mot · GD02Fi48 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi48 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:114 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Det ekologiska och ekonomiska läget 13 Det ekologiska läget 13 Det ekonomiska läget 14 Grundfelen med regeringens förslag 15 de grönas syn på propositionen 16 Mål för politiken 16 Pris- och hyresstopp 17 Sänkt arbetstid eller längre semester 20 Flyktingar och arbetskraftsinvandring 20 Utnyttja tomma daghem 21 Åtgärder för att dämpa efterfrågan 21 Varför minska efterfrågan? Ett trendbrott i den ekonomiska politiken för en ekologiskt ansvarsfull totalekonomi I propositionen beskrivs det ekonomiska läget och regeringen föreslår vissa allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vidare föreslår regeringen att beslutar om höjningar av skatten på tobak, spritdrycker, vin, starköl och öl samt att godkänner att prisregleringslagen får tilllämpas . de gröna delar uppfattningen att det finns svåra problem i den svenska ekonomin men har en annan uppfattning om orsakerna till problemen och hur de skall lösas. I de grönas motion Gröna luntan med anledning av statsverkspropositionen konstaterade vi: Dessutom saknas det en sammanhängande målbeskrivning för det svenska samhället bortom de ekonomiska målen. de gröna anser att det är omöjligt att göra en bra statsverksproposition om den inte tar med avgörande delar av samhället och fogar in dessa i en önskvärd utveckling. Statsverkspropositionen och synnerhet Finansplanen innehåller en bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden. är den ett styrinstrument för utvecklingen i landet. Om den inte styrs av uttalade tankar om den önskade utvecklingen hänger förslagen i luften. Mot den nu framlagda propositionen riktar vi samma kritik. Det ekologiska och ekonomiska läget Grundorsaken till våra nuvarande ekonomiska problem är att det har bedrivits en oansvarig resursslösande ekonomisk politik som har uppmuntrat till överkonsumtion med omfattande skuldsättning. En politik som har lett till svåra och ökande skador på miljö och människor. Med jämna mellanrum har den lett till accelererande ekonomiska problem med överhettning i ekonomin, inflation och problem på arbetsmarknaden med bytesbalansproblem och ökande internationell skuldsättning som följd. Haven i vår närhet är döende genom intensiv övergödning med kväve från trafiken och jordbruket. Haven och särskilt hotas nu dessutom av kommande oljeutvinning. Utfiskning är ett ökande problem. Antalet livsformer minskar. Det pågår en allvarlig genetisk utarmning hos viktiga fiskarter på grund av mänsklig klåfingrighet och girighet. Stora delar av fångsterna är förgiftade av industriutsläpp. Skogarna far illa på grund av utsläpp från trafik, industri och försurande regn. Markförsurningen är ett svårt problem. Barrförlusterna ökar och de tåligare lövträden uppvisar nu omfattande skador. är speciellt hårt drabbat. Skogarnas produktivitet är på väg att minska och ger därmed framtida allvarliga störningar för viktiga industrigrenar. Odlingsmarkens tillstånd försämras i rask takt som följd av det utarmande intensiva jordbruket. Markens höga produktivitet upprätthålls för tillfället på ett konstlat sätt genom tillförsel av konstgödsel, jordbruksgifter och speciella växtsorter anpassade till intensivodlingen. Även här är markförsurningen ett stort problem, som förvärras genom flitig användning av försurande gödsel- och avblastningsmedel. Odlingsjordarna utsätts för förgiftning genom spridning av rötslam. Odlingsmarkens produktivitet kommer att sjunka om inte jordbrukspolitiken och odlingsmetoderna ändras radikalt. 1989/90 Fi48 Luftens friskhet försämras stadigt på grund av alla utsläpp främst från tra- Mot. fik och industri. Många medborgare blir sjuka. Kulturföremål utsätts för Fi48 Vi suddar medvetet ut vår historia i surt regn och sura avgaser. Vattnets kvalitet minskar genom sura utsläpp till brunnar och vattendrag, genom utlösning av tungmetaller och aluminium samt höga nitrathalter. De kommunala vattensystemen förfaller och bidrar till försämringen. I de flesta vattendrag i Syd- och finner man nu rester av jordbruksgifter. Vårt dricksvatten förgiftas med jordbruksgifter. Livsmedlens näringsvärde minskar genom de industrialiserade storskaliga processer som vi tillämpar. Mat transporteras och förvaras längre och fordrar därför kemikalietillatser för att förhindra naturliga nedbrytningsprocesser. Vi får rester av jordbruksgifter och dioxiner från industrier och sopeldning och rötslam i maten. Hög energianvändning leder till betydande ekologiska störningar genom utsläpp av försurande ämnen, koldioxid, kväveoxider och radioaktiva ämnen samt överskottsvärme. Det miljöfarliga avfallet och sopmängden ökar ständigt. Industrisamhället kännetecknas av tillverkning av sopor i ständigt stigandemängder. De utgör hot mot biosfären . En viktig del av miljöpolitiken måste vara att minska sopmängderna och att ta hand om dem som ändå bildas på ett ekologiskt rimligt sätt. Källsortering och kompostering är nödvändiga inslag i detta arbete. Politiska beslut orsakar ofta försämringar i de ekologiska systemen. Sänkningen av elskatten när energin momsbelades innebär t.ex. att industrins energianvändning kan öka till oförändrade kostnader. Moms på persontransporter leder till minskat åkande med kollektiva transporter som motverkar verkningarna av höjda bensinpriser, som annars skulle minska bilåkandet. Bytesbalansen försämras kraftigt. Industrin arbetar för högtryck och har små möjligheter att öka produktionen. Bytesbalansen blir alltmer negativ. Vi intecknar våra framtida möjligheter till åtgärder för att klara våra miljöproblem. Den ekonomiska politik som förs innebär att vi ökar bytesbalansunderskottet snabbare. Vi kommer att få det svårt med våra affärer med utlandet , förutspår man i . Andra konjunkturbedömare har samma åsikt. Vi ser nu att svensk exportindustri hamnar i svårigheter i en stark internationell konjunktur på grund av höga kostnader. Detta leder till att bytesbalansen blir än sämre. Den förutses nu bli minus 50 000 milj. kr. för och beräknas underskottet uppgå till 70 000 milj. kr. om inget görs. Räntorna stiger till följd av en alltför svag finanspolitik och slopad valutareglering. Vi ligger nakna inför de internationella penningströmmarna och kapitalplacerarna. har som följd av de höga marknadsräntorna tvingats höja diskontot till rekordnivån . De höga räntorna innebär ökad belastning på hushållens ekonomi efter som bostadsräntorna justeras uppåt. De som drabbas är som van- Mot. ligt de med lägre inkomst och de som inte kan kompensera sig på kapital- Fi48 Utvecklingen vidgar de ekonomiska klyftorna i samhället och leder till betydande förmögenhetsomfördelningar till de kapitalstarkas fördel. De höga räntorna innebär att man inom näringslivet bara satsar på projekt som är mer eller mindre lönsamma. Långsiktigheten kommer då bort liksom investeringar i miljöteknik. Det blir betydligt intressantare för aktörerna att göra snabba pengar på den internationella kapitalmarknaden än att göralångsiktiga satsningar i produktion och samhälle. Hushållens skuldsättning har ökat dramatiskt sedan kreditväsendet avreglerades. ser vi nu att hushållens skuldsättning minskar i bankerna medan den fortfarande upprätthålls på en hög nivå när det gäller bostadsfinansieringsinstituten. Grundfelen med regeringens förslag Grundfelen med regeringens förslag är - för det första att regeringen vill komma till rätta med den ekonomiska krisen i huvudsak med kortsiktiga lösningar. Förslagen innehåller få åtgärder som leder till en verklig finanspolitisk åtstramning. Redan överenskomna lönehöjningar 1990 i kombination med de föreslagna pris- och hyresstoppen leder tvärtom till ökad konsumtion . Bytesbalansen försvagas ytterligare. leder förslaget till skattereform till en ytterligare påspädning av köpkraften med enligt regeringens förslag. Efter den tänkta avkylningsperioden, med pris- och hyresstopp, kommer det tidigare resursslöseriet att ta fart igen om inte de kortsiktiga åtgärderna kombineras med långsiktiga åtgärder för att åstadkomma ett trendbrott i den ekonomiska politiken.Detta trendbrott måste innebära en ekonomisk åtstramning med gröna förtecken. - för det andra att regeringen helt bortser från behovet att komma till rätta med våra svåra och ökande ekologiska problem. Grunden för en grön åtstramning är att motverka resursslöseriet och de slag av ekonomisk tillväxt som leder till skador på miljön och utarmning av knappa råvaruresurser. de gröna vill i detta viktiga arbete använda de marknadsekonomiska principerna genom att samhällskostnader och miljökostnader skall komma in i prisbildningen för varor och tjänster. Grön åtstramning kan bl.a. ske genom en omläggning av vårt skattesystem med högre skatter på energi, miljöpåverkan och råvaruuttag. En ekologisk åtstramning kan också ske genom en radikal omläggning av investeringar, där byggande av , kolkraftverk, flygplatser, stridsflygplan och kontorspalats ersätts av miljövänliga investeringar i järnvägar, alternativ energiteknik och nya lösningar i produktionsteknik och avfallshantering, samt genom att tidpunkten för påbörjandet av kärnkraftsavvecklingen inte skjuts och att de fyra orörda Norrlandsälvarna grundlagsskyddas. En ombyggnad av samhället i ekologisk riktning kommer att kräva stora investeringar, som bl.a. kan finansieras med höjda skatter på energi och ut- Mot. Detta ger inte utrymme att höja reallöner och privat kon- Fi48 sumtion, vilket är ett övergripande mål för den nuvarande ekonomiska politiken. de gröna är enda parti, som har åtstramning inbyggt i sitt partiprogram. Vi lovar inte guld men gröna skogar. Många opinionsundersökningar har visat att de flesta människor anser miljön vara den absolut viktigaste frågan . De är t.o.m. beredda att sänka sin materiella levnadsstandard för att få en bättre livskvalitet och lösa de stora miljöproblem som hotar vår framtida överlevnad. Det finns viktiga förutsättningar för att en åtstramningspolitik skall vinna allmän förståelse. En första förutsättning är att upphöra med den stopp-gå-politik som präglar den nuvarande samhällsmodellen. Om människor ständigt får höra budskapet att den ekonomiska politiken går ut på att de skall få högre reallöner och konsumera mer är de av naturliga skäl inte särskilt mottagliga när de kortsiktiga ekonomiska panikpaketen dyker upp med jämna mellanrum.Miljöpartiets politik är i stället att ärligt redovisa att vi inte eftersträvar några högre reallöner och en ständigt stigande materiell konsumtion. En andra förutsättning för att en åtstramningspolitik skall bli framgångsrik är att den inte drabbar de lägst avlönade. De skall skyddas från verkningarna av höjda skatter på energiråvara, m.m., bl.a. genom uttalad låginkomstprofil i skatteskalan. har i partimotioner till årets riksdag föreslagit ett flertal åtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska och ekologiska krisen både . I motion 1989/90: A20 med anledning av proposition om allmänt lönestopp harvi också sammanfattat de viktigaste av dessa åtgärder. En tredje viktig förutsättning är att det skapas ett psykologiskt klimat för minskning av den materiella förbrukningen. Det betyder att vi kräver att regeringen sätter i gång omfattande hushållnings- och energieffektiviseringskampanjer i hela landet. de grönas syn på propositionen Mål för den ekologiskt inriktade ekonomiska politiken med socialt ansvarstagande de grönas politik bygger på visionen om ett uthålligt samhälle i ekologisk balans där vi tar ett framtidsansvar. Denna politik fordrar att vi försöker klara den dubbla skuldkrisen på socialt ansvarsfullt sätt. Den dubbla skuldkrisen består i: - en ekologisk skuldsättning, som tvingar kommande generationer att återbetala den naturförstörelse som vår generation i sin konsumtionsiver har förorsakat, - en ekonomisk skuldsättning till utlandet för att betala vår fortsatta överkonsumtion. Vi har den möjligheten att genom medveten minskning av materiell förbruking och förändring av våra konsumtionsmönster börja komma till rätta med såväl den ekologiska sorn den ekonomiska skuldsättningen. de gröna är det viktigt att detta arbete skall kunna genomföras Fi48 så att det inte slår socialt snett. Detta kommer att bli en svår balansgång med många målkonflikter. Till skillnad från regeringen har de gröna satt upp mål för den ekonomiska politiken som tar ett långsiktigt ansvar. Därför finns det möjligheter att på ett konkret sätt diskutera mål och medel. Regeringens mållösa kortsiktiga politik ger inte utrymme för fördjupad debatt. Åtgärder för att få till stånd stabiliseringsavtal Regeringen har utsett en särskild förhandlare, som har till uppgift att medverka till en uppgörn de avtalsslutande parterna, vilken avser prisklausuler och löneavtal . Detta arbete skall enligt planerna vara slutfört . de gröna önskar förhandlaren lycka till i sitt arbete men känner ingen optimism över möjligheterna att nå varaktiga resultat med denna metod. Förhandlarens arbete får under inga omständigheter bli en förevändning för att underlåta att vidta de finanspolitiska åtgärder som situationen kräver. Det är sannolikt mycket svårt att åstadkomma en verklig lönedämpning med den överhettning som, i brist på en kraftfull finanspolitik , uppstått på stora delar av arbetsmarknaden. anser att det är positivt att regeringen avser att tilkalla en särskild utredare för att, i nära samverkan med arbetsmarknadens parter, föreslå åtgärder för att förbättra och förstärka spelreglerna på arbetsmarknaden. Det är enligt vår mening angeläget att strama upp spelregler och avtalskonstruktioner i bl.a. följande avseenden: Gemensamma avtalsperioder för att undvika spiraleffekter. Avtal bör t.ex. bara slutas för över hela arbetsmarknaden sammanfallande tvååriga perioder från år 1 till år 2. Löneförändringar bör normalt bara ske vid årsskiften. Samordnade förhandlingar för att slippa katten-på-råttan-leken i avtalsrörelserna när man sneglar på de parter som gjort upp tidigare. Bort med klausuler som utlöser löneökningar eller omförhandlingar till följd av prisutvecklingen eller löneökningar för andra grupper. Dessa klausuler är enbart inflationsdrivande. Avtalen måste vara klara senast dagen innan de träder i kraft. Löneökningar bör bara ske som krontal, inte som procentpåslag. Detta underlättar jämförbarheten mellan olika avtal och skulle sannolikt gynna en löneutjämning eftersom stora krontalsökningar för högre inkomsttagare skulle sticka mer i ögonen och upplevas som orättvisa. Tillfälliga stopp av dessa slag har alltid visat sig ineffektiva för att åstadkomma långsiktiga positiva verkningar och de måste därför användas med stor restriktivitet. Om, och endast om, långsiktigt verkande åtgärder för en grön ekologisk åtstramning beslutas är det meningsfullt att 17 sätta in åtgärder och hyresstopp för att uppnå en kortsiktigt avkylande ef- Mot. 1989/90 fekt. En annan förutsättning för att pris- och hyresstopp inte skall få en motsatt effekt mot den avsedda är att de kombineras med låga löneökningar. Om så inte sker kommer pris- och lönestoppen i stället för en åtstramning att tvärtom leda till att konsumenternas köpkraft ökar, vilket leder till ytterligare överhettning på arbetsmarknaden och problem med bytesbalansen. de gröna kan stödja förslagen om pris- och hyresstopp endast om regeringens särskilde förhandlare kan redovisa resultat i form av en uppgörelse mellan de avtalsslutande parterna om prisklausuler 1990 och löneavtal , som leder till påtagliga dämpningar i löneökningstakten. Stopperioden måste begränstill högst i stället för föreslaget . Detta ger höstriksdagen möjlighet att pröva om lagen skall tillämpas . Enligt vad vi har sagt tidigare måste pris- och hyresstoppet dessutom kombineras med ekologiska åtstramningar av de slag som har föreslagits i denna och andra motioner från de gröna. Om regeringens förhandlare inte kan påvisa några konkreta resultat avvisar de gröna förslagen om pris- och hyresstopp. de gröna kommer i anslutning till kommande skatteproposition att utförligt redovisa sin syn på den andra etappen av skattereformen. I detta sammanhang vill vi bara påpeka det motsägelsefulla i att regeringen, som den säger sig vilja åstadkomma en finansiell åtstramning, avser att genom skattereformen späda på köpkraften . En del av denna påspädning beror på att de sänkta marginalskatterna slår igenom medan de finansiella effekterna av framförallt de höjda skatterna på kapitalinkomster (aktier, pensionsförsäkringar, m.m.) kommer först /93. För att undvika denna effekt, som helt strider mot inriktningen att föra en stram finanspolitik, måste en del av marginalskattesänkningarna, framför allt för högre inkomsttagare, senareläggas till 1992 eller en tidpunkt längre bort beroende på hur det ekologiska och ekonomiska läget ser ut. de gröna anser att kommunernas rätt att sig själva beskatta är utomordentligt viktig. Kommunala inkomstskastopp bör därför tillämpas bara mycket tillfälligt och då med yttersta restriktivitet. Förutsättningen är att vägar öppnas för att ge kommunerna andra möjligheter att finansiera viktiga investeringar i infrastruktur, social service m.m. de gröna har i särskilda motioner till årets riksdag bl.a. motionerat om rätt för kommunerna att ta ut skatter/avgifter på mark och fastigheter för att finansiera investeringar i infrastruktur samt beskattning av juridiska personer. Vi har också föreslagit att miljöeffekter, m.m. skall få räknas in i självkostnaden vid fastställande av kommunala taxor. att i storstadsområden införa biltullar för att finansiera nödvändig utbyggnad Mot. En annan förutsättning för ett tillfälligt kommunalt inkomstskattestopp 1991 är att det finns garantier för en låg löneutveckling detta år. I annat fall kommerkommunernas verksamhet att drabbas alltför hårt av skattestoppet. Regeringen betonar starkt åtgärder för att stimulera utbudet av arbetskraft som ett medel att komma till rätta med den ekonomiska krisen. de Gröna stödjer vissa av de föreslagna åtgärderna, som att tillåta pensionärer att arbeta längre men menar att andra planerade och diskuterade åtgärder slår helt snett. Vi accepterar inte högt arbetskraftsutbud för att nå ytterligare högre produktionssiffror som ett överordnat mål på alla områden när det får negativa sociala och andra konsekvenser. En av de främsta förtjänsterna med den av regeringen föreslagna skattereformen anses vara dynamiska effekter genom att människor skall lockas att arbeta mera. Dessa dynamiska effekter uppkommer därför att låglönegrupper får låga skattesänkningar som motverkas av kraftiga höjningar av de indirekta skatterna.Miljöpartiet de gröna anser inte att det ligger något egenvärde i att locka människor att i större utsträckning ta ut övertid som lön i stället för som kompensationsledighet eller att tvinga deltidsarbetande kvinnor att börja arbeta heltid. Problemet i dagens samhälle är för flertalet svenskar inte att de arbetar för litet. I stället är det så för väldigt många att de har tvingats eller lockats in i ett stressat livsmönster där lång arbetstid, långa resor, plikter mot barn och familj gör att man tycker att man aldrig har tid. Det är ett livsmönster som sakta men säkert mal ner både enskilda människor och också det sociala kittet i samhället. Detta livsmönster orsakar svåra spänningar i samhället, ökade sjukvårdskostnader och sociala kostnader som miljöförstöringen och resursslöseriet ökar till följd av den allt mer uppskruvade materiella konsumtionen. har tvärtom förhoppningen att en skattereform, rätt utformad, skall kunna leda till att människor får större incitament och möjligheter att minska på resursslösande och miljöförstörande konsumtion, vid behov minska sin arbetstid i den formella ekonomin och få tid att ägna mer uppmärksamhet åt barn och familj och insatser för närmiljö och medmänniskor i den informella sektorn, kultur och politik. En minskning av den inhemska ekonomiska aktiviteten som de gröna förespråkar kan kortsiktigt leda till minskning av överhettningen på arbetsmarknaden. Med den effektiva organisation som vi har för arbetsförmedling måste det vara möjligt att hjälpa människor till arbete inom exportindustrin. En sådan omfördelning kan startas som neddragningen i den materiella förbrukningen beslutas. Regeringens aviserade förslag, som också går under beteckningen arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen, innebär att arbetsgivarna helt tar över ansvaret och kostnaden för att betala ut sjuklön vid varje Mot. de gröna har tidigare ställt sig positivt till så Fi48 kallat arbetsgivarinträde, dvs. att arbetsgivaren betalar ut sjukförsäkringen men får ersättning för denna från . helt ta över ansvaret och kostnaderna, dvs. att införa en arbetsgivarperiod, har både för- och nackdelar. Till fördelarna hör att kostnadsansvaret för sjukdom orsakad av dåliga arbetsmiljöer blir tydligare och att arbetsgivarnas incitament att vidta åtgärder för att få ner sjukskrivningarna ökar. Ett ökat intresse för och uppföljning av arbetstagare som ofta är frånvarande på grund av t.ex. sociala problem eller vantrivsel på arbetsplatsen kan också, om den görs på rätt sätt, vara positiv för dessa arbetstagare. Fusket med sjukskrivningar kommer också att försvåras som administrationen kan förenklas och betyarbetskraft på försäkringskassorna föras över till rehabilitering av långtidssjuka och arbetsskadade, m.m. En viktig nackdel med förslaget är dock stor risk för en ökad utslagning genom att arbetsgivare drar sig för att anställa personer med stor sjuklighet eller sociala problem eller invandrare och flyktingar av rädsla att dra på sig ökade kostnader. Sjuklönen kan också innebära problem för arbetsgivare med ett fåtal anställda om just dessa visar sig mycket sjukliga. Dessa frågor måste lösas om arbetsgivarperioden inte skall slå negativt mot svaga grupper på arbetsmarknaden. Vidare måste någon form av premiesystem för småföretag som utjämnar riskerna ingå i förslaget. de gröna tar slutlig ställning till förslaget om lagfäst sjuklön sedan vi tagit del av propositionen i frågan. Vi kan inte acceptera förslaget att inte ge full kompensation i form av sänkta sjukförsäkringsavgifter i samband med införande av sjuklönen. Detta kommenteras närmare i ett kommande avsnitt. Sänkt arbetstid i stället för förlängd semester de gröna motsätter sig förslagen om en sjätte semestervecka. Det är mycket viktigare att i stället minska den dagliga arbetstiden. I första hand har vi motionerat om att ge alla anställda laglig rätt att, om de så önskar, övergå till arbete på halv eller trekvartstid. Detta är en viktig frihetsfråga och en del i människors valfrihet att välja en lägre konsumtionsstandard. Regeringen vill utreda möjligheterna att låta unga balter komma till och arbeta . Detta kan eventuellt ha vissa fördelar. 1 enlighet med god svensk socialdemokratisk tradition med krav på full sysselsättning för dem som bor i landet måste det vara betydligt angelägnare att alla de flyktingar som redan finns i får möjlighet att snabbare komma ut i arbete så att de inte blir passi viserade. Här finns en stort och ökande antal människor som vill arbeta och det skall vi inte förhindra av byråkratiska skäl. Stora insatser måste då göras för att kunna utnyttja de kun skaper och färdigheter som flyktingarna har. Det får inte bli som i Mot. där man har landets bäst utbildade städare. Flyktingarna är en tillgång för Fi48 Först när merparten av flyktingarna har fått arbete kan det bli aktuellt att ordna med arbetskraftsinvandring. Många daghemsavdelningar har fått stänga i brist på personal på grund av överhettningen på arbetsmarknaden. Många föräldrar som vill arbeta måste stanna hemma med barnen. Socialbidragskostnaderna ökar när de inte kan arbeta. Regeringen måste därför snabbt ta initiativ till sådana regelförändringar och överläggningar med kommunerna så att de tomma daghemmen kan upplåtas till de föräldrar som själva eller i förening vill ta hand om barnomsorgen. Åtgärder för att dämpa efterfrågan