ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So513 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So513 av och (båda fp) Abortförebyggande åtgärder Antalet aborter höll sig på ungefär samma nivå sedan 1974 års abortlag tagits. har en oroande ökning skett både i antalet aborter per 1 000 kvinnor i ålder och i absoluta tal. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Kraftfulla åtgärder måste nu sättas in för att vända utvecklingen mot en nedgång i abortsiffrorna. presenterade en lägesrapport och ett omfattande åtgärdspaket. Man avsåg att bl.a. genom överläggningar med lanstingsförbundet, och aids-delegationen söka komma till rätta med den oroande abortutvecklingen genom åtgärder både centralt, regionalt och lokalt. Det är av stor vikt att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen och agerar på ett kraftfullt sätt om förväntad nedgång av antalet aborter uteblir. Detta bör ge regeringen till känna. I bedrivs rådgivning för gravida kvinnor i kris genom "for A AN". Verksamheten drivs ideellt i samarbete mellan en rad organisationer. Man står till tjänst med graviditetstest, mödrahälsovård , social rådgivning, stödfamiljer och i viss omfattning också krisbostäder. Byråerna, som drivs med både statligt och kommunalt stöd, har visat sig vara ett värdefullt komplement till den rådgivning som bedrivs i offentlig regi. I håller liknande samarbetsprojekt på att växa fram på skilda håll. En övergripande till Abort i (AAS) är verksam . Lokala föreningar har bildats i , , och . På andra håll finns kommittéer, som planerar att bilda lokala föreningar. I har man hunnit längst. Man har haft tillgång till lokaler och har kommit igång med en rådgivningsbyrå med en deltidsanställd föreståndare. Professor , som är ansvarig för abortverksamheten vid kvinnokliniken, , har i en skrivelse vädjat om stöd för Stiftelsen till Abort. Han skriver bl.a.:Stiftelsen har också genom sin organisation större möjligheter än vi själva att genomföra en del av de stödåtgärder som synes mest angelägna. Jag vill mot denna bakgrund varmt rekommendera Stiftelsen till Abort i och vädja om ekonomiskt stöd för stiftelsens verksamhet har beslutat om ekonomiskt stöd till stiftelsen i . Verksamheten i har utvecklats till ett eftersökt och uppskattat alter Liknande projekt bör kunna fylla ett behov också i . De projekt som är på gång i bör därför uppmuntras och följas med stor uppmärksamhet. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om abortförebyggande åtgärder det anförda, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativa rådgivningsbyråer. () () 1989/90 So513
mot · GD02So514 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: So514 av () Omhändertagandet av dödfött har det aktualiserats ett behov av ändrade rutiner när det gäller omhändertagande av i samband med abort. Därför har utarbetat allmänna råd om hur detta skall ske. Där framhålls bl.a. att det är angeläget att samtliga sjukhus som omhändertar från spontana och legala aborter tillämpar de rutiner som anges i dessa råd. Det är tillfredsställande att nu har utarbetat dessa råd. Av inte minst etiska skäl är det viktigt att det finns anvisningar hur omhändertagandet skall ske. Det är av stort värde för berörd personal att ha klara och tydliga regler i denna verksamhet. Emellertid finns det oklarheter i råd vad gäller informationen och kontakten med fostrets föräldrar. Beslut om abort torde i de allra flesta fall vara svåra att fatta. Det är därför av stor vikt att dessa nya anvisningar inte skapar nya skuldkänslor hos föräldrarna. Därför bör inte för stort ansvar för behandlingen av fostret läggas på dessa. Det är självfallet bra att kontakt erbjuds med kurator, sjukhuspräst eller motsvarande och att när så befinns lämplig information ges om vilka rutiner som tillämpas på sjukhuset och att föräldrarna i det sammanhanget bereds möjlighet att uttrycka särskilda önskemål. Dock bör inte dessa samtal utformas så att alltför stort ansvar för hur fostret skall omhändertas läggs på föräldrarna. Det kan tvärtom vara till fördel att dessa råd blir så utformade att den behandling av fostret som rekommenderas i allmänna råd blir regel och att undantag därifrån endast görs då särskilda önskemål därom uttrycks av föräldrarna. som det är angeläget att döda behandlas på ett värdigt och etiskt acceptabelt sätt och att regler för detta utformas bör ej den enskilde föräldern tvingas till ett ställningstagande som kan vara för svårt att ta. Därför bör de anvisningar som givit kompletteras och förtydligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för omhändertagande av aborterade . 1989/90 So514 gotmb 99876, 1990
mot · GD02So515 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: So515 av m.fl. (fp) Information till läkare om kostnadseffekter av sjukskrivning m.m. 1989/90 So515521 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf346 hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att ge läkarna information om kostnadseffekter av sjukskrivningar och läkemedelsförskrivningar. () ()
mot · GD02So518 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: So518 av m.fl. (c) Genterapi på mänskliga könsceller, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo617 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bevara den genetiska sekretessen, 2. att hos regeringen begär förslag om hur den genetiska informationen skall hanteras i samband med fosterdiagnostik etc. i enlighet med motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om förbud mot genterapi på mänskliga könsceller, 4. att hos regeringen begär förslag till regler för användande av mänskliga vävnader inkl. fostervävnader, 5. att hos regeringen begär förslag till regler för forskning på befruktade mänskliga ägg, embryon och , 6. att begär att regeringen i samråd med idrottsorganisationerna vidtar åtgärder mot utnyttjande av bioteknik för doping. () () () () () ()
mot · GD02So519 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90 :So519 av och (båda s) Rätten att få veta kön kan blivande föräldrar genom ultraljud eller fostervattensprov få reda på det blivande barnets tillstånd. Provet kan i vissa fall ge underlag för om föräldrarna väljer att abortera fostret. Ett skäl för detta kan vara att fostret uppvisar allvarlig skada, sjukdom eller missbildning. De blivande föräldrarna kan också få veta fostrets kön. Det kan ha betydelse om det blivande barnet riskerar att få en svår ärftlig sjukdom som drabbar bara ett visst kön. har det emellertid visat sig att föräldrar av andra skäl än medicinska väljer att abortera ett då de fått veta fostrets kön. Skälet kan vara att de önskar ett barn av visst kön. Föräldrar från vissa kulturer anser att flickor har mindre värde än pojkar. Det kulturella trycket kräver att den blivande modern för sin egen status skull föder en son. I dessa fall missbrukas enligt vår mening inte bara rätten att få veta fostrets medicinska status, utan också den fria aborten. Därför borde läkaren ges rätten att endast meddela fostrets kön om risk för allvarlig sjukdom eller skada föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att få veta kön. () ()
mot · GD02So523 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So523 av () Legitimering av dietister Den statliga dietistutbildningen tillkom 1978 och omfattar 120 poäng, dvs. Utbildningen ges vid universiteten i , och . Den omfattar bl.a. näringslära, fysiologi, dietik, sjukdomslära och psykologi. Dietistutbildningen är den enda näringsterapeutiska utbildningen med medicinsk inriktning i . Möjlighet till påbyggnad finns (40 poäng). Antalet dietister är ca 400. tillkommer 30 yrkesutövare med dietistexamen. av dietisterna är verksamma inom den offentliga vården. Många människor arbetar inom området kost-hälsa-sjukdom. Graden av yrkeskunnande och kompetens varierar avsevärt. Det förekommer ett mer eller mindre oseriöst och godtyckligt tyckande ifråga om sambandet kost-hälsa. I § 3 HSL slås fast att hälso- och sjukvården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vård och behandling. Dietistkåren har ålagt sig att följa och kost- och näringsrekommendationer. Detta är den bästa garantin för att patienterna ges kostbehandling enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Därigenom garanteras också att behandlingen förbättras i takt med att kunskaperna i dessa frågor ökar. Medlemmarna i har ålagt sig att följa vissa etiska regler. Om en legitimering av dietistkåren genomförs skulle dessa krav kunna hävdas från statens sida för patientens bästa. Att ge kostbehandling till svårt sjuka människor är ett mycket ansvarsfullt arbete. Likaväl som det krävs ansvar för medicinska åtgärder vidtagna av läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster och logopeder bör det ställas samma krav på kostbehandling. Endast en legitimation baserad på adekvat utbildning, krav på dokumentation och etiska regler gör det möjligt att utkräva det ansvar som behövs. Det gör det också möjligt att beivra oseriös och okunnig yrkesutövning som kan sätta människors liv och hälsa i fara. Insikten om kostens betydelse för hälsan och behovet av kostrådgivning ökar bland allmänheten. Sambandet mellan kost och hälsa är mycket komplicerat. Kostbehandling för att förebygga eller behandla sjukdom förutsät ter de speciella kunskaper sorn genomgången och godkänd dietistutbildning ger. Det är viktigt att kvaliteten i kostrådgivningen upprätthålls. Det gäller såväl det faktiska innehållet i rådgivningen som de metoder som används för att genomföra den livsstils- och attitydförändring som ofta krävs för en bestående koständring. Dietister utbildade i har kunskaper som är väl i paritet med utbildningen i många andra länder där yrkeskunnigheten legitimerats. I internationell konkurrens vore en legitimering av yrkeskompetensen en styrka. Ett skydd för dietistens yrkestitel genom en legitimering skulle ge det formella erkännandet av det viktiga arbete dietisten utför. Dietister som genomgått den treåriga dietistutbildningen vid universiteten i , eller och avlagt godkänd examen bör ges rätt till legitimation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimering av dietister. 1989/90 So523
mot · GD02So524 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So524 av m.fl. (s) I lagen om rättspsykiatrisk undersökning anges att sådan undersökning skall utföras med största möjliga skyndsamhet. Skriftliga utlåtanden skall avges till domstol . Många exempel finns på de oefterrättliga förhållandena då det gäller handläggningen och den långa tidsutdräkten av undersökningarna. En hel del av klientelet får vänta i häkte på att överföras till rättspsykiatrisk klinik, vilket innebär ett svårt lidande. Det är mycket betänkligt att de långvariga förhandlingarna mellan staten och inte lett till erforderliga resultat. Ett eventuellt avtal förändrar dock ingenting i statens ansvar för att lagar och förordningar tillämpas och uppfylls. En lösning måste presenteras utan vidare dröjsmål. Vi vill erinra om att vid upprepade tillfällen har gjort tillkännagivanden om tillräckliga resurser för rättspsykiatriska verksamheter och om huvudmannaskapet. Utskottet riktade mycket stark kritik mot de långvariga missförhållandena. Det uttalades att allvarliga ansträngningar måste göras för att undanröja dessa. Trots upprepade utfästelser har inte tillräckliga åtgärder vidtagits. Enligt lag skall undersökning utföras med största möjliga skyndsamhet. Enligt tillämpningskungörelsen till lagen får anstånd meddelas bara om det är nödvändigt på grund av undersökningens särskilda beskaffenhet eller på grund av arbetsbelastningen vid kliniken. I det senare fallet får anstånd medges endast om undersökningen inte lämpligen kan flyttas till annan klinik eller utföras av utomstående läkare. Detta kan som regel ske om ansträngningar görs. De långa väntetiderna strider, som JO fastslagit, mot gällande lagstiftning. JO har också hänvisat till den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna, som anslutit sig till. är förpliktigat att iaktta konventionen, enligt vilkens artikel 5 punkt 3 den som är berövad sin frihet skall vara berättigad till rättegång inom skälig tid. Den skäliga tiden har överskridits i många fall. De rådande förhållandena är inte acceptabla. Förslag bör framläggas om den rättspsykiatriska verksamheten. För att lösa en del av de akuta svårigheterna är det mest angeläget att det anslås medel till extra undersökningsläkare. Vid statens rättspsykiatriska klinik i är förhållandena fortfa Som exempel kan nämnas att det i ett fall 1989 tog och från beslut om rättspsykiatrisk undersökning (RPU) till att färdig RPU förelåg. RPU beslutades och den åtalade överfördes från häkte till rättspsykiatriska kliniken . RPU var klart . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag om den rättspsykiatriska verksamheten. () () () () 1989/90 So524
mot · GD02So525 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So5 25 av m.fl. (vpk) har som uppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosociala risksituationer, riskreaktioner och riskgrupper. De bedriver en målinriktad forskning för att kartlägga, informera och utbilda om dessa frågor. Vpk anser att verksamheten behöver ytterligare stöd för att på ett ännu framgångsrikare sätt kunna sköta sin verksamhet.Vi föreslår att institutet får pengar till ytterligare en forskningsassistent och till en sekreterarresurs. Med hänvisning till det anförda hemställs att till anslaget E 8, för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit, eller således , för tillsättande av en tjänst som forskningsassistent och till en sekreterarresurs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02So526 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:So526 av m.fl. (mp) Drogfri vård för mentalsjuka Den som är intagen på sjukhus med stöd av denna lag (LSPV) får hindras att lämna sjukhuset och är i övrigt underkastad det tvång, som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med vården eller för att skydda honom själv eller omgivningen. Så står det i 13 § i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, LSPV. Innebörden är att en sådan patient kan spännas fast vid en brits, bältesspänning, få en elchock, låsas in och/eller tvångsmedicineras för att lugna ner sig. Varje människa skall ha rätt till drogfri vård. Tvångsmedicinering med neuroleptika kan inte tillåtas. Möjligen måste man när patienten kommer in i ett akut tillstånd ge så starka sömnmedel att patienten får sova ut. Sedan kan försök till samtal tas upp igen. Många anser att behandling med neuroleptika inte är nödvändig och att patienten därför skall ha rätt att vägra denna medicinform. Neuroleptikan blockerar dopaminreceptorerna, som under behandlingens gång förändras så att risken för psykos ökar efter det man slutat med neuroleptikan och blockeringen har hävts. Det kan alltså bli bestående men av behandlingen. Vissa patienter måste fortsätta medicineringen livet ut. Denna behandling leder ofta till att uttrycksförmågan avtar, man får en stelhet i rörelserna och patienten känner sig som en zombie - en levande död. Patienten får dåligt minne och kan mista smaksinnet och vissa reflexer. Inte heller orkar patienten koncentrera sig, läsa en bok eller se på TV. Detta innebär en låg känslighet på många olika plan. Patienten blir lättskött men initiativlös. Ett alternativ till denna vårdform är kraftigt ökad omvårdnad och psykoterapi. Psykoterapin skall ersätta denna form av medicinering. Varje mentalvårdsklinik bör få en fast dygnet-runt-tjänst, som upprätthålls av psykoterapeuter. Då skulle neuroleptikan, denna form av kemisk lobotomi, kunna sättas ut och ersättas av psykoterapi. Genom att införa rätten till drogfri vård kan vi dels hjälpa psykotiska människor, även de schizofrena, tillbaka till ett fullvärdigt liv, dels skapa en arbetsmiljö med hedervärda villkor för mentalvårdare och alla andra som verkar inom denna svåra vårdsektor. Det är inte bara sjuka människor som får denna farliga form av mediciner. Även barn som är hyperaktiva lär få den i form av amfetamin. amfetamin rekommenderas till barn, det talas om fyraåringar, för att höja vakenhetsnivån så att de inte blir övertrötta och därmed hyperaktiva och besvärliga. I , och får medicinen skrivas ut på licens. Hur tar vi egentligen hand om våra barn? Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att rätten till drogfri vård skall införas, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda hur landstingen skall kunna försörja mentalvårdens olika institutioner med fasta psykoterapitjänster för 24-timmarsjour, 3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om tvångsvård att rätten till drogfri vård kan förverkligas även inom dess ramar. () () 1989/90 So526
mot · GD02So528 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So528 av och (båda c) behandlade lagutskottet frågan om patientförsäkringens utformning och tillämpning med anledning av en motion från undertecknade. Utskottet hänvisade bl.a. till att med utskottsbehandlingen tillsatt en utredning i frågan, som skulle vara färdig . pågår just nu ett brett översynsarbete gällande såväl ersättningsfrågor, handläggningstider, preskriptionstider som andra juridiska spörsmål. Arbetet beräknas pågå under innevarande år och förslagen presenteras tidigast . Vi konstaterar med tillfredsställelse att en sådan aktivitet kommit igång och ser fram emot resultatet. detta pågår inträffar emellertid nya försäkringsfall och människors lidande fortsätter. Dessvärre fortsätter också bristen på grundskydd för människor som i vår sjukvård blir felbehandlade. Vi tycker att det är oacceptabelt att inte dessa människor erhåller ett grundskydd på annat sätt, i de fall samhället har felat. Visserligen är det landstingen som är huvudmän och ansvariga, men det ligger ett ansvar även på och regeringen liksom även på oss i . Vi anser därför att regeringen ska återkomma med förslag om särskilda medel till hjälp för dem som genom dåligt utformade regler inte får någon hjälp alls. Det minsta en patient kan begära är hjälp då läkaren erkänt en felbehandling. Vi avser inte att yrka något vad gäller patientförsäkringens utformning, då detta är föremål för utredning och utvärdering. Vi upprepar istället vad vi framhöll i vår tidigare motion. Samhället har inte råd med en patientförsäkring som inte bidrar till att felaktigt behandlade patienter omgående får nödvändig hjälp. Det billigaste för samhället är att få en snabb återanpassning av människor till arbete och till en något så när normal livsföring! Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om särskilda medel till stöd för dem sorn på grund av bristfälliga regler inte får ersättning från patientförsäkringen. () () 1989/90 So528
mot · GD02So536 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So5 36 av m.fl. (fp) Rehabiliteringscentrum för tortyrskadade flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf644 hemställs att för /91 anslår 10 milj.kr. till psykiatrisk vård för flyktingar enligt vad i motionen anförts. () ()
mot · GD02So540 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So540 av m.fl. (mp) Gentekniken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo622 hemställs 1. att förbjuder genteknisk manipulation av könsceller, 2. att förbjuder genteknisk manipulation på människor.
mot · GD02So601 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: S06OI av och (båda c) Barnbidrag vid längre utlandsvistelse Strax före julen 1984 antog en proposition med förslag om ändrade regler för utbetalning av barnbidrag vid längre utlandsvistelse. I propositionen föreslogs att medföljande barn till en svensk missionär eller präst som är anställd i utlandet fortfarande skall antas vara bosatt här om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Det var ett steg i rätt riktning att undantag gjordes för präster och missionärer, men det är enligt vår uppfattning otillräckligt. Undantaget måste omfatta överhuvudtaget alla barn till personer som är anställda av eller annat svenskt trossamfund eller av ett till ett sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. För dessa bör barnbidrag utgå under utlandsvistelse . Argumentet i propositionen för den särställning som präster och missionärer fick genom beslutet var det förhållandet att de ansågs ha en bibehållen anknytning till under arbetet utomlands; det följer av 28 § i folkbokföringsförordningen, där det stadgas en rätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda i . Men samma regel gäller också andra anställda inom de verksamhetsområden som tidigare nämnts. Det som alltså var grunden till att man föreslog undantag för präster och missionärer är också grunden för att man kan kräva samma förmåner för övriga anställda. Samma regler i barnbidragshänseende måste gälla för dem som arbetar på samma arbetsplats och samma regler måste gälla inom all kyrklig och ideell verksamhet utomlands i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring, att samma regler för barnbidrag som gäller för präster och missionärer vid längre utlandsvistelse skall gälla för alla som är anställda av eller annat svenskt trossamfund eller av ett till sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation, som bedriver biståndsverksamhet. () ()
mot · GD02So602 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:So602 Utbetalningen av förlängt bidragsförskott Underhållsskyldighet till barn upphör när barnet fyller . Går barnet i skolan eller återupptas skolgången innan barnet fyller , är föräldrarna dock intill dess barnet fyller tjugoett år underhållsskyldiga så länge skolgången pågår. I de fall sådant underhåll eller bidragsförskott betalas ut skall de enligt §8 lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande betalas ut till den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet varaktigt bor tillsammans med. I de flesta fall är detta säkert bra men det finns föräldrar och tidigare vårdnadshavare som inte alltid sätter barnets bästa först. Det har förekommit fall där det uppstått tvist om sådana underhåll därför att de inte kommit barnet tillgodo. Till exempel en artonårig flicka som bedrev studier vid en folkhögskola i och hade sitt hem i . Fadern bestred underhållsskyldighet om pengarna skulle gå till modern, men sade sig vara villig att lämna dem till dottern. Detta eftersom flickan, när underhållet utbetalades till modern, inte fick dessa pengar utan han av erfarenhet visste, att dottern skulle komma till honom för att få hjälp med att klara sin ekonomi. Det borde vara ganska självklart att underhåll/bidragsförskott i dessa fall skulle gå till barnen/ungdomarna som ju fyllt och är myndiga. Följdförfattningen som innebär att en förälder/vårdnadshavare är mottagare av dessa medel måste ändras till de myndiga ungdomarnas fördel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att 8 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande ändras så att förlängt bidragsförskott/underhållsbidrag utbetalas till barnet/ungdomen.