mot · GD02Jo822 · 1990-01-23 00:00:00 — Miljöfrågor måste på ett naturligt sätt genomsyra utbildningen på . På gymnasienivå måste eleverna ges ökade möjligheter att läsa kurser som anknyter till miljöfrågor. förslag att minska undervisningen i ekologi och miljövård på gymnasiet är ett steg i helt fel riktning. På högskoleområdet måste miljöfrågorna integreras i såväl tekniska, naturvetenskapliga som administrativa/ekonomiska utbildningslinjer. Även lärarutbildningen måste förstärkas med grundkurser i ekologi och möjligheten till fortbildning förbättras. måste uttala att miljöundervisningen spelar en central roll på alla utbildningsstadier. Personal vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter och vid kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar är i behov av vidareutbildning. Det finns också en uttalad brist på personal. Många tjänster blir obesatta eftersom det saknas personer med lämplig utbildning och bakgrund. Såväl grundsom vidareutbildningen på området måste därför förstärkas. Dessutom bör ges i uppdrag att inrikta agronomutbildningen mot miljöområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att personer i utredande och dömande funktion angående miljöbrott har en god kompetens på området. Det är nödvändigt för att nå resultat i miljöarbetet och för att lagstiftningen ska få genomslag. Dessutom är det viktigt för rättssäkerheten. Därför måste utbildningen för personal på detta område förstärkas. Mänskligheten står inför en stor utmaning. Stora globala miljöhot måste avvärjas för att mänskligheten ska överleva. För att klara detta krävs vilja, strategi och ekonomiska resurser. De ur global synpunkt allvarligaste miljöhoten är t.ex. risken för klimatförändringar p.g.a. ökande koldioxidhalt, försurningen, havsföroreningarna, jordförstöringen i bergstrakter, skovling av regnskog, ökenutbredningen. Dessa hot kan inte avvärjas av enskilda länder, utan bara i samverkan mellan olika länder. I-länderna måste ta ett aktivt ansvar för att kunna avvärja hoten. Många av hoten riktas mot och de kan omöjligen själva klara av att rädda miljön. föreslår därför att en omfattande global miljöfond inrättas. Den skall finansieras genom att industriländerna avsätter en andel av sin bruttonationalinkomst . Detta bidrag bör inledningsvis sättas till för att successivt byggas . Det skulle innebära att fonden första året tillfördes ca och när den är fullt utbyggd erhåller . Fonden kan lämpligen administreras av FNs miljövårdsprogram . Arbetet för att få till stånd denna globala miljösatsning bör ha högsta prioritet i utrikespolitik, såväl i internationella organ som vid bilaterala kontakter. Fondmedel ska kunna användas till skydd av t.ex. regnskogar och åtgärder mot ökenutbredning. De nordiska länderna måste gå längre i sina miljöambitioner än vad man lyckats med. Det gäller såväl i programarbetet som i lagstiftning och konkreta åtgärder. Den nordiska miljöplanen och havsmiljöplanen som antogs 1988 var helt otillräcklig. anser att de nordiska länderna ska harmonisera sina miljölagstiftningar utifrån högsta ambitionsnivå. I anges att de nordiska länderna ska eftersträva harmonisering av sina miljöskyddsregler i syfte att uppnå största möjliga överensstämmelse i fråga om normer och riktlinjer för utsläpp av föroreningar, användning av miljögifter och andra störningar av miljön. En samordning av de nordiska reglerna skulle kunna tjäna som förebild i strävandena att på internationellt plan få ett långtgående ansvarstagande för miljön. I direktiven till översynen av miljöskyddslagstiftningen sägs det att kommittén bör beakta hur förslagen förhåller sig till miljölagstiftningen och gällande produktkrav i andra nordiska länder och inom EG. Enligt uppfattning är inte det tillräckligt. Vi anser att hos ska kräva att de nordiska länderna går längre i sina miljöambitioner och samordnar sin lagstiftning på området. Detta bör ges regeringen till känna. De östeuropeiska svavelutsläppen drabbar bl.a. hårt. Ökningar snarare än minskningar av dessa utsläpp är troliga och flera av dessa länder bedömer sig inte ha råd att investera i reningsanläggningar. Det räcker inte att sprida kunskap om ny teknik. måste därför aktivt medverka till att andra stater investerar i reningsteknik, övergår till miljövänligare energislag och gör energieffektiviseringar. har tidigare fått stöd för sitt krav på en internationell luftvårdsfond. Luftvårdsfonden ska till skillnad från den internationella miljöfonden främst riktas mot insatser i . Regeringen har fortfarande inte vidtagit några åtgärder med anledning av beslut. Regeringen föreslår nu inrättandet av ett samnordiskt riskkapitalbolag. Det ska delta i finansieringen av s.k. joint och andra samarbetsbolag som tillverkar miljöutrustning i . Vi tillstyrker förslaget, men poängterar att det inte får ses som en ersättning för den internationella luftvårdsfond som beslutat om. Även Nordiska investeringsbanken borges möjlighet att delta i finansieringen av miljöinvesteringar utanför gränser.Oåterkalleliga och irreversibla miljöskador kan inte accepteras. För skador som kan repareras gäller att förorenaren ska betala. PPP - Polluter Pays Principle - ska vara vägledande för miljöarbetet. Det innebär att kostnaderna för att minska miljöskadorna och åtgärda uppkomna skador ska bäras av den som orsakar skadorna. PPP accepterades av 1975 och har nått internationellt erkännande. I finns dock ibland en diskussion om en slags nyttoprincip. Den går ut på att den som har störst nytta av rening ska vara med och betala för reningen. Denna princip liknar VPP- Victim Pays Principle. Enligt ekonomisk teori anses båda principerna vara likvärdiga ur effektivitetssynpunkt. Det finns dock avgörande skillnader när det gäller rättsuppfattning och moraliska aspekter. Moraliskt sett är PPP den rätta principen eftersom man ska göra rätt för sig. För att kunna lösa problemen i krävs stora ekonomiska insatser. Detta är inte något som de östeuropeiska staterna klarar själva. Rening i dessa länder leder också till att miljön förbättras i bl.a. . De stora ekonomiska insatser som krävs i löses bäst genom att flera länder går samman och finansierar projekt via exempelvis luftvårdsfonder. Detta leder då till att man gör avsteg från PPP. Detta får dock inte enligt vår mening vara ett hinder, eftersom miljöproblem i annars aldrig kan lösas. Men det ska heller inte tolkas som att PPP inte längre gäller. Vi anser att fonder kan byggas upp, även om PPP är den grundläggande principen. Det finns ett stort intresse från andra västeuropeiska stater att delta i stora miljöprojekt i , bl.a. har västtyska miljövårdsverket gett klara signaler om att man är intresserad av en satsning tillsammans med andra länder. bör ta initiativ till ett stort europeiskt samarbete, som inte bara gäller lagstiftning och konventioner, utan som även tar sikte på ekonomiska lösningar med hjälp av bl.a. en luftvårdsfond. De nu existerande internationella protokollen för reducering av utsläpp av svavel och kväve - inom ramen för ECEs konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar-måste revideras och skärpas. Nya överläggningar om internationella överenskommelser om svavel- och kväveoxidbegränsningar måste därför initieras. Nya överenskommelser bör utgå ifrån den vetenskapliga kunskap som finns om kritiska belastningsvärden och naturens egna gränser. måste ta initiativ till överläggningar med den danska regeringen om begränsningar av luftföroreningarna från och särskilt , som har stor påverkan på det hårt försurningsdrabbade sydvästra . Miljöfrågorna är viktiga också i kontakterna med . Den finsksvenska gränsälvskommissionen reglerar vattenrättsliga frågor i och gränsområdet mellan och i . bör ta initiativ till att utvidga gränsälvskommissionens uppgifter till att också omfatta luftföroreningar. Vi har föreslagit att ska kunna lämna exportkreditgarantier för miljöteknikexport. De svenska exportkreditreglerna bör förändras så att de bidrar till att sprida miljöteknik till länder som inte annars skulle satsa på det. Svenska staten måste vara beredd att ta ett högre risktagande vid export av reningsteknik och miljöteknik än vid annan export. Investeringar i andra länder kommer även till del i form av minskat nedfall av föroreningar. Svensk industri har stort kunnande vad gäller miljöteknik och skulle gynnas om den gavs möjlighet att utnyttja exportkreditgarantier vid export av sådan teknik. Införande av exportkreditgarantier för miljöteknik skulle vara till fördel för såväl och svenska företag som länder i vår närhet med stora miljöproblem. Miljöattachéer bör utses vid strategiskt viktiga ambassader. Dessa kan dels sprida svenskt miljökunnade i andra länder och dels förmedla kunnande från andra länder som kan ha stor nytta av. Ambassaderna måste avdela särskild personal med miljökompetens för miljöbevakning. måste prioritera detta och göra nödvändiga resursförstärkningar. Internationella miljöteknikmässor är ett verksamt instrument för att sprida kunskap om den effektivaste miljötekniken. har en industri som ligger långt framme på detta område. Den svenska industrin har alltså ett stort intresse av att visa de lösningar som man har tagit fram. har också god kompetens inom forskning och utbildning på miljöområdet. Den svenska staten bör aktivt medverka till att sprida denna kunskap till andra länder. måste vara berett att exportera miljökunskap och undervisning på området. Det internationella miljöarbetet måste bli en viktig del av samarbetet mellan länder. bör ta initiativ till en räddningsplan för och Östersjöstaternas miljö. I en särskild kommittémotion för fram flera krav för att förbättra miljön i . I motionen föreslår vi att satsar 100 milj. kr. på förstärkning av i och 100 milj. på pilotanläggningar för luft- och vattenrening i . Vi föreslår dessutom att ett Östersjölaboratorium byggs (2 milj. och att projekterar ett nytt övervakningsfartyg och utökar driften av (5 milj. måste aktivt delta i det internationella naturvårdsarbetet genom bl.a. Världsnaturunionen. har i biståndsmotionen understrukit betydelsen av samarbete med Världsnaturunionen i biståndsprojekt. Vi föreslår bl.a. också att ett särskilt anslag införs för miljövårdsinsatser i biståndet. är det enda större område som ännu inte utsatts för mänskliga ingrepp i någon större omfattning. I uppmanas länderna till internationellt samarbete för att skydda . har deltagit med en expedition i forskningsarbetet på . Vi anser det viktigt att klargör att vi inte kommer att medverka till en exploatering genom mineralutvinning. Mineralkonventionen kan leda till exploatering av området snarare än skydd. Vi anser därför att ska ta initiativ, genom FNs miljöorgan , för att få förklarat som internationell naturpark. Skövlingen av regnskogarna är en pågående miljökatastrof som förutom enorma skador på djur och natur kan leda till att klimatet ändras. Det är förmodligen den värsta miljökatastrof som människan i sitt vinstbegär ställer till med. I vissa länder kan skogen ta slut . Ofta sker skövlingen för att fattiga människor ska kunna odla jorden och då tas inte skogen tillvara. Flär måste sociala satsningar och miljöskydd gå hand i hand. På andra ställen tjänar de stora bolagen mycket pengar på att avverka och sälja ädla träslag eller avverka skog som säljs som massa. Den tropiska regnskogen förstörs fortare än någan annan naturtyp på jorden. Närmare hälften av alla nu kända växt- och djurarter finns i dessa skogar. Forskare tror att det finns betydligt fler arter av växter och djur som ännu inte blivit vetenskapligt noterade. Med skogen försvinner ett väldigt genmaterial som skulle kunna ge människor nya läkemedel, livsmedel m.m. Regnskogarna måste bevaras. För det första måste agera så att det tillkommer en internationell konvention om skydd av regnskog. Det internationella avtalet om tropiskt timmer () ger inte tillräckligt skydd åt regnskogen. Avtalet har funnits och har inte kunnat stoppa avverkningen. Det beror bl.a. på att den inte berör handeln med massa producerad av träd från regnskog. För det andra måste svensk import av tropiskt timmer och produkter därav från avverkningar som inte sker på uthållig basis stoppas. Det skulle ge en tydlig signal till omvärlden att vi menar allvar och ge eftertryck åt kraven på ansvarsfulla virkesuttag. De träslag det handlar om är jakaranda och mahogny. För det tredje kan förslag om resurser till en global miljöfond bli ett viktigt instrument i arbetet med att rädda de tropiska regnskogarna. Regeringen måste ta initiativ till att bilda en sådan fond. kan dessutom ge svenska biståndsinsatser ökad miljöinriktning och genom ökade internationella kontakter bidra till en positiv attityd till en biologisk mångfald. kan också i driva en politik som inte gynnar skövlingen av regnskogen. bör medverka i och stödja forskningsprojekt och kunskapsöverföring. Svenska företag måste förmås att inte medverka i skövlingen. Vad som anförts om regnskogarna bör ges regeringen till känna. Luftföroreningar leder till stora skador i vårt land. Mycket av föroreningarna kommer från andra länder. Vi föreslår under kapitlet internationell luftvård kraftfulla insatser för att minska utsläppen även i andra länder. I kan luftföroreningarna beräknas förstöra skog för hundratals milj. kr. Arealen skogsmark med pH lägre än - dvs. gränsen för allvarligare och mer långsiktiga skadeeffekter, uppskattas till 650 000 ha. Luftföroreningarna och försurningen är ett akut och omfattande miljöproblem. Utöver skogen drabbas även vatten, mark, djur, växter och människor. Den är dessutom ett hot mot mänsklighetens kulturarv. Arbetet att hejda försurningen kan inte avstanna förrän luftföroreningarna begränsats till den nivå naturen tål. Kalkning av skadade områden är en nödvändig åtgärd, men det är bara ett uppehållande försvar. måste aktivt arbeta för att skärpa de internationella målsättningarna. De målsättningar som man kommit överens om räcker inte. anser att målet för det svenska arbetet måste vara att begränsa svaveldioxidutsläppen och kväveoxidutsläppen och kolväten fram , jämfört med utsläpp. Ekonomiska styrmedel har , på centerinitiativ, införts på bl.a. svavelutsläpp. Det är en väg att minska utsläppen som måste vidareutvecklas. Vi föreslår att man också sänker den högsta tillåtna halten svavel i tung eldningsolja till 0,2 viktprocent och i lätt eldningsolja till 0,15 viktprocent. Vi anser vidare att utnyttjande av effektiv reningsteknik bör stimuleras. Exempel på sådan teknik är låg-NOx-brännare, katalytisk rening, absorbenter vid förbränning av brunkol, fluidiserad bädd- och rökgasnitrifikation. De allra största minskningarna av luftföroreningarna kan dock göras i trafiksektorn. Vi föreslår åtgärder för denna sektor i en annan motion. Kalkning är, som vi tidigare framhållit, ett uppehållande försvar. Kalkningsbehovet är stort. Kalkningen sker huvudsakligen direkt i sjöar och vattendrag. Det finns dock risk att denna teknik ger en plötslig chockhöjning av pH som kan slå ut vissa delar av vattnets flora och fauna. Därför bör mer av kalkningen ske i vattendragens tillrinningsområden. En del av kalkningen bör styras över till skogsmark och . Kalkning bör dessutom ske av försurade brunnar. Vi föreslår att 159 milj. kr. anslås till kalkningsinsatser. Av dessa bör 15 milj. kr. användas till kalkning av skogsmark samt försurade brunnar. Växthuseffekten beror på att de s.k. växthusgaserna släpper in solstrålning men stoppar utstrålning av värme. Detta leder till höjd medeltemperatur och klimatförändringar. Klimatförändringar kan få förödande konsekvenser för livet på jorden. Förutom koldioxid bidrar metan, dikväveoxid, ozon och freoner till växthuseffekten. Koldioxidhalten i atmosfären har stigit i takt med industrialiseringen. Även utsläppen av de andra ämnena har ökat kraftigt under 1900talet. Det är framförallt förbränningen av de fossila bränslena som leder till den kraftiga koldioxidökningen. De fossila bränslen som bildats under hundratals miljoner år förbrukas nu i snabb takt. Det krävs snabba åtgärder för att bryta oss loss från ett energisystem som binder fast oss vid fossila bränslen. Problemen kan bara lösas internationellt. Det är ett globalt problem. har tidigare föreslagit en global miljöfond som kan skapa resurser för att på det internationella planet arbeta för en ny energistrategi. Det är hög tid att den svenska energipolitiken förändras. En kraftigt förbättrad energihushållning och en ökad användning av förnyelsebara energislag är de viktigaste vägarna för att minska koldioxidutsläppen. Vi tar i en annan motion upp krav på omfattande satsning på biobränslen. Det är det enda sättet att komma ifrån koldioxidutsläppen. Regeringen fick 1987 uppdrag att klarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten och utarbeta ett program för att minska utsläppen av koldioxid. bör nu begära en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av beslut. måste dessutom verka för att skogsförstörelsen i regnskogsområdena stoppas. En avveckling av freonanvändningen är mycket angelägen inte bara med hänsyn till ozonskiktet utan också för att minska freonets bidrag till växthuseffekten. Föroreningssituationen i haven är allvarlig. Utsläppen av klorföreningar och tungmetaller måste upphöra och kväveutsläppen kraftigt begränsas. Kraven på transporter av farligt gods på haven måste skärpas. Havet är en resurs och dess många möjligheter ska tas tillvara - inte förödas, som . Det är angeläget att ordentliga resurser avsätts till arbetet med att förbättra havsmiljön. Vi utgår från att regeringen gör den satsningen i vår då aktionsplanen mot havsföroreningar presenteras av . måste ratificera FNs havsrättskonvention av . Den reglerar dumping av fartygsavfall, förorening från land samt olje- och kemikalieolyckor. har bara av de nordiska länderna ratificerat konventionen. Vi lägger i en särskild motion fram förslag för att lösa miljöproblemen i . Så länge stabila organiska miljögifter släpps ut direkt eller indirekt kommer ett långsiktigt miljöhot att kvarstå för våra hav. En åtgärdsstrategi måste därför utgå från att eliminera tillförseln av sådana naturfrämmande ämnen. Det är angeläget att dessa miljögifter prioriteras i såväl det nationella som det internationella miljöarbetet. släpper den svenska skogsindustrin ut stora mängder klorerade föreningar, i vattendrag och utmed kusten. Utsläppen av klorföreningar ger skador på sjöarnas och havens ekosystem. Dioxiner bildas i och med blekningsprocessen. Spridningen sker i samband med utsläpp till luft och vatten, men också via den färdiga produkten vid användning och förbränning. begärde 1988 att regeringen skulle vidta åtgärder som gjorde att dioxinutsläppen upphörde. Regeringen har föreslagit att utsläppen av organiskt bundet klor bör minskas till 1,5 per ton klorblekt massa. Vi anser att utsläppen av klorerade föreningar i stort sett bör kunna vara avvecklade till 1995. Gällande tillstånd för massaindustrin måste omprövas och starkare krav ställas så att en övergång till miljövänlig teknik forceras. har, på centerinitiativ, föreslagit en miljöavgift på klor. Vi har tidigare i motionen anfört att den nu måste införas. Alla utsläpp av klor måste minska. Vid tillverkningen av PVC-plast sker fortfarande stora utsläpp. För PVC-produkter finns i de flesta fall miljövänligare alternativ. Vi föreslår i en särskild motion om avfallshanteringen en avveckling av dessa. En annan mycket stor utsläppskälla är kärnkraftverken. Enbart vid släpps natriumhypoklorit ut . Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att klorutsläppen från kärnkraftverken ska upphöra. Det är mycket viktigt att beslut om en halvering av kväveutsläppen från reningsverken fullföljs. Problemen med närsalterna blir större efter kusterna. Många kommuner avvaktar och har ännu inte fattat beslut om ombyggnad av reningsverken som kan behövas för att nå målen. Vi föreslår därför att får i uppdrag att lägga fram en plan för reduktion av kvävetillförseln från avloppsreningsverk. I detta sammanhang anslår vi ytterligare 30 milj. kr. för förstärkning av arbetet med avloppsrening och kontroll av kemikalieanvändningen i industrin inom ramen för aktionsplanen för havsföroreningar. Medlen bör fördelas till såväl forskning som övervakning. Enskilda ämnen Totalförbud mot PCB PCB finns fortfarande i äldre utrustning. Risken för olyckor och felaktigt omhändertagande av utsliten utrustning är stor. anförde i JoU 89/90:3 att det inom skulle införas ett totalförbud mot PCB/PCT. Vi anser , liksom då, att vi bör fatta beslut om ett totalförbud mot PCB/PCT . Det innebär att gammal utrustning måste saneras. Avvecklingsplan för klorerade lösningsmedel Klorerade lösningsmedel finns i ett flertal konsument- och industriprodukter. Trikloretan är ett exempel på klorerat lösningsmedel. Flera av dessa ämnen är cancerframkallande. Mycket tyder på att användningen av trikloretan kommer att öka . Trikloretan förstör både miljön vid markytan och uppe i luften. På marken reagerar trikloretan med andra ämnen och bildar nya giftiga föreningar. I luften förstör ämnet ozonlagret. Klorerade lösningsmedel innebär inte bara problem med utsläpp till mark, vatten och luft. Det innebär också att avfall från industrier m m är starkt förorenat, vilket försvårar hanteringen av avfallet. Det finns alternativ till klorerade lösningsmedel. I många fall kan vatten användas istället. Detta har framgångsrikt prövats av bl.a. SKF som tvättar kullager med vatten istället för klorerade lösningsmedel. Användningen av klorerade lösningsmedel måste bättre kontrolleras och reduceras. Regeringen måste ta initiativ till en avvecklingsplan för klorerade lösningsmedel och ställa krav på en övergång till miljövänliga alternativ. Uttunningen av ozonskiktet i atmosfären beror till stor del på användningen av freoner. Ozonproblemet är ett reellt problem, inte en teoretisk framtida risk. Därför måste freonanvändningen minska. har på centerinitiativ beslutat att freonanvändningen i ska avvecklas. Det har visat sig att det finns alternativ till freoner och avvecklingen kommer att fungera. Importen av produkter tillverkade av freoner fortsätter dock. som svenska företag satsar helhjärtat på nya material och ämnen, fortsätter freoner att komma in i landet. Freonutsläpp är inte ett problem bara för , utan för alla länder. bör ta till vara den tekniska utveckling som sker i landet och påverka internationella fora för att nå en global minskning av freonanvändningen. bör besluta om importstopp för freoner och produkter som tillverkats med hjälp av freon. Regeringen har visat en anmärkningsvärd flathet gentemot EG vid förhandlingarna om importstopp av freoner. Den ska inte behöva få råd från EGs egna jurister om vilka krav har rätt att ställa. Det svenska miljöengagemanget i internationella fora måste drivas på ett mer offensivt sätt. Förbud mot radioaktiva utsläpp I Duonreay i planeras en ny anläggning för upparbetning av radioaktivt avfall. Vid rekommenderades länderna att tilllämpa bästa tillgängliga teknik för att minimera all förgiftning från radioaktiva utsläpp från alla typer av kärnkraftsindustrier, inkl upparbetning. De nordiska miljöministrarna uttalade oro för planerna i . Det räcker inte med sådana uttalanden. Den måste slå vakt om den svenska miljön och därmed verka för att den planerade anläggningen i aldrig kommer till stånd. Vägtrafiken står för en betydande del av dagens miljöförstöring. Vägtrafiken står för av koldioxidutsläppen och av kväveoxidutsläppen. I storstädernas gatumiljö står bilarna för av luftföroreningarna. Miljöskadliga transporter måste därför ersättas med ekologiskt riktiga transportsystem. I en särskild partimotion presenterar förslag till åtgärder på trafikområdet. Vi föreslår bl.a.: - skärpta utsläppskrav på bilar, lastbilar och bussar - skattebefrielse på etanol, metanol, biogas och andra biobränslen - nya motorer och drivmedel för att minska utsläppen - tidsgränser för genomförande av ny teknik på trafikområdet