mot · GD02Kr403 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr403 av () klosterkyrka Den gamla i är en riksklenod. Klostret var det medeltida största munkkloster och en av landets både kulturellt, ekonomiskt, socialt och politiskt mest betydelsefulla institutioner . är, som medeltidsbyggnad och klosterkyrka, ett av de få internationellt uppmärksammade svenska byggnadsverken. Kyrkan är gravkyrka för minst tre medeltida kungar, för minst en drottning, för minst en hertiginna och en liksom riksråd och riddare. I finns också gravplatsen för huvudstadens grundare, riksföreståndaren ! Med sin längd på är en av landets största medeltida landsbygdskyrkor. I dess murar döljs delar av en kyrka. Det specifika med kyrkan är emellertid dess helt unika medeltida interiör. Bortsett från den mycket värdefulla inredningen ser kyrkorummet ut som när kyrkan invigdes . Att kyrkan överhuvudtaget står kvar kan tillskrivas omfattande restaureringsarbeten av rikskanslern och greven de . anmodade sålunda regeringen landshövdingen att lägga om kyrkans tak "eftersom det wore storskada samma kyrkia alldeles att förfalla låtha, uthi betrachtande af den sköne byggningh. Den härrörande inredningen har som konst- och kulturhistoriska höjdpunkter den praktfulla predikstolen, altaruppsatsen, kungsoch drottningstolarna och förrummet till rikskanslerns gravkammare. I denna står greve de och hans gemåls praktfulla kistor. Just byggnadens högklassiga och ömtåliga inredning ställer särskilda antikvariska krav på underhåll och skötsel och klassificeras av de antikvariska myndigheterna som synnerligen angeläget att bevara. Som jag påpekade i motionen Kr 401 till föregående kan kostnaden - om församlingen fullt ut skall bära dessa uppgå till mångmiljonbelopp. Det är orimligt att en liten, skattesvag landsort sförsamling, som , skall ta ansvaret för en kyrka som är så historiskt värdefull som . har enligt senast tillgänglig statistik 1177 invånare - ca 400 hushåll. Fjolårets motion, 1988/89:Kr 401, behandlades av kulturutskottet i betän kandet 1988/89:KrU 10. anförde med anledning av motionen följande: Statsbidrag har tidigare utgått över särskilda anslag på statsbudgeten till restaurering av klosterkyrkorna i och (se bl a prop. 1976/77:100 s. 195-197, KrU 1976/77:29 och prop. 1979/80:100 bil. 18 s. 93, KrU 1979/80:25). beslöt efter förslag av regeringen att kyrkofondens styrelse skall ges möjlighet att ge bidrag till ett pastorat till kostnadskrävande underhåll och restaurering av församlingskyrkor (18 § kyrkofondslagen). I propositionen framhölls utan erinran från sida bl a att bidrag bör ges efter ungefär samma principer som då regeringen fördelar bidrag till underhåll av domkyrkor, d v s ett bidrag inom en ram av av de totala kostnaderna. Avgörande för storleken av bidraget bör vara den bidragssökande kyrkokommunens ekonomi, anfördes det också i propositionen (prop. 1987/88:31 s. 161, KU 1987/88:30). Med hänvisning till den bidragsmöjlighet för vanliga församlingskyrkor som sålunda tillskapades är utskottet inte berett att förorda att medel anvisas under förevarande anslag - eller under nya anslag - till annat än tillfälliga, mer omfattande restaureringsåtgärder vid de äldre domkyrkorna och nämnda klosterkyrkor. Någon permanent finansiering över statsbudgeten bör inte komma ifråga. Med hänvisning till ovanstående avstyrkte utskottet motionen. Det förslag till lösning som utskottet ansåg sig kunna peka på är dessvärre inte godtagbart för församlingen. Problemen i det längre tidsperspektivet kvarstår i huvudsak oförändrade. Med hänsyn till kyrkans karaktär av riksklenod måste staten, liksom den gjorde , som ovan påpekats, anvisa mer framgångsrika vägar till lösningar av bestående värde för framtiden. Denna uppfattning delas av , men ämbetet har inga medel att anslå för ändamålet. För att med ett exempel på en av flera angelägna åtgärder närmare belysa problemen väljer jag dem som just nu är akuta. Projektet omfattar takreparation och tjärning av tak samt installation av energisparande folievärme. penningvärde beräknas kostnaderna till drygt 1,7 milj. kr. Församlingen har i en skrivelse begärt att staten skall svara för dessa kostnader. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bilaga 15, s. 138) föreslagit att skall anslå 1,3 milj. kr. Det är i sig mycket glädjande att regeringen förelägger detta förslag, men likväl måste det ändå noteras att det är ett näst intill oundvikligt minimiåtagande för staten, sett i det mer långsiktiga perspektivet. Församlingens ekonomi är nämligen sådan att det blir nödvändigt att slå ut kostnaderna , varför församlingen måste ta upp ett lån. Räntekostnaden för detta lån blir, beräknad efter , . Församlingens totalkostnad stiger då till . Detta innebär att församlingen måste ta upp . i budgeten för ändamålet. Skatteunderlaget är enligt taxering 535 341 skattekronor. Utdebiteringen är 1:95 per skattekrona, varav på pastoratet och 1:25 på församlingen. Kostnaderna för uppvärmningen av kyrkan har stigit till för när trots att kyrkan hållits stängd två och en halv månad. Försäkringskostnaderna och kostnaderna för brandlarm uppgår till . Till allt detta skall läggas de kostnadsökningar som blir en följd av skatteomläggningens finansiering, vilka icke har kunnat beaktas i ovanstående beräkningar. Med dessa siffror som bakgrund ter sig även en 20-procentig insats för de nu akuta åtgärderna övermäktig för församlingen. Kostnaderna för uppvärmning, försäkringar och årskostnad för de nyssnämnda åtgärderna motsvarar per skattekrona! Normalt är det endast landets domkyrkor som får statsbidrag (anslagsposten G 4. Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. i budgetpropositionen, bilaga 15). Som redan påpekats i denna motion, har emellertid två undantag gjorts tidigare, nämligen för de båda klosterkyrkorna i , resp i på grund av deras kulturhistoriska värde. kan inte längre bekosta underhållet av . Det är därför angeläget att staten fastställer en principlösning för finansieringen av underhållet till en historiskt så värdefull riksklenod som representerar. Enligt min mening bör finansieringen ske permanent från ovannämnda anslagspost i huvudtitel. Det är av största vikt för församlingen att erhålla besked härom för att kunna planera för ett genomförande av de oundgängligen nödvändiga restaurerings- och underhållsåtgärderna på än för ett budgetår i taget. Värdet av en långsiktig planering för nämnda åtgärder har stor betydelse även från rent ekonomiska utgångspunkter. Således måste staten även i det längre tidsperspektivet göra utfästelser beträffande sitt kontinuerliga ansvarstagande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansieringen av kostnaderna för underhållet av .