mot · GE02Fi11 · 1990-11-05 00:00:00 — Mot dennabakgrund måste det tillfälliga obligatoriskasparandet sägas ha varit ett effektivtåtstramningsmedel.Arbetsmiljöavgiften ger en åtstramande effektpå . Totalt innebär paketet enåtstramning på ca under 1990.Tidsmässigt upphör enligt riksdagsbeslutetdessa åtstramningsåtgärder i och med 1990. Så gottsom hela åtstramningen återbetalas så småningom.Det tillfälliga obligatoriska sparandet återbetalastill de enskilda spararna och 1993.Arbetslivsfonden har börjat betala utvissa delar av medlen från arbetsmiljöavgiften somså småningom i sin helhet skall gå tillbaka tillföretagen för insatser för rehabilitering, förbättradarbetsmiljö och ökat arbetsutbud.Investeringsskatten avsågs gå tillbaka till berördaregioner för byggande av bostäder. Tidsschemat föråtstramning och återbetalning har visat sig liggaförhållandevis rätt i konjunkturcykeln.Åtstramningspaketet har således fullföljtsitt syfte.Efter misslyckade Haga-förhandlingar medarbetsmarknadens parter under hösten 1989återkom regeringen med ytterligareett krispaket -- byggt på långsiktigt verkningslösa''stopp-åtgärder'' såsom pris-, löne-, hyres- ochutdelningsstopp, samt inskränkningar i den friastrejkrätten. Regeringens förslag om strejkförbudröstades ned av och regeringen avgick.Regeringen återkom dock. Efter diverse ytterligareturer hjälpte regeringenmed ett krispaket som innebär att regeringenfrångick vallöftena om utbyggd föräldraförsäkringoch sex veckors semester; ett kommunaltskattestopp infördes och mervärdeskatten höjdesmed . Konjunkturen hade då redan märkbartförsvagats.NulägetSkattereformenI juni beslöt om andra etappen iskattereformen. En skattereform innebärandeordentligt sänkta marginalskatter var nödvändig.Centern ingår inte i överenskommelsen bakomreformen, men vårt alternativ överensstämde i högutsträckning med de inkomstskattesänkningar somslutligen röstades igenom. Sänkningen avbrytpunkten och det förhöjda grundavdraget ilåginkomstlägen som blev förändringar iförhållande till det ursprungliga förslaget ärfördelningspolitiska åtgärder som i hög grad bärcenterns stämpel.Enligt vår uppfattning borde emellertidfinansieringen av reformen utformats annorlunda.Energimoms borde ha ersatts av punktskatter medstörre miljöstyrande förmåga. Differentieradmervärdeskatt borde införts, med lägre skatt pånödvändig konsumtion som boende och livsmedel.Turistmomsen borde, med tanke på landetsexternbalans och turistintäkter, ej ha höjts.Reseavdragen borde däremot höjts med tanke påde ökade drivmedelsskatterna. Tjänstebilar bordeha beskattats hårdare. Sparavdraget borde habehållits. I gengäld anser vi att diverse bidrag medcenterns förslag ej hade behövt höjas i sammautsträckning som beslutades.Beräkningsunderlaget i den beslutadeskattereformen underskattar vidare vissa intäkter.Pris- och löneutvecklingen är för lågt beräknad.Indexregleringen av skatteskalorna baserar sig påen orealistiskt låg inflation. De dynamiskaeffekterna uppskattar vi till . Det ären försiktigare beräkning än bland annatfolkpartiet använde sig av i utredningsskedet.De regeländringar som finansieringen avreformen baseras på leder till att mångalåginkomsttagare förlorar på reformen. Denfrämsta orsaken till detta är den breddade ochhöjda momsen eftersom denna drabbar dem medsmala ekonomiska marginaler hårdast. Flertaletlåginkomsttagare kommer sannolikt att genomskattereformen, tillsammans med den extramomshöjning som beslutades samteffekterna av höstens oljeprisstegringar ochräntehöjningar, få vidkännas sänkt köpkraft ävennästa år.Den breddade och höjda momsen innebärsamtidigt en politiskt beslutad inflation som uppgårtill 1990 och 1991. Detta är olyckligt i ettläge där landets främsta samhällsekonomiskaproblem är de alltför höga pris- ochkostnadsökningarna. Skattereformen leder tillkompensationskrav i lönerörelserna och försvårarmöjligheterna till ett stabiliseringsavtal påarbetsmarknaden. Diagram 4 i bilagsdelen visarinflationstakten månad för månad och1990. Priserna tar ett ''skutt'' vid årsskiftet1989/1990. En motsvarande upptrappning kommeratt ske vid årskiftet 1990/1991. Även nettoprisernastiger.Skattereformen innebär dessutomkostnadsfördyringar för deltagande i arbetslivet ien utsträckning som riskerar leda till försvagademöjligheter till ökat arbetskraftsutbud samtdessutom ökad friskfrånvaro. Det är inte minst motdenna bakgrund som krav på höjdareseavdrag måste ses.Vi har redovisat alternativ till denbeslutade skattereformen i sin helhet ipartimotionerna 1989/90:Sk96 och 1989/90:Sk113.Irak-Kuwait-konfliktenGenom invasion i i början avaugusti fördubblades i ett slag oljepriserna.Prisökningarna på olja förklaras både av enminskad oljetillgång och av spekulationerna om,huruvida konflikten kommer att leda till krig.För svensk ekonomi innebär konflikten enytterligare åtstramning. Handelsbalansenförsvagas, inflationen och sannolikt också lönernastiger, tillväxten sjunker till följd avoljeprishöjningarna. Inflationen, mätt som KPI,torde komma att stiga med vid ett antagande om ett råoljeprispå 27$ per fat. BNP-tillväxten väntas minska med ca0,av samma orsak. relativtlåga oljeberoende gör att landet sannolikt drabbasi något lägre grad än genomsnittligt inom OECD.För de svenska hushållen innebäroljeprishöjningarna emellertid en ytterligarepåfrestning, framför allt i form av höjdauppvärmningskostnader och kostnader för attpendla till och från arbete. Framför allt drabbaslågavlönade. Den höjning av reseavdragen somregeringen utlovat motsvarar inte fullkompensation för bensinprishöjningen och slårdessutom olika -- bättre för dem som tjänar mer.I enlighet med riksdagsordningens bestämmelseom motions väckande i anledning av inträffadhändelse av större vikt eller som inte kunnatförutses, lade därför direkt efter riksmötetsöppnande en partimotion (1990/91:Sk1) med kravpå justeringar i skattereformen för att kompenserade värst utsatta grupperna för verkningarna avoljeprishöjningarna. Där deklareras emellertid attfull finansiering skall ske av dessa förslag, för attinte försvaga statsbudget och finanspolitik. I enkommande motion med anledning av regeringenssenaste krispaket redovisas de skatteförändringarvi nu vill se.Valutakris och nytt krispaketÖverhettningen hade sin högsta nivå 1987/1988,men en tydlig avmattning märktes först tredje ochfjärde kvartalen 1989. Diagram 5 i bilagsdelen visarkapacitetsutnyttjandet i tillverkningsindustrinunder . Kapacitetsutnyttjandet varsom högst 1987/1988.Den svenska konjunkturen har sedan fortsatt attkontinuerligt försvagas . Politisktfattade beslut som skattereform ochåtstramningspaket har också bidragit till att dämpaaktiviteten. En markant uppgång i den öppnaarbetslösheten och antalet varsel inträdde underandra kvartalet och denna trend har sedanaccentuerats.Ränteläget har varit högt. harkrislägen uppstått, med valutautflöden som följd.Det har tvingat att höja räntorna. Förvarje gång tycks utflödet bli allt större och dennödvändiga räntehöjningen allt högre. En vissräntenedgång skedde , menenighet bland ekonomer förelåg om att trenden varuppåtriktad. Detta har besannats.Under vecka 41 och 42 skedde ett valutautflödepå nära , vilket motsvarar av valutareserven. tvingades motdenna bakgrund höja de korta marknadsräntorna itvå steg, med sammanlagt . Valutautflödet avspeglar ett klartmisstroende mot den svenska ekonomin ochregeringens förmåga att sköta den ekonomiskapolitiken. Spekulationer om en föreståendedevalvering ligger också bakom. Den dramatiskavalutasituationen kom i direkt anslutning till attregeringen presenterat proposition 1990/91:39 ochredovisat riktlinjerna för den ekonomiska politikeni en debatt i . På räntehöjningarna följdesedan en presskonferens där regeringen lovadeåterkomma med ett mycket kraftigt krispaket.Förväntningarna blev höga. Krispaketet visade sigdock vara av betydligt mindre volym än de flestaväntat. Det blev en besvikelse också förvalutamarknaden. Räntorna sjönk endast i ringautsträckning. Först sedan löften om nyaåtstramningar ställts ut, införbudgeten, kunde räntenivån sänkas.De viktigaste punkterna i regeringens nyakrispaket är i korthet:Uttalande om attregeringen eftersträvar ett nytt riksdagsbeslut omEuropapolitiken som tydligare och i mer positivaordalag klargör ambitioner att bli medlemav Europeiska GemenskapenÅtgärder för attförbättra statens förmögenhetsförvaltningOmställning och bantning av den statligaadministrationen Den statliga administrationenminskas på tre årSänkt ersättningsnivå vidsjukdomSänkt ersättningsnivå för vård av sjuktbarnSamordning av sjuk- ocharbetsskadesjukpenningenDet tidigareframlagda förslaget om att arbetsgivarna skall ståför de fjorton första dagarnas sjukskrivning(lagstadgad sjuklön) dras tillbakaFlexibelskolstart. Barnen skall ges rätt att börja skolan ålder.Regeringen anser att åtgärderna innebärutgiftsminskningar i storleksordningen 15 miljarderkr.Valutautflödet har numera vänts i ett inflöde.Valutakrisen är avvärjd för . Oron påvalutamarknaden finns dock kvar. Mångaekonomer väntar nya valutakriser under detkommande året. försvagas detekonomiska läget allt mer.I en kommande motion redovisar sinsyn på regeringens krispaket samt sitt alternativ tilldetta. Vårt förslag är mer omfattande änregeringens.NyckeltalCentern skrev i anslutning till den revideradefinansplanen : ''Utsikterna för den svenskaekonomin har försämrats ytterligare såväl iförhållande till vad som redovisades i åretsfinansplan som till av regeringen därefterframlagda ekonomiskpolitiska propositioner. Densvenska konjunkturen har definitivt väntnedåt.'' Vidare skrev vi att den svenska ekonominkommer att fortsätta att försvagas om inte denekonomiska politiken läggs om i rätt riktning.Det måste konstateras att utsikterna för densvenska ekonomin måste revideras ned också iförhållande till kompletteringspropositionen. Denkritik som i anslutning till denna framfördemot regeringens orealistiska bedömningar av deekonomiska nyckeltalen har, dessvärre, besannats.Prognos efter prognos; frånKonjunkturinstitutet, bankerna,m.fl. visar på denutomordentligt allvarliga situationen för svenskekonomi.Rehnberg-kommissionen skriver exempelvis:Om inte inflationen och kostnadshöjningarnahejdas inleds en utdragen och plågsam process. Detkan bli fråga om en djup stagnation . (pressmeddelande 90.10.01)Regeringen bedömde i den revideradefinansplanen att timlönerna under innevarande årkan komma att stanna på . Denna prognos har av regeringenreviderats . bedömning låg ytterligare någon %enhet högre, bl.a. med tanke påskattereformens effekter.I finansplanen räknade regeringen medatt handelsbalansen skulle gå med ettöverskott på mer än . Dennaprognos har successivt justerats ned och iföreliggande proposition anges den till 11,2miljarder kr. bedömning i samband medden reviderade finansplanen var ca 10 miljarder kr.Oljeprishöjningarna driver på handelsbalansensförsvagning.Finansplanen reviderade nerprognosen för bytesbalansen med hela 20 miljarderkr. Bedömningen i den reviderade finansplanen lågför 1990 på ett underskott på hela 50,7 miljarder kr.Uttryckt i andel av BNP skulle underskottetdärmed 1990 bli . Detta kan jämföras med de värstalågkonjunkturåren under de icke-socialistiskaregeringsåren då underskottet som mest var av BNP.Regeringen har låtit ändra statistiken förbytesbalansen. Som en pluspost inräknas nuvinstmedel som återinvesteras utomlands. Det görbland annat att bytesbalansen justeras frånminus till minus 22 miljarder kr.Räknat på detta sätt är regeringens nya prognos för1990 minus . Detta är detsammasom att regeringen bedömer att bytesbalansenkommer att försvagas ytterligare i förhållande tillprognosen i den reviderade finansplanen.De komponenter i bytesbalansen som uppvisarden mest negativa utvecklingen är dels postenresevaluta ingående i tjänstebalansen, dels postenavkastning på kapital.Med tanke på resevaluta-postens utveckling ärdet anmärkningsvärt att regeringen tillsammansmed beslutat höja momsen på hotell-och restaurangtjänster i . Detta förslag, somcentern motsatt sig, gynnar svensk turismutomlands och missgynnar svensk turistnäring inomlandet. Denna skatteändring har redan orsakat ettökat underskott i bytesbalansen.Den negativa utvecklingen under postenavkastning på kapital beror på stigande upplåningutomlands. Detta har i sin tur sin grund i ökadesvenska direktinvesteringar utomlands, ökadefastighets- och aktieköp utomlands samt attsvenska företag spekulerat i ränteskillnadernagentemot utlandet.Regeringen räknade i den revideradefinansplanen med att inflationen, mätt somkonsumentprisindex (KPI), skulle stiga under loppet av 1990. bedömningvar ''''. har dockinflationstakten stigit ytterligare. Regeringensprognos i denna proposition är . Inflationstakten översteg dockdenna och hamnade på . Av den uppmätta ökningen tillseptember svarar oljeprisuppgången för . Totalt väntas oljeprisuppgången bidra tillhöjd inflation under loppet av 1990. För åttaviktigaste handelspartners var den genomsnittligainflationstakten på helår.Nettopriserna stiger också. har denhögsta inflationstakten bland OECD-länderna.Med alternativa skattereform skullekonsumentpriserna ökat markant mindre än medden beslutade skattereformen.Arbetslösheten ökar snabbt. Den öppnaarbetslösheten var i genomsnitt endastca . Regeringen räknade i samband med den revideradefinansplanen. Vi skrev då att detta var en för lågprognos. Detta har besannats. varredan av arbetskraften, eller 81 000 personer,arbetslösa och trenden innebär en snabb ökning.Det måste dessutom tas i beaktande att denämnda siffrorna är genomsnittssiffror för helariket. De regionala skillnaderna är betydande. Iaugusti hade t.ex. i förhållande till samma månadåret innan den öppna arbetslösheten på Gotlandökat med och i , medan antalet arbetslösa i vissa andra länknappast ökat alls.En viss överhettning förekommer fortfarande istorstadsområdena, medansysselsättningssituationen snabbt försämras i fleraglesbygdslän. Det finns en stor risk för ökaderegionala obalanser framöver. Framför allt vikersysselsättningen kraftigt inom industrin, specielltverkstadsindustrin, medan antalet sysselsatta inomden offentliga tjänstesektorn och vissa privatatjänsteverksamheter ökar.Ränteutvecklingen har diskuterats ovan.Räntenettot mot omvärlden har ökat kraftigt under1990. Diagram 6 i bilagsdelen visar en bild överräntedifferensen mellan svenska statsskuldsväxlaroch US-dollar, räntor samt valutaflöde. (Diagrammet inkluderar inte de senaste storavalutaflödena samt ränteuppgången . )Regeringen räknar med att såväl den privatasom den offentliga konsumtionen ligger kvar påungefär samma nivå som 1989, d.v.s. privatkonsumtion ökar något och offentlig konsumtion något . Det kommunala skattestoppet tycks såledesinte ha lyckats dämpa den offentligakonsumtionen. Den privata sparkvoten väntas ökanågot.Den mest dramatiska förändringen företerenligt regeringens bedömningbruttoinvesteringarnas utveckling. Från det att detotala bruttoinvesteringarna stigit med väntas de endast stiga . Detta är en nedjustering iförhållande till prognosen i samband med denreviderade finansplanen, vilket överensstämmermed vad förutspådde.Investeringarnas negativa utveckling är starktberoende av det höga ränteläget.Tillväxten väntas bli så låg som enligt regeringens bedömning. Förutom denallmänna konjunkturnedgången är detta en följd avdet höga ränteläget och de politiska åtstramningarsom genomförts. Prognosen överenstämmer medden som regeringen gjorde i den revideradefinansplanen. uppfattning då var atttillväxten kunde komma att bli än lägre till följd avregeringens förslag. OECDs juniprognos överSverige bedömde tillväxten till . Med tanke på oljeprisökningen ochräntehöjningen torde även denna prognos behövarevideras ner. En sannolik tillväxtprognos förSverige ligger därför något under enhalv %. Diagram 7 i bilagsdelen som visar BNP-tillväxten i och illustrerar attSverige haft en sämre tillväxt än genomsnittet iindustriländerna under hela 80-talet.Den svaga tillväxten, produktiviteten och dentotala efterfrågans utveckling är de viktigasteförklaringsgrunderna till den försämradeexternbalansen. Landet fortsätter att konsumeramer än det producerar.4 Utsikter inför de närmaste årenNedan redovisas de prognoser och scenariersom långtidsutredningen (LU) ochföreliggande proposition redovisar beträffandeutvecklingen . Centernsbedömning beträffande dessa redovisas också. Vadsom under detta kapitel sägs om syn påden ekonomiska utvecklingen under de närmasteåren bör som sin mening ge regeringentill känna.4.1 långtidsutredningen 1990LU beskriver fyra tänkbara utvecklingsförloppför den svenska ekonomin --1995.ModellkalkylenLU utgår från ett huvudscenario kallat''modellkalkylen''. Den bygger på en gynnsam bildav omvärldens ekonomiska utveckling. Blandannat antar man att BNP-tillväxten i i genomsnitt uppgår till , och att inflationstakten uppgår till . Man räknar vidare med ett råoljepris på 18dollar per fat samt därefter enökning av oljepriset per år.Modellkalkylen utgår vidare, beträffande deninhemska utvecklingen, från att inga förändringargörs av den ekonomiska politikens inriktning ellerav gällande regelsystem. Det innebär konkret attmodellkalkylen exempelvis räknar med attförlängningen av föräldraförsäkringen till 18månader genomförs, liksom den sjättesemesterveckan.Resultatet i modellkalkylen blir pris- ochkostnadsproblem i början av perioden. Närefterfrågan på arbetskraft minskar sker emellertiden relativt snabb anpassning av löneökningarna.Kostnadskrisen och balansproblemen blirhärigenom kortvariga. Tillväxten kan komma upp i2,och arbetslösheten blirdrygt som högst.I nedanstående tabell visas modellkalkylensförsörjningsbalans samt vissa nyckeltal.Källa: långtidsutredningen samtfinansdepartementetTidig dämpning av löneökningstaktenDet andra scenariot utgörs av en tidig dämpningav löneökningstakten. Den förutsätter attlöneökningarna kan komma ner pånivån . Genom en minskad överhettningpå arbetsmarknaden kan nivån i löneökningtakt bli bestående restenav perioden. Arbetslösheten håller sig något undertvåprocentnivån och tillväxten stabilt utan någon djupdykning som imodellkalkylen. Ökningen i konsumentprisernasjunker och ligger kvar på denna nivåresten av perioden.Långsam löneanpassningDet tredje scenariot redovisar ett alternativ därarbetsmarknadsläget förutses få en svagare effektpå den nominella löneökningstakten.Löneanpassningen sker med andra ord sakta ochförst är lönekostnadsökningarna nere i . Utvecklingen under åren 1990 och 1991överensstämmer med modellkalkylen. Resten avperioden kommer dock tillväxten att vara fortsattlåg (i genomsnitt ), och dessutom helt konsumtionsledd.Investeringarna kommer att vara mycket låga, inteminst på grund av ett högt ränteläge . Handels- och bytesbalans utvecklasmycket oförmånligt. Arbetslösheten stiger underslutet av perioden till nära 3,5 %.I diagrammen 8, 9 och 10 nedan visas BNP-tillväxt, arbetslöshet och timlöneutveckling medlångtidsutredningens scenarier 1 -- 3.En sämre internationell utvecklingDet fjärde och sista scenariot ilångtidsutredningen är alternativet med en sämreinternationell utveckling än den som finns sombakgrund i scenario 1--3. Detta scenario bygger iövrigt på förutsättningarna i alternativet medlångsam löneanpassning.Omvärldsförutsättningarna är här engenomsnittlig tillväxt i på , långsammare pris- ochvolymutveckling för den svenska råvaruexportensamt en uppgång i oljepriserna till /fat.Resultatet blir en än mer utdragen krissituation.Tillväxten ökar endast med i genomsnitt . Den konkurrensutsatta sektorn försvagas änmer och exportöverskottet sjunker.Löneökningstakten blir något lägre än i scenario 3under i perioden. Arbetslöshetenstiger till i slutet av perioden.4.2 PropositionenPropositionen fokuserar i likhet medlångtidsutredningen på lönebildningen somavgörande för den ekonomiska utvecklingen denärmaste åren. Mot bakgrund av detta ställs tvåalternativ upp för utvecklingen och 1992.1991Alternativ 1 innebär att det sker en prolongering(förlängning) av de löneavtal som gäller för 1990.Det innebär att timlönekostnaderna stiger med under 1991.Propositionen anför att konsumentprisindexstiger som en följd avskattereformen. Därefter bedömsprisstegringstakten falla gradvis. Under loppet av1991 skulle den underliggande inflationstaktenkunna stanna vid , vilket skulle ligga i linje medkonkurrentländernas inflation. Detta skulle göradet möjligt att öka BNP något. Inklusiveskattereformens effekter blir emellertidprisstegringarna . Sysselsättningen skulle då komma att varafortsatt hög och arbetslösheten vid en internationelljämförelse mycket låg.Alternativ 2 innebär att lönerna i stället ökarmed . Det leder enligt propositionen till en svagtfallande BNP. Den underliggande inflationstaktenbedöms då bli , men inkluderas skattereformen stigerkonsumentprisindex med inemot . Underskottet i bytesbalansen fortsätter attväxa och arbetslösheten stiger successivt till som årsgenomsnitt.1992Propositionen bedömer att inflationstaktenfaller ytterligare 1992. Det är ett resultat av denvikande konjunkturen. Härtill anför propositionenatt den tillfälliga momshöjningen faller bort.Konsumentpriserna skulle på så vis kunna öka medendast i alternativ 1 (långsamma löneökningar) och3 % i alternativ 2 (snabbare löneökningar).Tillväxten beräknas bli ca 1-1,om avtalen prolongeras. Vid enlöneökningstakt på blir den . Arbetslösheten kan stanna vid med alternativ 1 och beräknas bli i alternativ 2.I tabell 3 nedan visas de förväntade nyckeltalenenligt regeringens bägge alternativ.4.3 Regeringens krispaketEnligt vår uppfattning är regeringens krispaketalltför litet för att få avgörande effekter på denreala ekonomin i det korta och medellångaperspektivet. Den utgiftsminskning (uppbromsningav utgiftsökning) som ligger i lägre ersättning frånsjukförsäkringen samt vid vård av sjukt barn ochsamordning av sjuk- och arbetsskadesjukpenningger dock en positiv effekt redan i det korta ochmedellånga perspektivet. Flertalet av de övrigaförslagen ger effekt först på . Avsiktenmed flera förslag är säkerligen att markera motomvärlden vilken politik regeringen avser föra isyfte att minska trycket på räntorna. Frågan är dockom detta lyckas. Regeringen har ändrat sinekonomiska politik så pass ofta att trovärdighetenpåverkats negativt.4.4 bedömningVi finner det inte realistiskt att lönerna skullekunna dämpas till i enlighet med långtidsutredningens scenariomed tidig lönedämpning. Inte heller regeringensalternativ 1 finner vi realistiskt. Även om det ärönskvärt att tillsammansmed arbetsmarknadens parter når ettstabiliseringsavtal är ökade timlönekostnader på knappast realistiskt med dagenslöneglidning.Arbetsmarknadsläget kan inte heller väntas haden starka effekt på den nominellalöneökningstakten, som långtidsutredningensmodellkalkyl innebär. Detsamma gälleralternativet med tidig löneanpassning samtregeringens alternativ 1. Inte under 70- och80-talet har summan av avtal och löneglidningunderstigit . Erfarenheterna --1983 visarvisserligen att de avtalsmässiga lönerna då sjönksamtidigt som arbetslösheten steg, men samtidigthöll löneglidningen i sig varför den totalaarbetskraftskostnaden inte påverkades på någotdramatiskt sätt.De för svensk ekonomi yttretrovärdighetsproblemen synes vara en viktigpåverkansfaktor på tillväxt, priser och kostnader idet korta perspektivet. Stora underskott ikapitalbalansen kombinerade med spekulationermot kronan och bristande trovärdighet gentemotden ekonomiska politik driverupp ränteläget och framtvingar så en åtstramningsom försvagar tillväxten. En rad faktorer, blandannat skattereformen och ,leder vidare till direkta prishöjningar ochkompensationskrav i lönerörelsen. En samtidigkraftig försämring av den svenska konjunkturenoch konkurrenskraften samt en något försämradomvärldssituation synes leda till en klar försvagningav arbetsmarknadsläget med en ökning avarbetslösheten som följd.