mot · GD02Sk49 · 1990-03-13 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:106 om uppsägning av dubbelbeskattningsavtalet mellan och 1989/90 Sk4950 I propositionen föreslås att godkänner att dubbelbeskattningsavtalet mellan och sägs upp med verkan från Det måste, enligt vår mening, anses uppseendeväckande att , som söker ett närmande till EG, säger upp ett skatteavtal med en EG-stat i stället för att ytterligare försöka lösa frågan avtalsvägen, i synnerhet som vunnit gehör för kraven på ändringar i fråga om realisationsvinst och förmögenhet. Det huvudsakliga skälet till det svenska kravet att omförhandla dubbelbeskattningsavtalet torde nämligen vara att en svensk med hemvist i med nuvarande regler kan avyttra fast egendom i och svenska aktier utan att den realisationsvinst som därvid uppkommer kan beskattas i . Någon liknande realisationsvinstbeskattning finns inte i . En annan fråga som enligt vår uppfattning inte får motivera en avtalsuppsägning är att inte gått med på de svenska villkoren för att från svensk beskattning undanta utdelning som belgiskt bolag lämnar till svenskt bolag. Från svensk sida krävs att den underliggande vinsten varit föremål för en beskattning som är likartad den som svenska bolag underkastas. Samma synsätt återfinns i det nya nordiska avtalet, dock med en avgörande skillnad. I det nordiska avtalet krävs att vinsten i dotterbolaget underkastas en allmän inkomstskatt i hemlandet (eller i tredje stat) och att den faktiska beskattningen inte i avsevärd grad avvikit härifrån. Man jämför alltså dotterbolagets faktiska beskattning med det gängse skattesystemet i hemlandet. I förhandlingarna med vill man däremot att jämförelse skall ske med svensk bolagsbeskattning enligt samma regler som gäller eventuell delägarbeskattning av utländska bolag från länder med vilka inte har dubbelbeskattningsavtal. Uppsägningsförfarandet kan leda till ett avtalslöst tillstånd, vilket skulle vara till avsevärd skada för svensk industri som har mycket stora investeringar i . Svenska moderbolag får då betala full källskatt på utdelningar . Utdelningen blir skattepliktig i för det mottagande bolaget även om viss lindring kan ske genom möjlighet till dispensförfarande. Royalties och räntor beläggs också belgisk källskatt. Sådana inkomster beskattas också i med avräkning för den utländska skatten. Begränsningsregler kan dock medföra att full avräkning inte kan erhållas, varjämte likviditets- och ränteförluster uppstår. 1 1989/90. 1989/90 Sk49 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1989/90:106, 2. att, om yrkandet under 1. inte vinner bifall, som sin mening ger regeringen till känna behovet av övergångsregler vid ett eventuellt avtalslöst tillstånd. () () () () () () Vissa skattefördelar som svenska så kallade coordination centers har i kommer då också att försvinna. Ett avtalslöst tillstånd medför även kostnadsökningar för belgiska investeringar i i form av 30 procents kupongskatt och svensk företagsskatt på utgående royalties. Detta uppmuntrar naturligtvis inte till belgiska investeringar i . Enligt vår uppfattning kan ett godkännande av uppsägningen av dubbelbeskattningsavtalet skada ekonomi, varför propositionen bör avslås. Skulle detta inte vinna bifall bör sådana övergångsregler skapas att ett eventuellt avtalslöst tillstånd inte drabbar näringsliv.