mot · GD02Bo250 · 1990-01-25 00:00:00 — Staten bör inventera sitt markinnehav i syfte att kartlägga vilka områden som bör kunna utnyttjas som tomtmark för bostadsbygganc', i storstadskommunerna. Staten är en stor arbetsgivare i storstadsområdena och särskilt i huvudstaden och i Roslagen. Staten måste aktivt bidra till att motverka de allvarliga inomregionala balansproblemen i genom att föra över verksamhet från regionens centrala delar till och Roslagen. Lokalisering i anslutning till de nya fjärrtågstationerna i och medger mycket goda kommunikationer. som infördes i genom riksdagsbeslut , är ett medel att främja den regionala balansen. Intäkterna bör återföras till regionen för bostadsbyggande, kollektivtrafik, skolor, miljöinsatser etc. - Bostäder för ungdomar Bättre ekonomiska möjligheter har inneburit att det blivit allt vanligare att ungdomar efterfrågar en egen bostad. Ungdomar värderar dock ofta inte yta och standard på samma sätt som t.ex. barnfamiljer. Detta skapar ett behov av mindre, inte alltför påkostade lägenheter. Det är bl.a. detta förhållande tillsammans med den accellererande befolkningskoncentrationen, som lett till en akut brist på bostäder för ungdomar i framför allt storstäder och universitetsorter. har i annat sammanhang föreslagit inrättande av personliga investeringskonton för att bl.a. stimulera till bosparande. Förslaget innebär att insättningar på kontot är avdragsberättigade vid taxeringen. Många yrkesarbetande ungdomar betalar i skatt och har därmed stora möjligheter att utnyttja ett avdragsgillt skattesparande för t.ex. boende. Ett skattefritt belopp på maximum ett halvt basbelopp sätts in på ett konto i bank. 1 dagsläget ger detta möjlighet till ett skattefritt sparande på . - medel som kan utnyttjas för att skaffa bostad. Det är enligt vår mening väsentligt att ungdomar genom egna initiativ och insatser ges en ekonomisk möjlighet att skaffa sig en bostad. Reella möjligheter kan skapas genom införande av ett långsiktigt sparande i kombination med bra lånemöjligheter som syftar till att ge unga bostadssökande möjlighet att förvärva bostadsrätter eller egna hem. Den nuvarande bostadssituationen och nödvändigheten av att öka tillgången på mindre lägenheter motiverar enligt vår mening särskilda ekonomiska stimulanser för att initiera byggande av mindre lägenheter. föreslår införande av ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna om för varje påbörjad lägenhet med en boendeyta på upp till . Detta förslag har särskilt stor betydelse för storstadsungdomar. För detta ändamål avsätts 150 milj. kr., vilket motsvarar en produktion av 5 000 nya lägenheter. Regeringen bör lägga fram ett samlat förslag till åtgärder mot ungdomens bostadskris i storstäderna, där ovanstående förslag ingår. Kontorisering av lägenheter är olagligt om inte givit bygglov. Det är nödvändigt att fullfölja en hård linje i detta avseende. Det inbegriper ålägganden om att återställa smygkontoriserade lägenheter till bostäder. En sådan linje förutsätter att kommunen planerar och använder en annan lokalisering även om detta skulle medföra att arbetsplatserna hamnar i en annan kommun. Expansionen av den privata tjänstesektorn har lett till att behovet av kontorsyta kraftigt ökat. Det finns dock ingen anledning att tillkommande kontorsyta lokaliseras till de allra mest centrala delarna av storstäderna. kommande kontorsytor bör förläggas till de delar där det är ont om arbetstillfällen. Regeringen bör ta initiativ till en analys av smygkontoriseringens omfattning och effekter. Den bör kunna leda fram till skärpt lagstiftning för att öka kommunernas möjligheter till effektiva motåtgärder. Social miljö med trygghet och trivsel Storstadens puls och intensitet upplevs av många som en stimulerande och kreativ social miljö. En förutsättning för en bra social miljö är att storstaden, som den upplevs som spännande och kreativ av de boende, också ger hemkänsla, trygghet och den service storstadens människor har rätt att kräva. Människovårdande yrken bör uppvärderas. Det är inte försvarligt att dåligt löna vård av människor. Avgörande för möjligheterna att uppfylla målen att skapa en bra och värdig omsorg, trygg tillvaro och social gemenskap är emellertid bra arbetsvillkor för olika personalkategorier inom vård- och serviceyrken. Läget är dock mycket ansträngt och den sociala servicen i storstäderna riskerar att bryta samman. Kvalitén kan svårligen upprätthållas i en situation där personalomsättningen inom t.ex. polisen, barnomsorgen, sjukvården och är hög och där det är svårt att över huvud taget rekrytera kompetent personal. Bakgrunden till denna situation är att vård- och serviceyrken inte förmått att konkurrera vad gäller löner, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter med andra yrken på storstädernas överhettade arbetsmarknader. Arbetsmiljön inom dessa områden har blivit så ansträngande att vård och omsorg ofta blir ett genomgångsjobb i väntan på andra möjligheter till försörjning. En väsentlig del i arbetet för en bra social miljö är åtgärder för att motverka isolering och ensamhet. Detta är särskilt viktigt för många äldre som oförskyllt tvingas leva ensamma. Stöd till pensionärsorganisationer och pensionärsaktiviteter är därför nödvändigt. Särskilt i storstadsmiljön har insatser från organisationernas sida stor betydelse för att bryta ensamhet och isolering. Det kan ifrågasättas om lagstiftningens krav i alla delar uppfylls när det gäller den vård och omsorg som erbjuds i storstadsområdena. Särskilt de gamla drabbas ofta hårt av bristande vårdresurser. Det finns därför anledning för regeringen att ta initiativ till överläggningar med vårdhuvudmännen i storstäderna om hur lagstiftningens intentioner skall kunna tillgodoses. - Trygghet i storstaden Varje människa har rätt att känna sig trygg i sitt bostadsområde, sin stadsdel. Det är därför mycket oroande att våld, vandalisering, misshandel och annan brottslighet blivit allt vanligare i storstäderna. Enligt bl.a. rapporter från () finns den största brottsligheten i storstäderna. Områden med hög individtäthet har också en hög brottsnivå. Det har också konstaterats att t.ex. gatuvåld är be tydligt vanligare i storstäderna än annorstädes. är gärningsmannen okänd för offret. Brotten sker ofta under alkoholpåverkan. har polisutbildningen underdimensionerats. Antalet extra polisassistenter har kraftigt minskat i storstadslänen. Vi anser att med en ökad närvaro från polisens sida skulle tryggheten i miljön öka. Ett led i detta arbete är kvarterspoliser och ökad fotpatrullering i stadsdelar. En fotpatrullerande uniformerad polis i stadsbilden verkar dämpande på störande element och ökar därmed både tryggheten och trivseln i miljön. En ökad fotpatrullering kan också skapa ökad kontakt med de boende i området och därmed bättre möjligheter att få kännedom om problem i ett bostadsområde. Polisen i storstäderna måste därför få bättre personella resurser. Detta är nödvändigt för att minska känslor av rädsla och oro. Ett samhälle där medborgarna inte vågar vistas utomhus - oavsett tidpunkt och oavsett plats - är ett dåligt samhälle. Möjligheterna att förändra formerna för hur polisen arbetar måste också prövas för att den vägen kunna förhindra gatuvåld och annan brottslighet. En omistlig del i en fungerande trygg och säker social miljö är också frivilliga insatser från föreningar och ungdomsorganisationer. Dessa måste få möjligheter och stöd för att kunna erbjuda bra och attraktiva alternativ för bl.a. ungdomar. Utnyttjande av prostitution bör bli straffbart. har i en särskild motion under rubriken för livet föreslagit åtgärder för att förebygga och bekämpa våld och kriminalitet. I denna motion föreslås bl.a. följande åtgärder: - Engagera enskilda och folkrörelser, uppmuntra frivilliginsatser i arbetet för ett samhälle som sätter gränser mot våld och visar respekt för livet. Ett samhälle med god etik! föreslår 10 miljoner som startbidrag till en folkkampanj mot våldet! - Brottsoffer- och kvinnojourerna är exempel på frivilliginsatser som måste få förstärkt stöd. De påverkar attityder och stödjer människor som kränkts av våld och brott. 1 miljon föreslås i motionen. - Barnen måste få goda förebilder och lära sig respekt för livet. Då krävs tydliga normer och regler, att föräldrar och vuxenvärlden visar barnen respekt och är beredda att sätta gränser. Familjepolitiken måste stärka föräldrarnas roll, förskolan och skolan måste fostra till respekt för livet. - Videofilmer måste förhandsgranskas för att förhindra spridningen av extrema pornografi- och våldsfilmer. Barnen behöver stimulerande kvalitetsfilm, inte destruktivt videovåld! - Barn som utsatts för sexuella brott måste få tidig hjälp. Den personal som möter barnen i förskola och skola måste få utbildning och information i dessa frågor. - För att minska alkoholskadorna måste fler drogfria ungdomsmiljöer eftersträvas. - Mobbning är en form av psykiskt våld som måste motverkas. bör ges i uppgift att kartlägga och föreslå åtgärder mot mobbning. - Trygghetslarm, identitetsbyte och bättre vårdmöjligheter måste till för att öka stödet och skyddet för misshandlade och förföljda kvinnor. - Invandrarkvinnor som hotas av utvisning om de skiljer sig från sin man efter giftermålet har en särskilt utsatt situation. De tvingas leva kvar i svåra förhållanden. Denna s.k. tvåårsregel måste ändras. - Kvarterspoliserna måste bli fler för att stärka förebyggande insatser och snabbt reagera mot våld och brott. - För att underlätta rekryteringen och minska avgångarna från polisyrket föreslås 5 milj. kr. till personalfrämjande åtgärder. föreslås en utökning av polisutbildningen med 200 aspiranter. Detta innebär fler poliser till där situationen är mycket pressad. - Narkotikabekämpningen måste ha hög prioritet i alla led. Tullen måste få långsiktiga resurser för att stoppa narkotikan vid gränsen. Narkotikalagstiftningen måste tillämpas striktare. Bruk av narkotika måste kunna leda till fängelsedom. De fackliga organisationerna och arbetsgivarna bör engageras för att stoppa narkotikan på arbetsplatserna. Narkomanvården behöver byggas ut. - Reglerna för köp i god tro måste ses över så att riskerna ökar för den som köper stöldgods. Detta för att stävja stölder som finansierar narkotikamissbruk. - Jourdomstolar för unga bör inrättas för att unga lagöverträdare snabbt skall märka samhällets reaktion. - De särskilda vård- och rehabiliteringsresurserna för unga lagöverträdare måste utnyttjas effektivare och kapaciteten öka genom bättre samordning över landstingsgränserna. - Konfrontation, på offrets villkor, bör tillämpas i syfte att stärka brottsinsikten hos gärningsmannen. Konfrontationen bör leda till någon form av gottgörelse via medling. - Slopa halvtidsfrigivningen, återinför frigivning först efter 2/3 av strafftiden. Sänk inte straffvärdena för egendomsbrott. Skärp minimistraffet för grov misshandel från ett till fängelse. - En liten grupp kriminella står för en stor del av alla brott. Denna grupp måste punktbevakas av polisen för att förhindra fortsatt brottslighet. - En parlamentarisk utredning måste se över kriminalvården. Den höga återfallsfrekvensen och narkotikamissbruket på anstalterna är två exempel på misslyckanden som måste åtgärdas. - Kamp mot missbruk En viktig del i kampen för att komma till rätta med bristerna i storstadsmiljön är kampen mot missbruk av alkohol och narkotika. Någon form av missbruk är ofta orsaken till våldshandlingar. Detta gäller såväl gatuvåld som våld i hemmiljö. Den restriktiva synen på nyttjande av alkohol måste därför bestå. Det krävs även förstärkta insatser för att bekämpa narkotikamissbruk och narkotikahantering. All hantering och bruk av narkotika måste vara kriminaliserat. Intensifierade insatser mot den kräftsvulst narkotikan utgör i samhället skulle också vara ett verksamt medel i ansträngningarna att försvåra spridningen av Aids. Det krävs både en skärpt lagstiftning, ökade ekonomiska resurser och en medvetenhet om vilka risker en bristande sexualmoral har, om insatserna för att hejda spridningen av Aids skall få någon effekt. - Valfrihet i barnomsorgen För att skapa en god social miljö krävs en förbättrad barnomsorg. En trygg och stabil uppväxtmiljö är den bästa garanten för att man som vuxen skall kunna fungera socialt tillsammans med andra människor. Familjen har huvudansvaret för barnens uppväxt och uppfostran. Samhällets ansvar är att ge familjerna hjälp och stöd att klara denna uppgift. Familjernas förutsättningar och behov varierar starkt, särskilt i storstadsområdena. Många växer upp med endast en vuxen. Småbarnsföräldrar, särskilt pappor, är ofta borta från hemmet när barnen är små. Tiden för kontakt och samvaro mellan barn och föräldrar är alltför begränsad. Varje barnfamilj måste få verkliga möjligheter att lösa sin barnomsorg på det sätt den själv önskar. Därmed skapas större trygghet för barn och föräldrar. har föreslagit att en större del av resurserna till barnomsorgen skall få disponeras av föräldrarna själva. Föräldrarna får då själva välja om resurserna skall användas för kommunalt daghem, dagbarnvårdare, föräldrakooperativt daghem, privat daghem eller att själva vara hemma med barnen. Den kommunala barnomsorgen måste vara av hög kvalitet och få tillräckliga resurser. Många föräldrar i storstäderna är ensamstående. För dem är en trygg och fungerande barnomsorg ytterst viktig. Allt fler kvinnor förvärvsarbetar, speciellt i storstäderna. Brist på barnomsorg får inte tvinga yrkesarbetande kvinnor att stanna hemma om de själva inte vill. Dessutom är storstädernas kommunala service mycket beroende av kvinnors arbetsinsatser. Regeringen måste därför infria sitt löfte om barnomsorgens utbyggnad. Därvid måste olika praktiska lösningar unyttjas. Typiskt för storstäderna är att de har fler invandrar- och flyktingbarn än riket i genomsnitt. Dessa barn är därtill ofta i behov av speciell omsorg på grund av stor otrygghet . Insatser måste göras för att skapa respekt för varandras kulturer och därmed förebygga konflikter. För invandrarbarn behövs också särskilda resurser i form av flerspråkig personal och hemspråksundervisning. - Satsa pä skolan Skolan måste vara en centralpunkt i storstadens närmiljö. Bra och fungerande låg- och mellanstadieskolor har avgörande betydelse för möjligheterna att skapa och upprätthålla levande och trygga sociala miljöer. En skola som ger elever och lärare en trygg och harmonisk arbetsmiljö är en viktig del i ett fungerande samhälle. Mindre skolor med bra resurser är nödvändiga för storstaden. Ett program för upprustning av såväl skolbyggnader som skolmiljön måste därför tas fram. Särskilt betydelsefullt är detta i områden där det finns många nedslitna skolor. Skolmåltidernas viktiga roll ur såväl näringssynpunkt som social synpunkt måste tas tillvara. Ökade ekonomiska resurser behövs för att öka kvaliteten på undervisning och läromedel. Målet måste vara att alla elever på nytt skall få egna läroböcker och ett eget klassrum. Decentralisering av ansvaret till de verksamma på skolorna behövs för att öka undervisningens kvalitet och ta tillvara olika pedagogiska idéer. Utformningen av arbetsmetoder och pedagogisk inriktning m.m. bör överlåtas till varje skola. Detta ger stora möjligheter att ta tillvara varje lärares professionalism och vilja till pedagogisk utveckling. Storstädernas skolor har en stor andel invandrarelever. Satsning på deras utbildning och på olika pedagogiska metoder och språk är av största vikt. Föräldrarnas inflytande över skolan måste öka. Det är också angeläget att motverka den segregation som i alltför hög utsträckning präglar skolan, särskilt i storstadsområdena. En förutsättning för att dessa åtgärder skall bli möjliga är att den fortgående urholkningen av statens stöd till skolväsendet upphör. Statsbidragssystemet bör ses över så att det underlättar driften av mindre skolor, och skapar en frihet till lokala lösningar på de problem skolan möter. saknar en genomtänkt storstadspolitik. Livet i storstad har många positiva kvalitéer men innebär också särskilda påfrestningar. Erfarenheterna visar att storstädernas såväl sociala som fysiska miljöer är särskilt känsliga. har varit förskonat från storstadsproblem av det slag som förekommer i andra länder. Därför är det viktigt att vi på ett medvetet sätt utvecklar de kvalitéer våra storstadsmiljöer erbjuder och att vi tar oss an de speciella miljömässiga och sociala problem som finns och förebygger framtida svårigheter. Vi har i den här motionen givit en översikt över de arbetsområden vi finner särskilt viktiga för en storstadspolitik. Den är ett uttryck för att vi anser att storstädernas utveckling inte bara är en angelägenhet för regionernas egna kommunala- och länsorgan, utan för hela riket. Det betyder ett ökat ansvar för statsmakterna, dvs. riksdag och regering. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av en lugn utvecklingstakt för storstäderna och behovet av en aktiv regionalpolitik,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om satsning på förortskultur,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att förklara storstäderna som särskilt föroreningskänsliga områden,3] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett stärkt lagskydd för grönytor i storstadsmiljön, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av unika stadsmiljöer,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevara bra miljöer och värdefulla naturområden samt förhindra exploatering i naturkänsliga områden,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelse av storstädernas energisystem,4] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kväverening vid reningsverken,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta säkerhetskrav i samband med transporter av miljöfarligt gods i anslutning till storstädernas vattentäkter,5] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av kollektivtrafiken i storstäderna,6] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av biltrafiken i city,6] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergång från fossila bränslen till miljövänligare drivmedel som t.ex. etanol,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljövänliga Öresundsförbindelser i form av färjetrafik och tågtunnel,6] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av dubbelspårig järnväg Oslo-GöteborgMalmö-Köpenhamn,6] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering av statlig mark som kan användas för bostadsproduktion, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återförande av investeringsavgiften till bostadsbyggande, kollektivtrafik, skolor och miljöinsatser i den region den tagits ut,7] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansbidrag till kommunerna för produktion av lägenheter upp till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot kontoriseringen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om valfrihet och alternativ i barnomsorgen,8] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdkrisen i storstäderna,8] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningar för invånarnas trygghet,9] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på skolan.10] Per-O la () () () () () () () 1 1989/90:A463 2 1989/90:Kr374 3 1989/90:Jo881 4 1989/90:N484 5 1989/90:Fö722 6 1989/90:T257 7 1989/90:Sk451 8 1989/90: So326 9 1989/90:Ju240 10 1989/90:Ub339