mot · GD02Ub565 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub565 är viktig för hela och även för områden som ligger utanför det som vi normalt kallar . En högskola ger bygdens ungdomar och även andra möjlighet att på hemorten få möjlighet till högskolestudier. Högskolan är viktig för hela bygdens utveckling, därför är det nödvändigt att slå vakt om våra små högskolor och att de utvecklas. I årets budgetproposition finns det med en viss utbyggnad av undervisningen vid höskolan i , men det finns enligt min mening motiv för att göra ytterligare satsningar på några utbildningslinjer. Jag föreslår i denna motion att det vid högskolan i görs en större dimensionering av ingenjörslinjen, större driftsanslag till de textila utbildningarna, tidigareläggande av starten för ekonomlinjens fördjupningsblock samt försök med grundläggande högskoleutbildning och forskning inom fritidssektorn. I en annan motion har jag föreslagit att förskolärarutbildningen med 60 nybörjarplatser åter skall inrättas i . Det är enligt min mening dessutom viktigt att det satsas mycket mer resurser på att stimulera och möjliggöra forskning vid våra små högskolor. Jag tror att det är mycket viktigt för skolan själv men det skulle säkert också vara en mycket bra stimulans för företagsamheten i bygden. I bugetpropositionen 1988 anförde utbildningsministern att en fullständig ekonomiutbildning borde finnas på alla utbildningsorter. En fullständig ekonomiutbildning skulle på ett bra sätt kunna medverka till att utjämna utbildningsklyftorna. Eftersom närhet till utbildning ofta är en förutsättning för den enskilde att kunna ta del av utbildningen. Sökandeantalet till ekonomlinjens basblock i är stort, fördelningen mellan kvinnor och män är ungefär lika. I finns omkring 6 000 små och medelstora företag registrerade, enligt uppgift är det den företagstätaste regionen i landet. Många av dessa företag har svårigheter att rekrytera utbildad personal. Det är alltså klart dokumenterat att efterfrågan på ekonomiutbildning i regionen är stor. I årets budgetproposition framgår att det dröjer tills 1992/93 innan högskolan i erhåller fördjupningsalternativ i redovisning och småföretagsekonomi. Jag föreslår att denna förbättring kommer /92. Det finns ett mycket stort behov av utbildningsmöjligheter även inom den tekniska sektorn. Det stora antalet företag, som tidigare redovisats, efterfrågar naturligtvis även tekniskt utbildad personal. Det finns dessutom i många ungdomar som går teknisk gymnasieutbildning och har intresse av att fortsätta denna utbildning på högskolenivå. Mot denna bakgrund föreslår jag att ingenjörsutbildningen utökas till 180 nybörjarplatser. Det innebär en ökning i förhållande till regeringens förslag med 30 nybörjarplatser. har genom riksdagsbeslut fått uppdraget att planera en textilkemiutbildning. Utbildningen skall ersätta en utbildning som tidigare givits vid . För detta ändamål har erhållit ett tillskott på , en överföring från . Den planerade utbildningen kan genomföras inom givna ramar under förutsättning att tillskottet permanentas. Något sådant förslag finns inte med i regeringens proposition. För textil- och konfektionsindustrin är det viktigt att denna utbildning kommer till ständ. Det finns enligt utredningar ett kontinuerligt behov av 57 ingenjörer . Mot denna bakgrund föreslår jag att tillskottet på . TEKOCENTER i är ett vikigt center för tekoutbildning och produktionsutveckling. Centret omfattar grundskola, gymnasieskola, högskola och uppdrags utbildningsverksamhet inom tekoområdet. I samband med att centret har iordningställts har en kraftig investering gjorts i maskiner och utrustning. För att kunna utnyttja de möjligheter, som denna viktiga satsning ger, behövs det fler lärare. Av säkerhetskäl behövs det också fler lärare, utnyttjande av den maskinpark som finns kräver större närvaro av lärare vid lektionerna. Högskolan har beräknat att för att klara av detta på ett rimligt sätt behövs ytterligare . Fritiden blir allt viktigare, det är ett påstående som ofta hörs. Och det är naturligt att det är så, arbetstiden förkortas och då kommer vi att få mer fritid. Efterfrågan på aktiviteter blir större och troligen också mera mångskiftande. Har samhället resurser och kunskaper att möta detta behov, eller använder vi de resurser vi har på ett riktigt sätt? Det har från olika håll förts fram tanken på en högskoleutbildning inom fritidssektorn som då skulle vara sammanknuten med en forskningsdel. I har man arbetat fram en modell för hur en sådan här utbildning och forskning skulle kunna gå till. Den så kallade Boråsmodellen. Modellen har tagits fram av högskolan i samarbete med fritidscheferna i regionen. Högskolan begär nu ett anslag för att kunna starta en ettårig försöksverksamhet för 30 studerande. Det borde vara intressant för alla att ett sådant här försök görs. Jag föreslår att beslutar om att högskolan i får möjlighet att göra detta försök. 1989/90 Ub565 Mot bakgrund av det som anförts i motionen hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördjupningsalternativ i redovisning och småföretagsekonomi vid högskolans ekonomlinje, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökning av nybörjarplatserna vid de tekniska linjerna från 150 till 180, 3. att beslutar att till den textila utbildningen vid högskolan i anslå ytterligare 1 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med högskoleutbildning och forskning inom fritidssektorn. 1989/90 Ub565