mot · GD02So201 · 1990-01-12 00:00:00 — Äldreomsorgen står och faller med . Det kan därför inte nog framhållas att yrket som hemvårdare är viktigt och borde tillerkännas högre Arbete i måste bli ett eftertraktat yrke. Arbetet ställer betydande krav, inte minst fysiskt och psykiskt, och lönen måste bli anpassad därefter. Utbildningen behöver förbättras. Detta gäller inte minst ergonomi, psykologi, kost- och konsumentkunskap. En utbildning liknande den som ges vid hushållsskolorna och lanthushållsskolorna skulle kunna vara lämplig. Inom lanthushållsskolorna finns ett kursutbud som skulle vara lämplig fortbildning för dem som finns inom . Det har rått stora rekryteringsproblem till vårdutbildningarna över huvud taget, men särskilt till sociala servicelinjen. Glädjande nog har antalet sökande till sjuksköterskeutbildningarna ökat på sina håll. Den gemensamma tre-åriga utbildningen för vård- och servicelinjerna inom vårdgymnasiet har visat sig locka kunniga och intresserade sökande. Det är viktigt att denna utbildningslinje fortsätter och att såväl rekryteringsbehov som antagningskrav noga uppmärksammas. Kvaliteten i utbildningen är mycket viktig inom ett område där yrkesutövarna kommer att svara för vård, omvårdnad och service till äldre, sjuka, barn och handikappade i hemmen. Såväl vad gäller vårdlinjen som sociala servicelinjen vill vi åter framföra tanken på lämplighetsbedömning. En återgång till någon form av provelevtid, som förekom i tidigare vårdutbildning, bör övervägas. Ett annat alternativ vore att införa en yrkesinriktad arbetspraktik som förkunskapskrav. Även genomgångna specialkurser på gymnasiet bör kunna tillgodoräknas i detta sammanhang. Att ställa ökade krav har visat sig göra vårdyrkena mer attraktiva och kan höja deras status. En ytterligare neddragning av kvalitetskraven vore från vårdsynpunkt nära nog katastrofal. Alla ansträngningar bör vidtas för att upprätthålla kvaliteten i utbildningen och öka rekryteringen till ett yrkesområde som vidgas i takt med att antalet äldre ökar, som kommuner och landsting satsar allt mer på vård och service i hemmen. Formella yrkanden med anledning av vad vi här anfört om vårdyrkesutbildningen i allmänhet och utbildningen av personal som skall verka inom i synnerhet läggs i vår motion angående utbildningen inom hälso- och sjukvård. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar godkänna de riktlinjer som angetts i motionen för utvecklingen av vården och omsorgen om de äldre, 2. att hos regeringen begär förslag syftande till att alternativ äldreomsorg och äldrevård som uppfyller rimliga kvalitetskrav ges rätt till samma stöd från det allmänna som motsvarande offentligt bedrivna verksamhet, 3. att beslutar om sådana ändringar i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen att den enskildes valfrihet stärks i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av valfrihet och flexibilitet i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att institutionsplatser inte får avvecklas snabbare än att hemvården - både social hemhjälp (hemtjänst) och hemsjukvård - hinner byggas ut, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att en fortsatt nedläggning av enskilda sjuk- och vårdhem bör bringas att upphöra och den personella och fysiska resurs som enskild dag- och sjukvårdhemsverksamhet representerar tillvaratas, 7. att hos regeringen begär förslag om enhetligt primärkommunalt huvudmannaskap för gruppbostäder för äldre, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av länsvisa, för diagnostik och utredning av ålderssjukdomar och demensliknande tillstånd ansvariga utredningsavdelningar, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en professur i i neuropsykologi med inriktning på tidig diagnostik av ålderssjukdomar och utveckling av neurofysiologiska metoder, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av regionala centra för forskning och behandlingsutveckling inom neurogeriatriken, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om behovet av ökade forskningsinsatser i fråga om demenssjukdomar och demensliknande tillstånd, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att den svenska hälso- och sjukvårdspolitiken bättre anpassas till de ålderssjukas behov, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxor för social hemhjälp, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av en generell skattefrihet för hemsjukvårds- och hemvårdsbidrag för pensionärer ! () () () () () Per Stenmarck (m) () () lng-Britt () () () () ') 1989/90:Sk308 gotab 99448, 1990