mot · GE02Fi15 · 1990-11-20 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/90:50 Åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna Sänkta offentliga utgifter3 3. Förstärkt konkurrenskraft6 4. Sänkt skatt på nödvändig konsumtion8 5. Ökat hushållssparande9 6.Europafrågorna9 7. InledningBakgrundLäget i svensk ekonomi är allvarligt.Samhällsekonomin är krisdrabbad och harfundamentala obalanser. Utsikterna för ekonomininför ger anledning till stigandeoro.Den ekonomiska aktiviteten försvagas allt mer,arbetsmarknadsläget försämras snabbt,näringslivet tappar marknadsandelar utomlands,bytesbalansunderskottet är stort och ökar,ränteläget är högt vilket inte minst beror påspekulationer mot den svenska kronan, pris- ochkostnadsutvecklingen är trots detta fortfarandebetydligt snabbare än i konkurrentländerna.Samtidigt visar den internationella situationentecken på att den långvariga högkonjunkturen somunder mattats något, nu försvagas på ettmer markant sätt. I det korta perspektivet kommerSverige därför inte, som , att hainternationell draghjälp och på så vis kunnna döljade ekonomiska strukturproblemen.Såväl den inhemska som den internationellautvecklingen drar således nu åt samma håll ochmedför en snabb försämring av den svenskaekonomin.Under oktober drabbades svensk ekonomi av enakut kris. Valuta uppgående till sammanlagt 16miljarder kr strömmade ut ur landet under tvåveckor. Det motsvarar av den totalavalutareserven. tvingades höja räntani två omgångar och med sammanlagt 5procentenheter för att vända valutaströmmarna.Det var anledningen till att regeringen såsmåningom presenterade skrivelse 1990/91:50.Skrivelsen redogör översiktligt för de åtgärdersom regeringen säger sig vilja vidta. Dessa åtgärderbekräftas dock inte förrän propositioner lagts påriksdagens bord. har ingen anledning attnärmare ta ställning till regeringens förslag förrändetta inträffat.Först i efterhand när propositioner presenterats,kan också det totala paketets omfattning ochinriktning bedömas. Regeringen anger i skrivelsenatt åtgärderna innebär utgiftsminskningar istorleksordningen . Effekten påstatens utgifter sägs i skrivelsen i vissa fall varaomedelbar, beträffande andra åtgärder sägs att dettar . För /92 sägs iskrivelsen att åtgärderna förstärker budgetsaldotmed . Förstärkningen består bådei utgiftsminskningar och skattehöjningar.Regeringens beskrivning av de finansiellaeffekterna av paketet kan ifrågasättas. Enligt vårbedömning finns mycket som talar för attsaldoförstärkningen är lägre än vad som anges iskrivelsen.Skrivelsens åtgärdsförslag lär inte varatillräckliga för att åstadkomma avgörande effekterpå den reala ekonomin i det korta och medellångaperspektivet.Motionens innehållFöreliggande motion besvarar regeringensskrivelse /91:50 och tar sin utgångspunkt icenterns partimotion 1990/91:Fi11. Där redovisascenterns övergripande ekonomiska politik påmedellång sikt, d.v.s. i tidsperspektivet 1993. Därges också en redovisning av syn på denekonomiska bakgrunden, internationellt ochnationellt, samt syn på de ekonomiskautsikterna inför . Vi hänvisar tilldenna motion vad gäller dessa aspekter påekonomin.I den här motionen redovisar motbakgrund av motion 1990/91:Fi11 sin syn påregeringens skrivelse och de ekonomisk-politiskaåtgärder som är nödvändiga på kort sikt.Framställningen är översiktlig. Till den närmareutformningen återkommer vi i samband medregeringens propositioner samt i allmännamotionstiden. Då redovisas också centernsalternativ till regeringens budget, med fler förslagtill åtgärder för att stabilisera ekonomin.Centerns bedömningar innebär sammantagetbesparingar i de offentliga utgifterna på istorleksordningen under budgetåret1991/92. ser vi det som angeläget medsänkt mervärdeskatt på nödvändig konsumtion.Skatteförslagen i motionen innebär dessutomsammantagna ett sänkt skattetryck. Budgeten för1991/92 förstärks med i storleksordningen 15miljarder kr.2. Sänkta offentliga utgifterInledningEn stram finanspolitik med inriktning på sänktaoffentliga utgifter är nödvändig för att upprätthållabalans i statsbudgeten och inom ramen för eninflationsdämpande och räntedämpande politikåstadkomma ökad produktivitet och förstärktkonkurrenskraft. Regeringens besparingarhärvidlag är inte tillräckliga. vill spara meri de offentliga utgifterna än vad skrivelsen anger.Detta redovisar vi dels i det följande i dennamotion, dels i samband med vårt budgetalternativunder allmänna motionstiden.Statlig administration och myndighetsväsendeSkrivelsen tar bl.a. upp att regeringen avser attgenomföra ett treårigt program där hela denstatliga administrationen reduceras med 10 %.Detta förslag ligger i linje med vår syn. I första handbör reduktionen avse de centrala ämbetsverken.Överföringen av folkbokföringen från kyrkan tillskattemyndigheterna är ett exempel på ny statligadministration som ej borde ha tillskapats.TransfereringarArbetsskadeförsäkring, sjukförsäkring,rehabiliteringVi förordar, i likhet med vad regeringen angerför sin del i skrivelsen, en samordnad arbetsskade-och sjukförsäkring som bygger på en helhetssyn påden enskilda människan.SjuklönRegeringen frångår genom skrivelsen tidigareförslag om införande av sjuklön. Vi anser att detskall fullföljas. Arbetsgivarens åliggande skall gällaför av varje sjukdomsfall.Sjukpenning: sjukdomRegeringen föreslår i skrivelsen att den högstaersättningsnivån vid sjukdom sänks till de treförsta sjukdagarna och därefter. Av dettaförutsätts arbetsgivaren betala 10 procentenheter.Vi anser att förändringar med denna inriktningär nödvändiga. Vårt förslag redovisas utförligt i enkommande motion i anledning av proposition1990/91:59.Sjukpenning: rehabilitering och utbildningSjukpenning utgår också under tid förrehabilitering och för utbildning.Riksförsäkringsverket har konstaterat attpraxisförändringar lett till ökad omfattning avsjukpenningen. När det gäller utbildning finns det ipraktiken ingen gräns för hur länge en försäkradkan uppbära sjukpenning. En försiktig bedömningtyder på att detta orsakat miljardutgifter.Vi förordar en uppstramning av regler och praxis.ArbetslöshetsförsäkringVi förordar att de egna avgifterna iarbetslöshetsförsäkringen höjs från till 10 %.Förändringen bör göras så att inte skillnadernamellan de olika arbetslöshetskassorna förstärks.Förändringen åstadkommer ingen förstärkning avstatens budget, men väl en sänkning av de totalaoffentliga utgifterna.BostadssubventionerRegeringen har i proposition 1990/91:34föreslagit ett nytt system för bostadsfinansiering,baserat på s.k. räntelån. har i motion1990/91:Bo5 motsatt sig detta, och istället förordatett alternativt system baserat på att enbassubvention ges lika till alla.Belastningen på statsbudgeten blir lägre medvårt system, framför allt på . Det medförett kostnadskänsligt system som gör attbyggkostnaderna begränsas.De kraftigt ökade boendekostnaderna riskerarleda till att antalet tomma lägenheter snabbt ökar.Planeringen för nyproduktion av bostäder bör dåkunna läggas på en nivå i storleksordningen ca40.000 lägenheter. beräknar vi att våraförslag leder till en ökad ombyggnadsverksamhet.Barnomsorg och skolaRegeringen föreslår i skrivelsen en flexibelskolstart, och en närmare samverkan mellanbarnomsorg och skola. Vi kan i och för sig tänka ossförändrade regler för bl.a. skolstarten, men villockså framhålla att skolan är en framtidsinvesteringsom totalt sett bör prioriteras vidresurstilldelningen. Själva besparingspotentialen iregeringens förslag är dessutom tveksam.ÖvrigtSjukvårdenSkrivelsen tar upp sjukvården och föreslår bl.a.att försök görs där ansvaret för produktionen ochfinansieringen skiljs åt. Detta är en viktig principför förnyelsen av den offentliga sektorn. Centernanser dessutom att det är dags för översyn avsjukvårdens framtida organisation, verksamhet ochfinansiering. En parlamentariskt tillsatt kommittémed denna uppgift bör tillsättas, vilket är ett kravsom framförts i motion med anledning avregeringens proposition 1990/91:14 omäldreomsorgen.BiståndsanslagetRegeringen föreslår i skrivelsen att en del avförläggningskostnaderna i förasylberättigade flyktingar från skafinansieras från biståndsanslaget. anser attbistånd inom 1%-målets ram skall användas tillåtgärder som främjar utvecklingen i ienlighet med de av fastslagnabiståndspolitiska målen.Vi föreslår däremot att biståndsmedel användsför ett program som syftar till att utbilda flyktingarfrån tredje världen i , med inriktning på attde skall kunna återvända hem och bidra till sinaländers uppbyggnad.Vi föreslår dessutom att u-garantier återinförsinom kreditgarantisystemet och avsätterbiståndsmedel för detta. Det minskar behovet att taut av företag och stimulerar handelnmellan och u-länderna.UtrikesförvaltningenRegeringen aviserar i skrivelsen attneddragningar ska göras av ambassader. Vi anseratt det är viktigt att organisationen är flexibel ochständigt anpassas till rådande och kommandebehov. Vi vill understryka att det kommeratt finnas behov av att också öppna nya ambassaderi t.ex. ett framtida fritt Baltikum.FörsvaretRegeringen aviserar i skrivelsen besparingar pårepetitionsutbildningen. En urholkning avrepetitionsutbildningen får inte fortgå, men enneddragning är acceptabel.I försvarskommitténs uppdrag ingick inte attgöra någon översyn av den centralamyndighetsorganisationen inom försvaret. Vi anseratt regeringen bör återkomma till med enminskning av utgifterna inom försvarets centralamyndigheter med 100 milj kr.3. Förstärkt konkurrenskraftInledningEn stärkt konkurrenskraft är nödvändig för attbromsa försämringen av handelsbalansen,åstadkomma ökade investeringar inom Sverigesgränser och förhindra en kraftig uppgång i denöppna arbetslösheten.LönebildningSamhällsekonomiskt ansvarsfulla löneavtalinför kommande år är av central betydelse för attåstadkomma ett trendbrott i ekonomin.Förutsättningarna för att få till stånd låga nominellalöneökningar borde vara goda. Det berorinte minst på att flertalet centrala avtal löper utsamtidigt. Vi stöder arbetet att få till ståndstabiliseringsavtal för arbets- ochhyresmarknaderna. Hot mot sådana möjligheter ärdock skattereformens prishöjande ochsnedfördelande effekter samt den omfattandelöneglidningen. Bägge företeelserna rubbarbalansen mellan olika grupper på arbetsmarknadenoch skapar kompensationskrav.Centern avvisar prisstopp, förhandladinkomstpolitik och lagstiftning mot löneökningar.Lönebildningen skall enligt vår mening ske i friaförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.Vi anser att alltför svaga incitament för lågaavtal är en viktig orsak till problemen. Vi förordarmot denna bakgrund följande åtgärder:regeringen måste stå fast vid att en urholkadkonkurrenskraft inte pareras med devalveringar.Arbetsmarknadens parter måste veta att de får taett stort ansvar för effekterna av för högalönekostnadsökningarpolitiken skall inriktas påregional balans för att inflationsdrivandeöverhettning och löneglidning skall motverkasrättvis fördelning för att motverkakompensationskrav. Låg skatt på nödvändigkonsumtion är ett led i detta. Återhållsamhet måsteiakttas med politiskt beslutad inflationdetsamhällsekonomiska utrymmet förlönekostnadsökningarna får inte enbart intecknasav staten. Därför bör inte arbetsgivaravgifternahöjas över dagens nivåer utan bör iställetlångsiktigt sänkasden offentliga konsumtionenmåste minska för att istället ge ett större utrymmeför reallöneökningarskattetrycket får inte ökautan skall långsiktigt sänkasen samordning avolika avtalsperioder bör alltid eftersträvasböterna för vilda strejker bör höjas.Dessa åtgärder skulle enligt vår uppfattningkunna skapa bättre förutsättningar förlöneökningar inom den samhällsekonomiskaramen.Statlig näringsverksamhetCentern föreslår försäljning av en rad statligaföretag. Det är viktigt inte minst med riskför kommande budgetunderskott, svagproduktivitet och osäkerhet och spekulationer motden svenska valutan.I en trepartimotion (1989/90:N214) tillsammansmed moderata samlingspartiet och harvi anvisat vilka företag som vi anser ska säljas ut ien första försäljningsomgång.Regeringen föreslår nu även att skaombildas till ett aktiebolag. Vi välkomnar dennaförändring, men anser att ska ta stegetfullt ut och göra ombildningen enligt våra tidigareredovisade förslag innebärande att Vattenfalluppdelas i ett moderbolag och fem regionaladotterbolag, som en del i en energipolitik för attskapa förutsättningar för en energimarknad medmånga aktörer.Små- och medelstora företagFör att stärka konkurrenskraften krävs också ensatsning på teknik- och idéutveckling, samt denkommersiella fortsättningen på detta --nyföretagandet. De små och medelstora företagenär ryggraden i det svenska näringslivet, ochsamtidigt de företag som skall växa och skapa flerjobb och trygga välfärden. har i en radmotioner klarlagt vad som krävs för att bygga underen sådan utveckling.Centern säger nej till regionala statligariskkapitalbolag och indragningen av medel frånutvecklingsfonderna.LivsmedelspolitikRegeringen aviserar i skrivelsen ändringar igällande jordförvärvslag och neddragningar irationaliseringsbidragen till lantbruket,trädgårdsnäringen och fisket. I det jordbrukspolitiska beslutet lades fastvilka regler som skall gälla . Detta beslut måste ligga fast.Riksdagsbeslutet innebär att ska minskaregleringarna i takt med omvärlden. Ensidiganeddragningar av gränsskydd ochexportfinansiering avvisas i enlighet medriksdagens beslut.Investeringsfrämjande åtgärderInvesteringsverksamheten, särskilt inomindustrin, minskar nu kraftigt. De höga svenskaräntorna, det höga pris- och kostnadsläget, denförsvagade lönsamheten, de försämrademarknadsandelarna och de ogynnsammaframtidsutsikterna håller nereinvesteringsverksamheten.Samtidigt finns behov av investeringar, inteminst för att öka produktiviteten. Vi anser motdenna bakgrund att det är konjunkturpolitisktriktigt att nu tillåta frisläpp av allmäninvesteringsfond för alla typer av investeringar istörre områden. Vi föreslår därför attfrisläppsförordningen (1987:941) ändras så attföretag, efter ansökan, kan medges att ta i anspråkmedel avsatta till investeringsfond (enligt lagarna1955:256 och 1979:609) för alla typer avinvesteringar i alla delar av landet, med undantagför de områden som omfattas av investeringsskattenligt lagen 1989:471. I de senare områdena skalldock även fortsättningsvis frisläpp förmiljöinvesteringar vara möjliga, enligt nuvarandebestämmelser.InfrastrukturDet gäller nu att lägga grunden för en godekonomisk utveckling på . Därför måsteinvesteringar i infrastruktur genomföras. Centernföreslår bl.a. ett 10-årsprogram för omfattandeinvesteringar i miljövänlig järnvägstrafik.I regeringens skrivelse finns mot dennabakgrund vissa formuleringar som inger oro, ochsom torde innebära en ytterligare försämring fördet lågtrafikerade vägnätet och förlänsjärnvägarna.HögskoleutbildningCentern väckte under föregående ettantal motioner där vi lyfte framhögskoleutbildningens och forskningens betydelseför framtida välfärd och regional utveckling.Nu inser tydligen också regeringen att det finnsbehov av åtgärder. Tyvärr är förslagen otillräckligaoch alltför begränsade till omfördelningsåtgärderoch vissa effektivitetshöjande förslag.4. Sänkt skatt på nödvändig konsumtionInledningSkattereformen medför att konsumentprisindexstiger med och under1991. Detta är olyckligt i ett läge där landets störstasamhällsekonomiska problem är de alltför högapris- och kostnadsökningarna. Det snedfördelandeekonomiska utfallet av skattereformen innebärockså kompensationskrav i lönerörelsen ochförsvårade möjligheter till ett stabiliseringsavtal påarbetsmarknaden.Vi ser det därför som angeläget att sänkamervärdeskatten på nödvändig konsumtion, för attsänka konsumentpriserna och dämpakompensationskraven i lönerörelsen.Centern har lagt en partimotionmed förslag till skattepolitiska åtgärder(1990/91:Sk1). Vi återkommer till dessa åtgärder isamband med motion i anledning av proposition1990/91:54 om kvarvarande frågor iskattereformen.Sänkt mervärdeskatt på nödvändig konsumtionVi föreslår att:mervärdeskatten på basmatsänks. Skatt utgår av ordinariepåläggssatsmervärdeskatten på tjänsteravseende byggnads- och anläggningsentreprenadeller annan tjänst som avser fastighet (s.k.''byggmoms'') utgår av ordinariepåläggssats.Den närmare utformningen av våra förslag harutförligt redovisats i flera motioner. Vi hänvisarfrämst till motionerna 1989/90:Sk96 och1989/90:Sk113.Finansiering av våra förslagFinansiering för skattesänkningsförslagenerhålles dels via andra skattehöjningar, dels viabesparingar i de offentliga utgifterna. Genomdenna konstruktion åstadkommes även en visssänkning av den totala skattekvoten redan undernästa budgetår.Vi föreslår att:skattereduktionen förfackföreningsavgift slopas och arbetsgivares avdragför medlemsavgift avskaffasinvesteringsbidragtill byggande ej införesskatteskalan inte justerasupp utöver inflationsskydd.Borttagande av fackföreningsreduktionen ocharbetsgivarnas avdrag medför en likabehandlingsom vi ser som nödvändig. Genom att byggmomsenej höjs bortfaller behovet av ett investeringsbidrag.Grundavdraget justeras endast för inflation.Dessutom tyder mycket på svag eller obefintligreallöneutveckling . En justering avskatteskalan utöver inflation skulle därför bli enomotiverad skattesänkning som endast skulletillfalla de högst avlönade. Vi anser därför att urrättvisesynpunkt justering ej skall göras utöverinflationsskydd.FastighetsskattenI regeringens skrivelse aviseras ett förslag om atthöja fastighetsskatten på kontor, butiker och andrakommersiella lokaler till 3,5%.Överhettningen minskar , somnäringslivets lönsamhet försvagas. Vi ser därföringa motiv för att höja fastighetsskatten ytterligare.Förslaget avvisas.5. Ökat hushållssparandeEtt ökat sparande är angeläget för att ökautrymmet för investeringar och minskaunderskottet i bytesbalansen. Vi anser atthushållssparandet måste prioriteras framföroffentligt sparande. har mot dennabakgrund i en rad motioner bl.a. föreslagit attpersonliga investeringskonton införs.6. EuropafrågornaMålet för den samlade svenska Europapolitikenmåste vara en alleuropeisk gemenskap. Vare sigSverige deltar i den europeiskaintegrationsprocessen som medlem i EG eller somsjälvständig part i EES måste vår inriktning vara attsamarbetet successivt skall utvidgas så att detkommer att omfatta hela . Det finns redanett europeiskt nätverk av samarbetsorgan, därEuroparådet får en allt bredare förankring och spelar en viktig roll påmiljöområdet. ESK-processen är en viktig drivkrafti det all-europeiska samarbetet.I utrikesutskottets betänkande om ochden västeuropeiska integrationen slogsbl.a. följande fast: ''Integrationsarbetet får inteleda till att reser murar mot omvärlden.För är det därför en utgångspunkt attEuropa inte är liktydigt med EG och denvästeuropeiska integrationen inte är det enda måletför våra strävanden. önskar att se ettnärmare samarbete mellan östra ochvästra delar.'' Sedan detta riksdagsuttalandegjordes har händelseutvecklingen gjort dennaståndpunkt både viktigare och mera möjlig attförverkliga.Frågan om framtida relationer med EGhör till våra absolut viktigaste framtidsfrågor.Sveriges starka mänskliga, kulturella ochekonomiska band till övriga gör det viktigtför oss att aktivt deltaga i det europeiskaintegrationsarbetet. innebär dettaoundvikligen åtaganden som kan få både inrikes-och utrikespolitiska konsekvenser. Mest påtagligtgäller detta naturligtvis om vi väljer att sökamedlemskap i och därmed avstårbeslutanderätt till överstatliga organ. Denna frågakan därför inte hanteras som instrument i ettåtgärdspaket för att lösa en akut ekonomisk kris,utan kräver mer seriösa överväganden.Konsekvenserna av ett vägval i relationerna tillEG påverkas i hög grad av skeenden som befinnersig i en avgörande fas det närmaste året. två regeringskonferenser om bildandet aven monetär, respektive politisk union inom EG.Slutresultatet av dessa båda förhandlingsomgångarkan ingen med säkerhet förutsäga, men dettorde inte råda något tvivel om att de kommer attleda till grundläggande förändringar av EGskaraktär, bl.a. avspeglade i omskrivning av EGskonstitution, Romtraktaten.Samtidigt pågår förhandlingarna mellan EG ochEFTA-staterna om bildandet av ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, EES. Dessaförväntas snart komma in i ett avgörande skede.För närvarande vet vi alltså inte hur det EGkommer att se ut som vi eventuellt skulle blimedlemmar i eller hur våra relationer till EG blirom vi väljer att stå utanför och samarbeta inomramen av EES. Bägge dessa frågor avgörs i höggrad av EGs regeringskonferenser samt EES-förhandlingarna.Centern är positivt till att mer aktivtprövar förutsättningarna för medlemskap, motbakgrund av utvecklingen inom EG och iövrigt. bör det stå klart att såväl EGsregeringskonferenser och EES-förhandlingarnasutgång som säkerhetspolitiskt viktiga skeendeninom bl.a. ESK får avgörande betydelse för vårtlands slutliga ställningstagande. Inte minst är dettaviktigt för bedömningen av om ett medlemskap gåratt förena med en trovärdig neutralitetspolitik.Utgångspunkten för det slutliga ställningstagandetmåste vara vårt behov av oberoende och respekt förvåra grundläggande värderingar.Det är viktigt att handlande sker isamråd med övriga EFTA-länder och i synnerhet denordiska länderna. Ett gemensamt nordisktuppträdande i frågan om relationerna till EG böreftersträvas.Det är nödvändigt att svenska folket i sin helhetfår möjlighet att bilda sig en uppfattning om och taställning till roll i det europeiskasamarbetet. Särskilda medel bör därför ställas tillförfogande för studieförbund, politiska partier ochandra folkrörelser för omfattande studie- ochrådslagskampanjer av det slag som föregick 1970-talets energibeslut.7. MarknadssignalerInledningTydliga marknadssignaler, såväl till inhemskaaktörer som till omvärlden, är nödvändigt för attpåverka förväntningsbilden, minska pressen på densvenska valutan och för att kunna sänka räntan.Spelreglerna i ekonomin måste vara kända,entydiga och ligga fast över för attenskilda och företag skall våga göra långsiktigaekonomiska val såsom investeringar.ValutapolitikenDevalvering av den svenska kronan avvisas. Attgöra avsteg från valutapolitikens mål är heltuteslutet. Den fortsatta utvecklingen av densvenska valutapolitiken bör gå i riktning mot enökad anknytning till starka valutor, men deavgörande åtgärderna måste vara att skapatrovärdighet genom stabiliseringspolitik påhemmaplan.MaktkoncentrationSåväl statlig som privat maktkoncentrationavvisas. Fasta spelregler skall gälla i ekonomin.Engångsskatter och lagstiftning med retroaktivinriktning skall inte användas.Maktkoncentrerande fonder ska avvecklas.Löntagarfonderna ska avvecklas och bl.a. användastill infrastrukturella investeringar. Utvecklingenmot ett ökat antal konkurrensbegränsande fusionerinom det privata näringslivet måste brytas.1:a--3:e AP-fonderna skall inte kunna köpa meraktier än enligt nuvarande placeringsregler.Däremot bör en övergripande analys avförsäkringssektorn och dess framtida roll isamhällsekonomin verkställas enligt flera förslag iremissvaren på . En sådananalys bör bl.a. omfatta den ökadebranschglidningen inom bank- ochförsäkringssektorn och samgåendet mellan bankeroch försäkringsbolag.Omställning av energisystemetKlara signaler till marknaden är nödvändigabeträffande det framtida energisystemet.Avvecklingen av kärnkraften ska inledas så snartdet är praktiskt och juridiskt möjligt. Den sistareaktorn skall tas ur drift i enlighetmed folkomröstningens resultat och riksdagensbeslut. En stor satsning görs på effektivareenergianvändning och inhemska, förnybara ochmiljövänliga energialternativ såsom sol, vind ochbiobränslen. Överläggningar med regeringen pågåri dessa frågor.8. HemställanMed hänvisning till vad som ovan anförtshemställs 1. att med anledning av regeringensskrivelse /91:50 som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inriktning ochomfattning av nödvändiga åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin,2.