ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T437 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T437 av () Avgiftstak för felparkeringar Bilfamiljerna upplever, och får uppleva, en allt hårdare ekonomisk press genom höjda skatter på olika områden. har bensinskatten höjts med mer än per liter. Fr o m har skatten i och med bensinmomsen ökats med ytterligare lägst 1:10. Utöver detta har försäljningsskatten, accisen, mer än fördubblats. Vägtrafikskatten har också höjts. De svenska bilfamiljernas ekonomiska börda blir allt tyngre. Boende i städer drabbas hårdare De boende i större städer kan se fram mot ytterligare pålagor i form av biltullar m.m. Emellanåt får de även betala felparkeringsavgifter. Utvecklingen på felparkeringsavgiftsområdet liknar den som gäller övriga skatter och pålagor. I exempelvis har avgifterna höjts ofta och markant. senast har avgiften höjts med . Avgiften för bortforsling har höjts med . Dessvärre anser man inte, från den nuvarande politiska majoriteten i , att höjningarna är tillräckliga. En nytt förslag om framtida höjning föreligger redan. är den högsta felparkeringsavgiften i . En lindrig felparkering renderar ett inbetalningskrav på . Om felparkeringen medför bortforsling tillkommer i avgift. Dessa avgifter måste betalas med skattade pengar och är betungande. En icke ovanlig form av felparkering består i att en bil står parkerad på en parkeringsplats då gatustädning genomförs. Bilägaren kan ha missat upplysningen på tilläggstavlan om städdag, eller kan helt enkelt p.g.a. sjukdom eller liknande inte ta sig ut för att flytta bilen. Om denna situation uppstår tas en felparkerings- och bortforslingsavgift på ut. Flera dagars heltidsarbete kan krävas För en normalinkomsttagare med i månadslön innebär varje hundralapp i avgift att vederbörande måste arbeta för att få ihop beloppet. För en normal familj innebär ett krav på exempelvis att den redan hårt ansträngda månadshushållsbudgeten spricker. För att arbeta ihop denna summa krävs flera dagars heltidsarbete. Det kan t.o.m. krävas en insats från för att hushållsekonomin skall . Orimligheten i de höga nuvarande avgifterna stärks av det faktum att ett brott mot i form av exempelvis en misshandel inte sällan renderar dagsböter på totalt. Körning mot rött ljus, exempelvis, medför i böter. Det bör därför, enligt min mening, införas ett nytt tak för hur hög en felparkeringsavgift får vara. Detta tak kan relateras till basbeloppet, som är . Andelen av basbeloppet vid felparkeringsavgifter bör fastställas till, som mest, 1/100 d.v.s. . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att maximera felparkeringsavgifter till 1/100 av basbeloppet. 1989/90 T437
mot · GD02T438 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T438 av () Reglerna för vägskyltning Det tycks råda mycket varierande bestämmelser för vägskyltning. En resa genom visar tydligt stor skillnad vad gäller uppsättning av vägmärken. En del län och regioner är mer generösa med att skylta upp och anvisa var exempelvis näringsställen, serveringar och konferensanläggningar finns. I andra områden gäller uppenbarligen stor restriktivitet med skyltning vid vägarna. Vid en närmare undersökning visar det sig dessutom att reglerna tillämpas orättvist och inkonsekvent inom ett och samma län. I ena fallet förekommer stora skylttavlor, som i god dd upplyser trafikanterna om att t.ex. ett värdshus finns i närheten. I andra fall ges inga tillstånd för liknande skyltning, utan enbart förhållandevis lilla tavla med korslagda bestick tillåts. Denna variation i tillståndsgivningen från länsstyrelsernas sida upplevs av många som kränkande. Exempel finns i län: Ett värdshus i i var placerat intill fram till vägens ombyggnad , då den nya sträckningen leder R 60 utanför tätorten. Värdshuset var ett expanderande företag med ett antal anställda. I en bergslagskommun som är varje framgångsrikt företag en betydelsefull resurs för framtiden. Löften utfärdades från berörda myndighetshåll om god skyltning för värdshuset vid avfarterna då den nya vägen stod klar. Men därefter har ansökningar om skyltning avslagits och endast små, traditionella tavlor finns uppsatta. På flera andra håll i samma län finns tavlor av en helt annan storleksordning och utformning för att anvisa näringsställen av samma slag. Exemplet visar att länsstyrelserna har stor frihet att tolka trafiksäkerhetsverkets skyltningsregler. förefaller besluten långt ifrån generösa. Enligt min uppfattning bör skyltningsbestämmclsema vara liberalare och tydligare och myndigheterna se positivt på trafikupplysningar av detta slag. Inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt är en tydlig och lättfattlig information viktig. Häftiga inbromsningar och sväng i sista sekunden blir ofta följden vid otydlig eller utebliven skyltning. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs T438 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydligare och generösare vägskyltningsbestämmelser.
mot · GD02T439 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T439 Ändrade regler för debitering av extra avgift hos Den årliga kontrollbesiktningen av bilar resulterar i delar av landet i besvärande köbildning. För den enskilde bilägaren är det omöjligt att veta hur situationen är vid ett visst kontrollställe vid tiden för den årliga besiktningen. Inte sällan möts bilägaren av beskedet att kontrollbesiktningstid först kan ges under tid som innebär en extra avgift för bilägaren trots att han beställt besiktningen i mycket god tid. Detta är inte acceptabelt. Extra avgift borde inte tas ut om tidsbeställningen är gjord före normalperiodens slut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för debitering av extra avgift hos .
mot · GD02T440 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T440 Låsningsfria bromsar på fordon som transporterar miljöfarliga ämnen har trafikolyckor inträffat som medfört omfattande miljöskador. Bilar som transporterat miljöfarligt gods har varit inblandade. I förbrukades bensin, dieselolja och eldningsolja. En stor del av denna förbrukning transporteras med tankbilar. Stora kvantiteter gaser och kemiska ämnen, som vid olyckor kan ge allvarliga utsläpp, transporterades på våra vägar. En möjlighet att avsevärt minska risken för trafikolyckor är att dessa fordon utrustas med låsningsfria bromsar, s.k. ABS-bromsar. Sådana system finns utvecklade hos alla biltillverkare och merkostnaden att utrusta fordonet i fabriken torde vara ca . Detta är högst ett par procent av fordonets anskaffningsvärde. För att minska riskerna för olyckor med stora miljökonsekvenser bör alla nya fordon som anskaffas för transporter av miljöfarliga ämnen ha låsningsfria bromsar . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om låsningsfria bromsar för fordon som transporterar miljöfarliga ämnen.
mot · GD02T443 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T443 av och (båda fp) Säkerheten i bilkonstruktioner Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So534 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda säkerheten i bilkonstruktionerna i syfte att nedbringa antalet skador och olyckor som leder till whiplash. () () gotab 99857, Slockholm 1990
mot · GD02T501 · 1990-01-10 00:00:00 — av () Förbättrat samarbete SJ-SL Undersökningar visar att invånare i är den grupp svenskar som tillbringar mest tid på resor till och från sitt arbete. Många är pendlare från länets ytterområden och måste byta fortskaffningsmedel . Blir restiden med kollektivtrafiken för lång så väljer pendlaren bilen i stället. Resultatet ser vi i i form av försämrad miljö och orimliga trafikförhållanden. Då är det naturligtvis angeläget att så fort det finns möjlighet underlätta det kollektiva resandet. Ett illustrativt exempel gäller personer bosatta i i södra och som arbetar i . De kan enbart i begränsad omfattning utnyttja det enhetliga månadskortet. Det finns emellertid attraktiva direktförbindelser med SJ:s tåg från till och åter. Dessa stannar i . Det vore i högsta grad rimligt att Nykvarnborna gavs en möjlighet att utnyttja dessa SJ-förbindelser utan att köpa extra SJ-månadskort för nästan . Trots upprepade propåer från har ingen ändring kommit till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en positiv medverkan av SJ för en bättre service i kollektivtrafiken i .
mot · GD02T503 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:T503 av och (båda c) I det trafikpolitiska beslutet som antogs av 1988 gavs en särskild ställning. Den infogades inte i stomjärnvägsnätet och överfördes inte heller till berörda länshuvudmän. Denna situation är inte tillfredsställande. Vårt förslag är därför att görs till en national järn väg där staten ikläder sig de kostnader som banan står för. Det finns många skäl för en sådan åtgärd. har stor försvarspolitisk betydelse och rätt utnyttjad kan den få stor betydelse för godstransporterna i mellersta och norra inland. Särskild taxesättning borde möjliggöra att det blir attraktivt att frakta gods på banan, och att de tvärförbindelser som finns används för att nå kusten. Genom det redan dåliga vägunderhållet kommer annars landsvägsnätet att slitas ner i än högre takt än vad som sker . har en intensiv och medveten marknadsföring av visat att man kunnat popularisera och göra resandet attraktivt. Stora grupper av människor, som inte skulle ha besökt den del av landet som trafikeras av järnvägen, har på detta sätt genom resandet berikats av de fantastiska upplevelser denna resa inneburit. Genom ett unikt samarbete mellan de kommuner trafikerar har, tillsammans med utomstående landsbygdsutvecklande organ där tidningen har visat initiativrikedom, denna utveckling varit möjlig. Åtskilliga gästnätter har tillkommit i de olika kommunerna. Ett ökat serviceunderlag har medfört att många av de affärer och företag, som ger service till genomresande och övernattande turister, har kunnat överleva. Många initiativ har tagits när det gäller småskalig företagsamhet på turistbasis längs sträckning. Utvecklingen har varit synnerligen positiv. Rälsbussarnas turtäthet har ökat till fördel för dem som året runt bor i dessa trakter. De ljusa sommarnätterna, det ödsliga landskapet med ett exotiskt djurliv är fascinerande att uppleva. Den gemytliga stämningen ombord på rälsbussarna bidrar till den positiva upplevelsen. är även en betydelsefull länk i ett nationellt järnvägsnät. finns det skäl att överväga en förbindelse mot Mo i Rånå i från . Detta skulle ge alla Norrlandslän en isfri hamn . Byggandet av var en så stor händelse ur lokaliseringssyn punkt att det vore ur kulturminnessynpunkt förödande att avhända sig Mot. 1989/90 denna viktiga del ur inlandets historia. Byggandet skedde i när T503 var ett fattigt land, nu är ett av världens rikaste länder och borde ha råd att utnämna en viktig järnvägsförbindelse till ett nationalmonument. Alla dessa skäl talar för att utnämns till nationaljärnväg och att ansvaret för järnvägen läggs direkt på staten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande utnämning av till nationaljärnväg. () () gotab 99431, Slockholm 1990
mot · GD02T508 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:T508 av m.fl. (s) Bergslagspendeln Bergslagspendeln, dvs. järnvägsförbindelsen mellan och , är under utbyggnad. Transportsystemens uppbyggnad och funktion är av vital betydelse för Västerbergslagens framtid. Det är av stor betydelse att tillfredsställande resstandard uppnås för näringslivets tjänsteresor, arbetsmarknadssamverkan, pendling och tillgänglighet till högre studier. Vi anser det angeläget att den inledda upprustningen skall kunna fullföljas. Till det ursprungliga objektets 158 miljoner har dels nya objektdelar tillkommit såsom Fjärrblockering , vägskydd, rundspår m.m. Dessutom har uppräkning skett av priset och en tillkommande avvikelse i beräkningarna. Med nuvarande anslagsram kan inte hela objektet fullföljas inom överskådlig tid, till förfång för den fortsatta utvecklingen av Västerbergslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den fortsatta utbyggnaden av Bergslagspendeln bör fullföljas. () ()
mot · GD02T509 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:T509 av och (båda c) Betydelsen av goda kommunikationer ökar alltmer. Det är nödvändigt för en regions näringsliv att ha tillgång till snabba och säkra kommunikationer. Ett miljövänligt transportmedel, som i utnyttjas i alldeles för liten utsträckning, är spårbunden trafik. har tågtrafik svårigheter att hävda sig gentemot bil, buss och flyg för personbefordran. När det gäller godstransporterna har lastbilen tagit över en allt större andel. I många andra länder sker betydande utbyggnader och moderniseringar av järnvägsnäten. Det är ingen tillfällighet att dessa satsningar genomförs. Modern järnvägstrafik är både miljövänlig och lönsam. I sker inga motsvarande målmedvetna satsningar. Det är hög tid att tänka om och satsa ordentligt på järnvägen. Om järnvägstrafiken skall kunna konkurrera krävs offensiva satsningar. Det befintliga järnvägsnätet har på många håll alltför låg standard. Även den rullande materielen är ofta mycket omodern. Detta medför onödigt långa åktider och förseningar, som i sin tur medför väntetider vid byten och försenad ankomst till arbetet. När det gäller godstransporter växer "just in time-principen" i omfattning. Företagen minskar nämligen sin kapitalbindande lagerhållning och förlitar sig på snabba och säkra transporter från sina leverantörer. En järnvägsförbindelse, som ingående studerats, är ; en snabbtågsförbindelse Stockholm-Västerås-Örebro-Hallsberg. I ursprungsförslaget planerades dubbelspår mellan och . Övriga bandelar skulle få fortsatt enkelspår, men med inlagda långa mötesplatser, som skulle eliminera störningar i trafiken och som förkortade restiden. En upprustad stärker även infrastrukturen i , som via får starkt förbättrade järnvägskommunikationer. Efterhand har ytterligare förslag utarbetats med både Mälarbana och Svealandsbana för att knyta ihop hela . En särskild utredningsman har fått regeringens uppdrag att bedöma de olika förslagen. kan enligt tillgängliga beräkningar bli ett av de mest lönsamma järnvägsprojekten och upprustningen bör därför påbörjas . Det torde däremot bli svårt att ekonomiskt klara hela i ett sammanhang. Det gäller också att så snabbt som möjligt få ökade intäkter. Därför bör etappvis upprustning väljas och upprustningen av delsträckan ges högsta prioritet. Sträckan bör från början få dubbelspår. Olika finansieringsformer bör kunna kombineras för att tillräckliga medel skall kunna anskaffas. Att först öppna delsträckan för snabbtågstrafik kan bli ekonomiskt fördelaktigt för hela projektet. har krävt kraftigt höjda anslag till utbyggnader och moderniseringar av järnvägsnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till utbyggnad och finansiering av en Mälarbana i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1989/90 T509
mot · GD02T510 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:T510 av m.fl. (s) v ' Mot. Järnvägssträckan 1989/90 Väl fungerande kommunikationer är en av de faktorer som starkt påverkar en regions utveckling. För har stråket längs stambanan ett bra kommunikationsläge, för resten av länet, bl.a. kommun, är förutsättningarna betydligt sämre. Vi vill med denna motion kraftigt understryka behovet av att persontågtrafiken såväl som godstrafiken upprätthålls på sträckan - . Därmed undviks en upprepning av den orimliga situation som uppstod 1989 då SJ och transportrådet försökte få banan överförd till länstrafikbolaget i , trots att banan inte har någon arbetspendling att tala om utan i första hand fungerar som länk mellan och Bergslagen samt mellan södra och västra stambanan. Detta skedde som , som sammanbinder E 4 och E 3 på samma sträcka, fördes fram som en viktig länk i rikets stomvägnät. Det skedde också utan att man på något vis berörde den ökade roll banan skulle kunna få för trafik om man, t.ex. genom föreslagna ombyggnader av banan, kunde öka hastigheten så att man får anslutning till såväl i som i . (Enligt dagens tidtabell missar Motalaresenärerna i med en minut och får sedan vänta på nästa tåg.) - För att öka resandefrekvensen bör tidtabellen ses över, med anpassning till resandebehoven. - Genom ombyggnad av krokig bandel strax norr om (), skulle tidsvinsten bli sådan att anslutningar kan upprätthållas i bl.a. till/från . - Ett av SJ:s motiv för att vara negativ till persontrafik på banan är att det finns kapacitetsproblem för godstrafiken. Detta problem bör i stället lösas genom att bygga ut befintliga mötesplatser på sträckan , därigenom kan såväl persontågtrafiken som godstrafiken öka. - Med dagens kunskaper om miljöfrågor är det orimligt att ställa godstrafik mot persontågtrafik. Tågets stora fördel är att det är ett miljövänligt och säkert transportalternativ. För att öka tågens andel av trafiken måste det arbetas betydligt mer offensivt och mindre uppgivet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna den interregionala betydelse som banan Mjölby-Motala-Hallsberg har. () ()
mot · GD02T511 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:T511 av () Upphandlingen av olönsam tågtrafik Rutinerna för upphandling av olönsam tågtrafik fungerar otillfredsställande . Bland annat krävs en fastare politisk styrning av upphandlingsbesluten. Den nuvarande modellen har flera svaga punkter, bl a: SJ:s offerter kontrolleras inte När SJ förklarar att trafiken på en sträcka är olönsam, redovisar man inte sina beräkningskalkyler. Det framgår inte om den redovisade förlusten är beräknad för en specifik bana isolerad eller om det är en marginalförlust, där effekter på resten av järnvägsnätet räknas in. (Om en förlustbana läggs ned, medför det visst minskat åkande på angränsande banor, vilka därmed blir mindre lönsamma.) Inte heller förs några resonemang om tänkbara orsaker till ett lågt resande på banan och huruvida det skulle kunna öka, t.ex. genom tidtabellsjusteringar. Principerna för kostnadsfördelning följs inte Länstrafiken ska ta över sådan järnvägstrafik som har ett övervägande regionalt intresse, t.ex. för arbetspendling. fungerar det dock ofta som något slags två slår den tredje-lek, där SJ och transportrådet tillsammans försöker lägga över ansvaret för olönsamma banor på det länstrafikbolag inom vars län banan råkar ligga, även då en enkel analys visar att banan har sin funktion som länk mellan olika regioner och knappast alls används för arbetspendling. Besluten om vilken järnvägstrafik som skall upphandlas blir inte föremål för tillräcklig politisk behandling Statens upphandling av olönsam järnvägstrafik sköts helt på egen hand av transportrådet. Detta är olämpligt med tanke på frågornas ofta kontroversiella natur. En förbättrad styrning kan uppnås på flera sätt. framförde i sitt betänkande TU1988/89:16 att regeringen fortsättningsvis bör ange vilken trafik som den föreslagna medelsanvisningen avser att trygga liksom den trafik och kostnaderna härför som SJ offererat men som transportrådet och regeringen inte anser bör köpas av staten. Det är vidare angeläget att kostna- Mot. derna för den olönsamma järnvägstrafiken öppet redovisas för varje bandel. Därmed kan konsekvenserna av olika medelstilldelningar bedömas. Det är angeläget att det sker på det sätt som utskottet angett. Därutöver är det nödvändigt att ett statligt förhandlingsorgan tillskapas som har tillräcklig kompetens för att tränga in i SJ:s offerter och självständigt bedöma dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen påtalar behovet att utreda rutinerna för statens upphandling av olönsam järnvägstrafik.
mot · GD02T512 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:T512 Goda kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för att en region skall kunna utvecklas i positiv riktning. Mot bakgrund av att har haft en negativ befolkningsutveckling har beslutat om vissa regionalpolitiska åtgärder. Regeringen har emellertid inte insett att dessa satsningar också måste kombineras med att en järnvägstrafik i tiden kan bedrivas på de i befintliga banorna, kust- till-kust-banan och Blekinge kustbana. Det är anmärkningsvärt att från mitten av inte längre har någon sovvagnsförbindelse med . Denna försämring inträffar som och lokaliseras till . Avsaknaden av sovvagnsförbindelser utgör en allvarlig negativ effekt på länets möjligheter att skapa en gynnsam utveckling. Det är regeringen som ytterst är ansvarig att olika regioner i vårt land får tillgång till en fullgod trafikförsörjning. Det är nödvändigt att återigen får sovvagnsförbindelser med . Dessa bör vara tillgängliga . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sovvagnsförbindelse mellan och .
mot · GD02T513 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:T513 av (vpk) i glesbygd Denna motions innehåll har i som initiativtagare. Satsa på järnvägen, både vad gäller gods- och persontransporter. Låt tågen stanna även vid små stationer så att folk i glesbygd kan åka med. Järnvägarna byggdes under ofta svåra förhållanden, de flesta i slutet av . Men har välfärdssamhället inte råd att låta tågen stanna vid stationerna. I innebär det t.ex. att allt virke som kommer från skogarna körs på lastbilar till industrierna. Timmerbilarna går dygnet runt. Om tågen fick stanna och virket lastas över på järnvägsvagnar skulle många nya arbetstillfällen skapas - och på köpet fick vi miljövänligare transporter. Hur skall SJ bli lönsamt när järnvägen inte används? Jag förstår inte logiken i detta. Men jag tror och hoppas på en förändrad syn. behövs, för detta talar både ekonomiska och miljöskäl. bör därför ge regeringen i uppdrag att komma med förslag som innebär att människor i glesbygd kan använda tågen genom att tågen stannar vid de befintliga järnvägsstationerna där. Vidare bör regeringen ges i uppdrag att vidta nödvändiga åtgärder så att t.ex. timmertransporterna överförs från landsväg till järnväg. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om person- och godstrafik på järnväg i glesbygd.
mot · GD02T517 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T517 av Per () Privat konkurrens på järnväg Utbyggnaden av infrastrukturen i form av säkra och snabba järnvägar går i jämförelsevis långsamt i förhållande till utvecklingen på kontinenten. Det saknas ofta kapital och ibland även kompetens. Statsmakten har svårt att göra erfoderliga ekonomiska och miljömässiga prioriteringar. Befolkningstillväxten i storstadsregioner medför ett snabbt ökande behov av bl.a. bättre kommunikationer för att kunna sprida både arbetsplatser och bostäder i vidare cirklar runt storstäderna. I detta sammanhang är teknikutvecklingen av de s.k. snabbpendeltågen central för att kunna upprätthålla snabba persontransporter och därmed möjliggöra en naturlig utflyttning från överhettade storstäder. I de diskussioner som förs om snabbpendeltåg bl.a. runt och från genom till /framförs numera allt större krav på betydande kommunala och landstingskommunala subventioner för att kunna upprätthålla en sådan trafik. Det är orimligt att endast skall vara förhandlingsmotpart i detta sammanhang. I likhet med vad som hänt i måste privata alternativ ges möjlighet att offerera motsvarande trafik. I har detta varit mycket framgångsrikt. Det är därför mycket angeläget att SJ får konkurrens även på den planerade banan runt och på Östgötapendeln. När nu separerats från SJ har ju möjligheterna skapats för konkurrens. Denna möjlighet måste få utnyttjas till gagn för resenärer, skattebetalare och miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om upphandling under konkurrens av trafik med snabb- Mot. 1989/90 pendeltåg. gotab 99583, 1990