer till högstadiet, ofta har en mycket dålig grund. I många fall är flickorna rädda och försöker slippa ifrån gymnastik/idrott. I puberteten är särskilt flickor mycket medvetna om sin egen kropp, men inser inte behovet av en god uppbyggnad av den. Tyvärr, förbiser SÖ här möjligheten att förebygga framtida men och arbetsskador. Kroppen är själens spegel. Att göra samtliga elever medvetna om att den kan skyddas från obehag och smärta genom t.ex. en god hållning, rätt arbetsställning och rätt träning av muskelfunktionen, är en mycket angelägen uppgift, inte enbart för gymnastikläraren. Därför är också ergonomiundervisningen mycket viktig Det krävs goda kunskaper hos dem som ska leda gymnastik/idrott. Dagens idrottslärare har dessa kunskaper, men grundskoleläraren med 515 poäng hinner rimligen inte tillägna sig de kunskaperna. De blivande grundskolelärarna bör kunna få en bättre utbildning i ämnet idrott och lära sig samarbeta med andra berörda lärare. Allra bäst skulle förstås vara om även låg- och mellanstadieelever kunde få undervisning av gymnastik- och idrottslärare. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de blivande grundskolelärarnas utbildning i ämnet idrott, 1* 1989/90. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att idrottslärarna skall leda låg- och mellanstadiebarnen i ämnet idrott. () () 1989/90 Ub806