mot · GD02N278 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:N278 av m.fl. (vpk) Ökad mineralprospektering, m.m. Framtidsutsikterna för gruvnäringen i oroar anställda i gruvnäringen, fackliga organisationer, kommuner och länsmyndigheter. Inom kan all gruvbrytning frånsett järnmalmsbrytning ha upphört på grund av att brytvärda tagit slut. är importen av metaller och industrimineraler hög. Landet skulle därmed bli ännu mer importberoende. I Bergslagen finns nu endast en järnmalmsgruva i drift. var det 14 gruvor i drift. Det är i och för sig inte brist på malm som orsakar nedläggningar. Nedläggningarna och den låga prospekteringsnivån beror snarare på ängsliga och kortsiktiga företagsekonomiska värderingar. Samhällsekonomiska bedömningar skjuts i bakgrunden. mineralutvinning borde ses som en bas för produktion och export av och industrimineral som är viktiga för landets ställning som industrination. Mineralutvinning är av avgörande betydelse för sysselsättningen i vissa regioner och kan därför behandlas ur ett regionalpolitisk! Statliga insatser för mineralutvinning blir än mer betydelsefulla i ett skede då internationaliseringen av ekonomin förstärks. Svensk storfinans har valt att ur sina företagsekonomiska perspektiv satsa på export av gruvmateriel, gruvteknik och konsultverksamhet. Som på så många andra områden är det kunskapsuppbyggnaden i som är basen för marknadsföring av det gruvtekniska kunnandet över hela världen. Med svensk hjälp dras gruvprojekt igång där miljökraven är låga och där vinsterna i slutänden hamnar hos ett visst skikt i samhället eller hos transnationella bolag. blir dessa gruvor konkurrenter till svensk gruvnäring. I vårt land säljs till utländska bolag, som också ges möjligheter att prospektera efter nya som svensk prospekteringsverksamhet minskar. När lokala företagsledare och ägare har sitt engagemang baserat enbart på lojalitet mot kravet på högsta profit finns betydande risk att företagandet inte blir samhällsekonomiskt uthålligt, ekologiskt riktigt och socialt ansvarsfullt. Ska internationaliseringens negativa effekter kunna motverkas och visionerna för svensk mineralutvinning ha en chans att förverkligas är det nödvändigt att samhället skaffar sig ett avgörande inflytande över utvinning av och industrimineraler. Ett sådant inflytande och behovet av långsik tig planering av våra naturresursers användning leder till det rimliga kravet att landets mineralförekomster bör ägas av samhället. Prospekteringen efter nya och industrimineraler måste nu öka. Insatserna måste riktas dels mot kända malmområden i Bergslagen, och , dels mot mer okända områden. Av regionalpolitiska skäl bör särskild uppmärksamhet ägnas stödområden och glesbygd. Det är också viktigt att prospekteringen tar hänsyn till att mineraler bara ska utvinnas om de kan förenas med högt ställda miljökrav. Beslut om nedläggningar liksom beslut om öppnandet av gruvor ska ske från ett samhällsekonomiskt perspektiv. Ett förstatligande av , som ett första steg i skapandet av ett stort svenskt statligt metallbolag som ansvarar för såväl gruvbrytning som metallframställning, bör övervägas. En total malmprospektering inklusive djupprospektering skulle vara värdefull och måste genomföras. En sådan undersökning skulle, förutom att den ger arbete, ge en totalbild av vad som finns av och vad som är värt att satsa på . På kort sikt har troligen de största möjligheterna till nyfynd av malm i . På en del metaller som man kan förvänta sig finna där är metallpriserna stigande som kända reserver minskar. I detta län finns stora arealer grönstenar som har goda möjligheter att föra innehållande koppar och guld. Inom andra områden kan det finnas brytvärda förande zink, bly och silver. Även industrimineraler kan vara intressanta. Inför det kraftigt ökade behovet av kalkning mot försurning bör kalkfyndigheter på olika håll i landet undersökas. I finns t.ex. dolomitfyndigheter i och Lannavaaraområdet. Av regionalpolitiska skäl bör särskilt Arjeplog-Arvidsjaurområdet uppmärksammas eftersom Laisvallgruvan kan tvingas upphöra. De goda möjligheter och det stora intresse som finns för utökad prospektering på vissa håll i landet bör tas tillvara. Det är möjligt att detta kan ske genom att fler engageras i lokal styrning av prospekteringsverksamhet under samverkan med geologisk sakkunskap. Förslagen om beslut av neddragning av statliga ekonomiska förpliktelser i samband med verksamheten vid kommande budgetår avvisas. För dessa budgetår får vi anledning att återkomma. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till mineralprospektering i första hand inom stödområdena för /91 anslår ytterligare . utöver vad regeringen föreslagit, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att utvecklingen av svensk gruvnäring bör grunda sig på de riktlinjer motionen anför, 3. att hos regeringen begär förslag och åtgärder så att svensk gruvnäring kan utvecklas i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om ändring i gruvlagen och andra lagar som reglerar mineralfyndigheter så att nya fyndighe ter helt tillfaller samhället, 5. att avvisar förslaget om en övre gräns för statens ekonomiska förpliktelser i samband med nämndens för statens gruvegen dom verksamhet budgetåren 1991/92 och 1992/93. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)