mot · GD02Ub682 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub682 Forskning inom högskoleområdet FalunBorlänge, och SLU i De etablerade universitetsorterna i har förut alltid hävdat, att forskning med alla därtill hörande aktiviteter bör förbli koncentrerad till universiteten, medan undervisning av alla slag kunde decentraliseras till orterna med högskolor. Denna inställning måste betraktas som otidsenlig! I län som och är det ett av ingen omstritt faktum, att den genomsnittliga utbildningsnivån bland befolkningen ligger väsentligt under motsvarande nivå för hela . Lika oomstritt är det faktum, att människor som fått sin utbildning i en viss trakt ofta väljer att stanna kvar där. Skall utbildningsnivån i och kunna varaktigt höjas, är det alltså av väsentlig betydelse att bästa möjliga utbildning står till buds inom nära håll för de bägge länens innevånare. En av anledningarna till de gamla universitetens motstånd mot att flytta ut forskning och professurer till landets högskolor är att man befarar att de resurser som satsas riskerar att bli decentraliserade och splittrade, i synnerhet som antalet högskolor redan är stort och kanske blir större. För att undvika denna kritik vöre det sannolikt önskvärt, att vissa högskolor kunde slå sig ihop regionvis om vissa knappa resurser. En sådan kombination skulle med överkomliga geografiska avstånd - kunna ordnas genom samarbete mellan högskolorna i och i samt med filial i (vid vilken senare avsevärd forskning redan äger rum). Några områden som är särskilt aktuella för högskolekombinationen Falun-Borlänge-Gävle-Sandviken-Garpenberg är följande: I skriften mot föreslås att en professur i skogshistoria placeras i , bl.a. med hänsyn till ortens korta avstånd till i och dess revirförvaltning i , till i och till och Mellanskog i samt till Skogsmästarskolan i och till ÖSA i och i . ålder som skoglig utbildningsplats innebär också att mycket material för skogshistorisk forskning redan finns på platsen, vartill bör läggas närheten till sådana institutioner som Silvanum, Siljansfors, Skålsjögården, Korså, , Husbyringen och Storas museum i . I saknas helt forskning i turism, oaktat att utländska resenärer använder cirka 14 miljarder på att vistas i . Då vi svenskar använder dubbelt så mycket pengar utomlands, framstår det som ytterst önskvärt att utveckla den exportindustri som utländskt resande i faktiskt utgör. F.n. finns turism blott på några få högskolors program, och en till civilekonom ledande utbildning förlagd till i . Men inget universitet och ingen högskola forskar i turismen, trots att den ger mer än dubbelt så mycket valutainkomster till landet som jordbruk och järnmalm tagna tillsammans! Då har såväl sommarsom vinterturism, lämpar sig länet väl som verklighetsanknuten bakgrund till en forskningsinsats vid högskolan i i turism. Anslaget härför kunde lämpligen tagas genom en reduktion av forskningen vid , som framstår som överdimensionerat med hänsyn till det svenska lantbrukets nödvändiga krympning. Det görs stora satsningar inom materialteknikområdet runt om i världen. Anledningen är helt enkelt den att man börjat förstå, att materialtekniken utgör en nödvändig bas för utvecklingen av en mängd olika teknologier. Nämnas kan t.ex. elektroniken, datatekniken, flyg- och rymdteknologi, biotekniken, osv. Också de traditionella basnäringarna som järn- och stålteknik undergår stadiga förbättringar. I har tolv myndigheter lagt fast ett svenskt materialtekniskt program. Vid högskolan i finns en arbetsenhet benämnd Materialcentrum-HTM. Det är t.ex. centrets uppgift att ta hand om de Uppsalateknologer inom materialfysiklinjen, som kommer till för att avsluta sina studier. För att klara detta åtagande på ett förtjänstfullt sätt måste centret bygga upp en kvalificerad forskningsmiljö. F.n. finns en professur i materialvetenskap vid , betald av en bank. Denna professur är dock till förlagd till . Detta är ett utmärkt initiativ. Då de första Uppsalateknologerna anländer till vore det utomordenligt värdefullt, om ytterligare en materialtekniskt inrättad professur kunde inrättas i . För att meningsfull forskning skall kunna upprätthållas, är det synnerligen önskvärt med en mångsidig lärarfakultet, inom vilken fruktbärande korsning av idéer - egna och elevernas - kan äga rum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att resurser skapas för forskning och för ut 1989/90 Ub682 bildning av forskare inom högskoleområdet Falun-Borlänge-Gävle- Mot. 1989/90 .