mot · GE02Fi11 · 1990-11-05 00:00:00 — Såvida inte ettstabiliseringsavtal kan åstadkommas,devalveringsförväntningarna kan elimineras samtåtgärder för en förstärkning av denkonkurrensutsatta sektorn och minskning av deoffentliga utgifterna kan sättas i verket, kommerdenna utveckling troligen att fortgå ochhela 1991.Sammantaget finner vi det troligast, attlångtidsutredningens fjärde scenario med långsamlöneanpassning och en sämre internationellutveckling samt propositionens alternativ 2 liggernärmast den troliga utvecklingen, allt annat lika.Tillväxten kommer av allt att döma att bli negativunder 1991. Om inte den ekonomiska politikenläggs om kan arbetslösheten vara uppe i och i slutet av 1992.5 ekonomiska politik 5.1 En hållbar utvecklingEkonomi och ekologi hör ihop. En i verkligmening framgångsrik ekonomisk politik möjliggören utveckling som tillfredsställer dagens behov utanatt äventyra kommande generationers möjligheteratt tillfredsställa sina behov. Detta är ocksådefinitionen på en hållbar utveckling sådan denbeskrivits av FNs världskommission för miljö ochutveckling.Centern anser därför att den ekonomiskapolitiken på kort och medellång sikt också måste tahänsyn till förutsättningarna i det långaperspektivet. Den ekonomiska politiken i såväl U-som I-länder, inklusive , måste inriktas påatt nå en hållbar utveckling.Därför måste den ekonomiska politikenintegrera frågor om bland annat god miljö ochresurshushållning. Regional balans och en rättvisfördelning är vidare nödvändig för att åstadkommaen hållbar utveckling nationellt.Centern har gått i spetsen för att god miljö ochregional balans blir erkända mål för denekonomiska politiken. Vi har också sedan många årkrävt att det tas fram nationalräkenskaper som tarhänsyn till miljö och naturresurser. har enutredning tillsatts om detta. har utvecklatpartiets idéer om miljöräkenskaper bland annat imotion 1989/90:Fi401.5.2 Inledning -- de närmaste årenRegeringen identifierar i propositionen treområden för sin ekonomiska politik på medellångsikt: inflationsbekämpning, reformer inom denoffentliga sektorn samt tillväxtpolitik. Man skrivervidare att avgörande för den ekonomiskautvecklingen är om pris- ochlönekostnadsutvecklingen nu kan brytas.Inflationsbekämpningen vill man ''sätta i förstarummet'', och denna uppgift skall överordnas andraambitioner och krav.Centern anser att läget i svensk ekonomi ärmycket allvarligt. Vi anser vidare att utsikterna förekonomin inför är fögauppmuntrande.Den ekonomiska politiken måste därför ges enny inriktning. måste inriktas påen aktiv krisbekämpning kombinerat medkraftfulla strukturåtgärder och långsiktigainvesteringar för framtiden. Inriktningen av denpolitik som förordar för att stabiliseraekonomin anges i detta kapitel. Vad som sägs underkapitel 5 bör som sin mening därför geregeringen till känna.5.3 InflationsbekämpningInflationsbekämpningen skall ha högstaprioritet. Det skall åstadkommas genom en stramfinans- och penningpolitik. Överbryggningspolitikoch generella efterfrågestimulanser avvisas.Kompensationskrav i lönerörelserna måsteundvikas genom en politik för rättvis fördelning.Stor försiktighet måste iakttas med politiska beslutsom är direkt prishöjande. Erfarenheterna avskattereformen måste leda till korrigeringar.Kompensationskrav skall motverkas och rättvisfördelning främjas genom låg beskattning avnödvändig konsumtion. Mekanismerna bakomlönebildningen måste ses över och åtgärdas i syfteatt åstadkomma reallöneökningar vid lägrenominella lönelyft.Förutsättningarna för att få till stånd löneavtalinom den samhällsekonomiska ramen under 1991borde vara goda. Detta beror framförallt på attflertalet avtal löper ut . Vi stöder arbetetatt nå ett stabiliseringsavtal för arbetsmarknaden.Skattereformens prishöjande ochfördelningspolitiskt snedfördelande effekterförsvårar dock möjligheterna till ett sådant avtal.Detsamma gör risken för en omfattandelöneglidning, vilken dessutom ger mycket olikautfall för olika grupper på arbetsmarknaden.Centerns politik på dessa områden harutvecklats i en rad motioner, bland annat1989/90:Fi213, 1989/90:Fi74 och 1989/90:A283.5.4 ArbetslinjenEn hög öppen arbetslöshet skall inte användassom ett ekonomisk-politiskt medel. Det är inteönskvärt och inte heller samhällsekonomiskteffektivt. Vi tolkar långtidsutredningen ochpropositionen så att pris- och lönekostnaderna skallnedbringas med andra medel än en hög öppenarbetslöshet. Arbetslinjen iarbetsmarknadspolitiken skall vidareutvecklas.Den motverkar ökade klyftor och minskarutslagning, den minskar de samhällsekonomiskakostnaderna och ökar arbetskraftsutbudet. Fördetta syfte kommer medel från arbetsmiljöavgiftenatt spela en viktig roll. Stor restriktivitet måsteiakttas med reformer som minskar tillväxt ocharbetskraftsutbud. En väl fungerandearbetsmarkad möjliggör lägre arbetslöshet vid engiven inflationsnivå. Flyktingar skall ha rätt attförvärvsarbeta i väntan på besked omuppehållstillstånd.Centerns politik angående detta har utvecklatsbland annat i motionerna 1989/90:Fi213,1989/90:Fi74 samt 1989/90:A283.5.5 StrukturpolitikAtt bryta den alltför snabba pris- ochlönekostnadsutvecklingen är avgörande för denekonomiska utvecklingen . Dettaräcker dock inte. Den ekonomiska politiken måsteges en större långsiktighet genom attstrukturpolitik ges ökad tonvikt i förhållande tillstabiliseringspolitiken. Strukturförändringar inomen rad områden måste till. Här har desocialdemokratiska regeringarna varit alltförsenfärdiga. Den viktigaste strukturfrågan på långsikt är att skapa ett samhälle i ekologisk balans.Omställning till en bättre miljö ger långsiktigakonkurrensfördelar för det svenska näringslivet.Centern har utvecklat strukturpolitiken inomolika områden i en rad motioner senast under1989/riksmöte.5.6 Förnyelse av offentlig sektorFörnyelsen av den offentliga sektorn är en av deallra viktigaste strukturfrågorna under 90-talet.Förnyelsen måste leda till ökad decentraliseringoch personalinflytande samt avbyråkratisering.Förnyelsearbetet skall inriktas på att förena ökadvalfrihet och jämlikhet. Det kan ske genomoffentlig reglering och finansiering, menproduktion med olika huvudmän, såväl privata somoffentliga. Den offentliga sektorn skall rikta sinaresurser till det som är kärnan i det offentligaansvaret. Hela eller delar av verksamheter somgäller allmän service eller varuproduktion frigörsfrån den offentliga sektorn. En vårdnadsersättningdär det statliga stödet till barnomsorgen fördelasdirekt till föräldrarna skall införas.Socialförsäkringarna skall utformas så att de gergrundtrygghet, med möjlighet till frivillig privatpåbyggnadsförsäkring. Vissa socialförsäkringar haridag en alltför snabb kostnadsökning. Dessaförsäkringar måste reformeras.Socialförsäkringarna skall utformas så att de gersignaler om rätt beteende till såväl enskilda som tillföretag.Centern har utvecklat förnyelsen av denoffentliga sektorn bland annat i motion1989/90:Fi514.5.7 Skatt efter bärkraftDen totala skattekvoten och den offentligautgiftskvoten skall sänkas. Detta skall ske medbibehållna ambitioner för att utveckla social välfärdoch rättvis fördelning samt inom ramen för en stramfinanspolitik. Arbetet på att sänka skatte- ochutgiftskvot skall inledas under kommandebudgetår. Skatt skall uttas efter bärkraft.Sänkningar av marginalskatterna inom ramen förskattereformen var nödvändigt. Skattereformenmåste dock korrigeras för att främja rättvisfördelning, god miljö, initiativ och ansvar på någrapunkter. Det berör bl.a. delar avmervärdeskatteuttaget, miljöprofilen ochsmåföretagens beskattning.Centern har utvecklat sin skattepolitik blandannat i motionerna 1989/90:Sk96, 1989/90:Sk113och 1990/91:Sk1.5.8 Infrastruktur, utbildning och forskningDet gäller nu också att lägga grunden för en godekonomisk utveckling på . Därför måsteinvesteringar i infrastruktur, utbildning ochforskning prioriteras. För att ekonomiskt klara deomfattande framtidsinvesteringar vi föreslår krävsen hård prioritering i de offentliga budgetarna,övergång till grundtrygghetslösningar med frivilligapåbyggnadsmöjligheter vad gällersocialförsäkringssystem och bostadsfinansiering,blandfinansieringsmodeller där privat kapitalerbjuds delta samt utnyttjande av kapital frånutförsäljning av statliga företag och avveckling avlöntagarfonderna.Centern föreslår bl.a. ett 10-årsprogram föromfattande investeringar i miljövänligjärnvägstrafik. Dessa investeringar kan till viss delfinansieras genom emission avjärnvägsobligationer. har utvecklat dettabland annat i motion 1989/90:T225.Varje län skall ha minst en högskola. Nyauniversitet inrättas i , , ochSundsvall/i samverkan medomkringliggande högskolor. Arbetet på dettainleds . Partiet har utvecklatfrågorna om utbildning och forskning i bland annatmotionerna 1989/90:Ub203 och 1989/90:Ub213.35.9 Öppenhet mot omvärldenEn god ekonomisk utveckling kräverockså att deltar i utvecklingen mot en ökadinternationalisering och frihandel ivärldsekonomin.Utgångspunkten för vårt deltagande i deneuropeiska integrationen skall vara att vi kan hävdavår självständighet och våra grundläggandevärderingar om demokrati, god miljö, socialtrygghet och regional utveckling. Sverigesdeltagande i EG-samarbetet ska formas medhänsyn till utvecklingen inom EG och till isin helhet. Gränserna för vårt deltagande i deneuropeiska integrationen sätts av Sverigesoberoende utrikespolitik och neutralitet, samtmöjligheterna att hävda grundläggandevärderingar.Arbetet på att få till stånd ett skallfullföljas. Handelsförbindelserna med ländernarunt , inte minst det baltiska området,skall utvecklas. Detsamma gäller utbytet medländerna i det kontinentala Östeuropa.Det är önskvärt att Uruguay-rundan inomGATT leder till resultat. skall i takt medövriga länder eftersträva en ökad frihandel medomvärlden.Centern har senast skrivit omEuropaintegrationen i motion 1989/90:U518 ochhandelspolitik i motion 1989/90:N311.5.10 Personligt ägande och sparandeDet totala sparandet i ekonomin måste öka.Sparande i offentliga budgetöverskott har ingetegenvärde. Istället skall det personligahushållssparandet främjas. Detta kan ske blandannat genom införande av personligainvesteringskonton. Såväl statlig som privatmaktkoncentration skall motverkas. En rad statligaföretag skall säljas ut på den öppna marknaden.AP-fonderna skall inte ges utökadeplaceringsmöjligheter. Däremot bör enövergripande analys och utredning avförsäkringssektorn och dess framtida roll isamhällsekonomin verkställas enligt flera förslag iremissvaren på långtidsutredningen. Dengraderade rösträtten i större företag bör successivtavskaffas. Ett spritt privat aktieägande skallstimuleras. Personliga och kooperativavinstdelningssystem i företagen uppmuntras.Centern har behandlat dessa frågor bland annati motionerna 1989/90:N214 (tillsammans medmoderata samlingspartiet och ),1989/90:N236 och 1989/90:Fi604.5.11 Omställning av energisystemetAvvecklingen av kärnkraften inleds så snart detär praktiskt och juridiskt möjligt. signaler tillmarknaden är nödvändiga. Den sista reaktorn skalltas ur drift i enlighet medfolkomröstningens resultat och beslut.En stor satsning görs på effektivareenergianvändning och inhemska, förnybara ochmiljövänliga energialternativ. Biobränslen är ettexempel på ett sådant energialternativ. hari motionsform senast beskrivit detta i 1989/90:N446och 1989/90:Jo77.5.12 Produktivitet och tillväxtProduktivitet och tillväxt skall främjas. Det skerbland annat genom skattereformensmarginalskattesänkning, genom reformer i denoffentliga sektorn -- inte minst beträffandesocialförsäkringssystemet, genom en förbättradarbetsmiljö och satsning på arbetslinjen, genomarbete för en sänkt total skattekvot, genom att satsapå infrastruktur och utbildning och forskning,genom att stimulera personligt ägande ochsparande, genom att stimulera små- ochnyföretagande och genom att ta tillvara hela landetsproduktionsförmåga.Skatte- och avgiftsinstrumentet skall aktivtanvändas för att styra tillväxten i miljövänlig ochresurshushållande riktning. Vissa delar iskattereformen som ökar marginalkostnaden fördeltagande i arbetslivet måste ändras. Det gällerexempelvis reseavdragen som bör höjas.Marginaleffekterna för pensionärer minskar genominförande av en grundpension som slår samman allaersättningssystem till ett enda. förslag tillgrundpension finns beskrivet i motion1989/90:Sf241.Den konkurrensutsatta sektorn skall stärkas.Det kan ske genom att den offentligakonsumtionen hålls tillbaka, vilket ökar utrymmetför investeringar inom ramen för den totalaefterfrågan. Skatten på arbete sänks, medan skattpå miljöförstöring och råvaror höjs.Den kommunala sektorns volymtillväxt skallbegränsas till högst . Staten skall inte övervältra uppgifterpå kommunerna utan att anvisa fullgodfinansiering.5.13 Tillvaratagande av hela landetHela landets produktionsförmåga skalltillvaratas. Det kräver investeringar i infrastrukturmen också satsning på små- och nyföretagande. Etttillvaratagande av hela landets produktionsförmågaminskar risken för överhettningssituationer, ochbidrar därmed till att hålla nere inflationen.Den kommunala skatteutjämningen skallförbättras. Samtliga kommuner skall ingå i ochomfattas av skatteutjämningssystemet. Merpartenav de specialdestinerade statsbidragen överförs tillskatteutjämningssystemet.Skatteutjämningssystemet skall enbart bygga påfaktorer som kommunerna inte kan påverka, såsomskattekraft, åldersstruktur och geografiskaförhållanden. Därmed blirkommunalskattenivåerna en fråga om effektivitetoch ambitionsnivå i den kommunala verksamheten.För att främja förnyelse i offentlig verksamhet samteffektivitet skall statsbidragssystemet förenklas ochantalet lagar och tvingande detaljregler från statenssida gentemot kommunerna minskas radikalt.Centerns förslag till skatteutjämningfinns senast beskrivet i motion 1989/90:Fi307.5.14 Fungerande marknaderMonopolprissättning, vare sig den härrör frånprivat eller offentligt bedriven verksamhet, skallmotverkas. Konkurrens och mångfald eftersträvas.Flera marknaders funktionssätt måste härvidlagförbättras. Det gäller bland annatlivsmedelssektorn och bostadssektorn samt fleraoffentliga monopol. En rad statliga företag skallsäljas ut på den öppna marknaden.Ett skulle också bidra till ökadkonkurrens och därmed bättre fungerandemarknader. Strukturomvandling inom näringslivetskall inte hållas tillbaka genom generella statligastöd. har beskrivit näringspolitiken imotion 1989/90:N57, livsmedelspolitiken i motion1989/90:Jo77 och systemet för bostadsfinansiering imotion 1990/91:Bo5.5.15 Ett gott företagsklimatEtt gott företagsklimat är nödvändigt förekonomisk utveckling och för att den ekonomiskakrisen inte skall förvärras. Investeringar inom denkonkurrensutsatta sektorn måste i ökadutsträckning göras inom landet, istället förutomlands. För att främja nyföretagande skallpersonliga investeringskonton införas liksom andraåtgärder för att främja små- och nyföretagensriskkapitalförsörjning. motsätter siguppbyggandet av regionala riskkapitalbolag ochindragning av medel från utvecklingsfonderna. Ensärskild redovisningsmetod skall införas i enskildnäringsverksamhet och viss kvittningsrätt mellantjänst och näringsverksamhet tillåtas.Det svenska jordbruket skall ges godautvecklingsmöjligheter genom att statsmakternafrämjar omställning av som inte behövsför livsmedelsproduktion till alternativanvändning, bland annat energiproduktion.Sverige skall minska de externa regleringarna isamma takt som omvärlden. Skärptkonkurrenslagstiftning skall kombineras medförbättrade villkor för den kooperativasamverkansformen.Fasta spelregler skall sättas upp för bedrivandeav näringsverksamhet. Engångsskatter ochlagstiftning med retroaktiv inriktning skall inteanvändas. Maktkoncentrerande fonder skaavvecklas. Löntagarfonderna ska avvecklas ochbl.a. användas till infrastrukturella investeringar.Centern har senast behandlat löntagarfonderna imotion 1989/90:Fi712. (tillsammans med moderatasamlingspartiet och ).5.16 Fast valutaDevalvering av den svenska kronan avvisas. Attgöra avsteg från valutapolitikens mål är heltuteslutet. Den fortsatta utvecklingen av densvenska valutapolitiken bör gå i riktning mot enökad anknytning till starka valutor, men deavgörande åtgärderna måste vara att skapatrovärdighet genom stabiliseringspolitik påhemmaplan.6 Effekter av ekonomiska politikMed den inriktning av den ekonomiskapolitiken på medellång sikt som här skisserats läggsgrunden för en hållbar utveckling i ett längreperspektiv.De grundläggande strukturproblemen iekonomin angrips. Förutsättningar ges därmed föratt vända ekonomins kräftgång i det medellångaperspektivet. Pris- och kostnadsutvecklingen kanväxlas ned så att förutsättningar förreallöneökningar kan åstadkommas inom ramenför mer samhällsekonomiskt ansvarsfulla nominellalöneökningar. Näringslivets konkurrenskraft kandärmed stärkas och räntorna sänkas.Arbetslösheten stiger inte till de nivåer (resp. ) som diskuterats för 1991 och 1992.Politik för en rättvis fördelning och regionalbalans prioriteras. Det ger bland annat lägrekompensationskrav på arbetsmarknaden samtbättre tillväxtbetingelser i hela landet med mindrerisk för omfattande arbetslöshet i utsattalandsdelar. Införande av differentieradmervärdeskatt med lägre skattesats för nödvändigkonsumtion ger engångssänkningar av inflationen.Dessa skatteförändringar finansieras fullt ut, menpå ett sådant sätt att åtgärderna bidrar tillmöjligheterna att växla nerlönekostnadsutvecklingen.Utvecklingen av investeringarna blir bättre pågrund av en sänkt ränta, medan offentlig och privatkonsumtion hålls tillbaka i förhållande tillregeringens alternativ. Exporten utvecklas bättre.Som en följd av en genomgripande förnyelse avoffentlig sektor läggs grunden för en sänkning avskattekvot och offentlig utgiftskvot utaninflationsdrivande efterfrågestimulanser.Det privata hushållssparandet blir högre än medregeringens alternativ. Det offentliga sparandetprioriteras ner i förhållande till regeringensalternativ.Effektivitet och dynamik i samhällsutvecklingenökar genom politiken för ökad konkurrens ochgenom utförsäljning av statliga företag.Grunden läggs för långsiktigt god ekonomiskutveckling med en modernare industristrukturgenom satsningarna på infrastruktur, forskning ochutbildning samt fasta spelregler och gottföretagsklimat. Den svenska ekonomin vinner isjälvständighet och styrka. Det innebär minskadsårbarhet i en alltmer internationaliserad ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition1990/91:39 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om denekonomiska utvecklingen ,2. att med avslag på proposition1990/91:39 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omriktlinjerna för den ekonomiska politiken påmedellång sikt,3. att med avslag på proposition1990/91:39 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av den ekonomiska politik somförordas för att stabilisera ekonomin.