mot · GD02So541 · 1990-01-25 00:00:00 — De ungdomar som drabbas av detta förlorar bara ytterligare förtroende för samhällets myndigheter och instanser. Samhällets institutioner blir ett hot istället för en hjälp. Polisen har dock en viktig roll i detta sammanhang. Vi anser att det behövs en utbyggnad av systemet med kvarterspoliser. Detta skulle kunna leda till att polisen får den roll som vi anser att den borde ha, en hjälpande hand, inte bara bara en kontrollerande apparat. Detta skulle kunna hjälpa till att ge ungdomar en vettig bild av polis och myndigheter. Polisen skulle bli en person som man kände och respekterade, en person som finns med i vardagslivet. Både vålds- och drogproblem skulle kunna angripas på ett tidigare stadium, och få förebyggande effekter. Att vara bostadslös är att sakna den trygghet som det innebär att ha en egen dörr att stänga om sig, en egen vrå där man kan vara hemma. Att vara bostadslös är att tvingas flytta runt till olika tillfälliga bostäder med alla tillhörigheter nedpackade i plastkassar och lådor. Att vara ung och bostadslös är att dela vardag med ungefär 100 000 ungdomar i . I så gott som alla landets kommuner råder nu bostadsbrist. Bostadsbristen och den sjuka bostadsmarknaden är ett av de allra viktigaste problemen att ta itu med för att förbättra ungdomars villkor. Bakom varje anonymt könummer hos bostadsförmedlingarna döljer sig en människas besvärliga livssituation. De flesta ungdomar möter bostadsbristens kalla och avvisande hand i samband med att man försöker att flytta hemifrån i slutet av tonåren. Många får sedan leva med denna otrygga vardag tills man passerat 25-årsstrecket, en del ännu längre. På bostadsmarknaden är det fortfarande kontanter och kontakter som gäller. Bostadsfrågan är därför i allra högsta grad en ungdomsfråga. Men ungdomen är ingen enhetlig grupp. Vissa ungdomar kommer från välbärgade hem och behöver aldrig oroa sig över var de skall sova , , . Den stora gruppen ungdomar saknar däremot de pengar och kontakter som fortfarande ofta behövs för att kunna skaffa sig en egen bostad. De är hänvisade till en tröstlöst lång väntan i bostadsförmedlingens köer. Vpk är negativt till s.k. ungdomsbostäder. Med ungdomsbostäder brukar man oftast mena bostäder med lägre standard och med ett tidsbegränsat kontrakt som ungdomar hänvisas till. Men ungdomar mellan 18 och 25 är ingen speciell sorts varelser. De har inte mindre behov av en bra bostad eller trygghet i boendet och de har inte alla likartade behov. Många är föräldrar med ett eller flera barn. Andra har vänner som behöver hiss för att kunna besöka dem, en del har allergiska besvär osv. Vpk vänder sig emot varje försök att inordna alla ungdomar i någon enhetlig standard som passar i speciella ungdomsbostäder. Vi kan inte acceptera att myndiga ungdomar skall hänvisas till att bo under sämre villkor bara för att de är unga. Det är orimligt att ställa olika bostadslösa grupper mot varandra på bostadsmarknaden. Ungdomar arbetar och betalar skatt precis som andra medborgare, de har skilda behov och olika krav på sitt boende precis som andra medborgare. Det finns ingen anledning att acceptera att ungdomar skall hänvisas till att bo i dåliga provisorier på grund av sin ålder. Bostäder av olika storlek och med olika standardnivåer skall inte fördelas efter ålder utan utifrån skilda krav på boendet. De flesta ungdomar är, tillsammans med många andra, hänvisade till bostadsförmedlingarnas köer - på de orter där det överhuvudtaget finns en bostadsförmedling. För att komma tillrätta med den stora bostadsbristen måste det byggas fler bostäder, framförallt hyresrätter. De bostäder som redan finns måste göras tillgängliga för dem som väntar i bostadsköerna. i andra motioner bl. a. föreslagit: - Alla lägenheter skall förmedlas via bostadsförmedlingen, det skall inte behövas kontakter eller pengar under bordet för att få en bostad. - Bostadsförmedlingarna skall förmedla även andrahandskontrakt, rivningskontrakt mm. De som får en sådan tillfällig bostad skall få behålla sin plats i bostadskön. - Stopp för omvandling av hyresrätter till bostadsrätter, bostadsrätterna är nu på många håll så dyra att inga med normala inkomster kan bo där. - Principförbud mot övernattningslägenheter, bostäder skall användas som bostäder och inte som billiga hotellrum åt företagen. - Höjning av bostadsbidragen . - Alla skall kunna ansöka om bostadsbidrag, även barnlösa hushåll och oberoende av ålder. Mångå ungdomar, men också vuxenstuderande, har stora problem med att finansiera sina studier. För ungdomar i gymnasieskolan som är utgår ett studiebidrag som fr. o. m. är /mån. Den låga nivån gör att många tvingas att arbeta parallellt med sina gymnasiestudier. Vpk anser att det är bra att varva arbete och utbildning också i ungdomen, men det är oacceptabelt att många tvingas att arbeta både kvällar och parallellt med sina studier. Att läsa på gymnasiet är ett heltidsarbete och omfattande extraarbete leder till sämre resultat i skolan. Studiebidraget bör ha en sådan nivå att ungdomar inte av ekonomiska skäl tvingas till extraarbete under terminerna. För de gymnasie- och folkhögskoleelever som är myndiga men ännu inte fyllt råder en speciell situation. Vpk anser att myndiga ungdomar skall ha möjlighet att flytta hemifrån och ha en egen ekonomi utan att vara beroende av sina föräldrar. Med nuvarande regler blir ungdomar som fyllt 18 men inte omyndigförklarade om de läser i gymnasieskolan eller på folkhögskola. Det särskilda vuxenstudiestödet kan inte tillämpas för dessa ungdomar eftersom de som regel inte har arbetat . Dessa ungdomars studiefinansieringsproblem måste lösas utan att de tvingas skuldsätta sig för att få gymnasiekompetens. Även nivån och reglerna för inackorderingstillägg och extra tillägg behöver ses över för att på ett bättre sätt göra studier på gymnasienivå tillgänglig för alla ungdomar. Antalet 16-åringar i landet kommer att minska framåt. När vi nu har en mycket god arbetsmarknad i stora delar av så innebär detta att konkurrensen om ungdomarna kommer att öka. Då är det särskilt viktigt att gymnasiestudierna kombineras med rimliga ekonomiska förhållanden för att förhindra att ungdomar värvas av de stora företagen till smala interna utbildningar, styrda av företagen, med betydligt bättre ekonomisk ersättning. Det finns således flera skäl till att reformera studiefinansieringssystemet för gymnasie- och folkhögskoleelever. Det är naturligt att förbättra de ekonomiska villkoren för dessa elever i samband med att gymnasieskolan reformeras och omorganiseras. Regeringen aviserar i årets budgetproposition en proposition om den framtida gymnasieskolan som skall komma under /91. Vpk föreslår att en utredning tillsätts med uppgift att utreda hur folkhögskole- och gymnasieelevers ekonomiska villkor kan förbättras i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stärkandet av ungdomars identitet för en ökad handlingsberedskap avseende HIV/aids, 2. att till anslag, A 5 Insatser mot aids, för /91 anslår 13 milj. kr. utöver regeringens förslag till fördjupad information riktad till ungdomar om HIV/aids, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostnadsfria preventivmedel och preventivmedelsrådgivning, 4. att hos regeringen begär förslag om ett specialdestinerat statsbidrag för att trygga utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningarnas betydelse och nödvändiga utbyggnad, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att 30 milj. kr. bör anslås från allmänna arvsfonden för att stimulera utbyggnaden och utvecklingen av ungdomsmottagningar, [att till anslag, H 1 , för /91 anslår . utöver regeringens förslag för information kring maktforskningens resultat riktad till ungdomar och dem som arbetar med ungdomar,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till flickors fritidsverksamhet,1] [att för /91 anslår 25 milj. kr. till ett stimulansbidrag för att uppmuntra kommunerna att stödja ridverksamheten för barn och ungdom,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen inom hästsektorn,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en utredning bör tillsättas för att utreda hur folkhögskole- och gymnasiestuderandes ekonomiska villkor kan förbättras.3] (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90: Kr419 2 1989/90:Jo877 3 1989/90 :Sf548