ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Fi706 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi706 av m.fl. (c, m, fp) Löntagarfonderna Motiven för att införa de kollektiva löntagarfonderna var att i första hand genom s.k. vinstdelning bidra till att bryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltid tenderar att följas av kraftig löneglidning vilket i sin tur leder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft. kan konstateras att löntagarfonderna inte haft någon mätbar dämpande inverkan på löneglidning och avtalade löneökningar utan att vår löneutveckling fortsätter att vara starkt ogynnsam gentemot våra konkurrentländer. Någon uttalad återhållsamhet från arbetstagarorganisationerna med hänvisning till löntagarfonderna har inte framkommit. Istället har den höga sysselsättningsnivån och bristen på arbetskraft drivit upp lönerna betydligt snabbare än i konkurrentländerna. Ett annat av de uppsatta målen var att ge löntagarna ett direkt ansvar för riskkapitalets användning och allokering som de får del i framtida vinster och ett ökat inflytande. Eller klarare uttryckt ge de centrala arbetstagarorganisationerna ett ytterligare inflytande över kapitalets användning. Detta mål framträder också allt tydligare i takt med att de andra motiven förbleknar. Vid slutet av kan fonderna ha ett värde på . I takt med ökade resurser har löntagarfonderna också sökt sig in på småföretagsområdet, vilket innebär att småföretagen via vinstdelningsskatt och den särskilda tilläggspensionsavgiften får betala sin egen socialisering. För att ekonomin skall ha en god balans krävs en god framtidstro inom näringslivet. En ökad framtidstro som också leder till ytterligare investeringar. Detta gäller inte minst i de mindre och medelstora företagen. Där tas besluten om investeringar av människor som själva byggt upp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vad som väntar . De beslut som tas i denna företagskategori är också av avgörande betydelse för sysselsättningen. skapas av de nya jobben i det privata näringslivet i mindre och medelstora företag. Den enda garantin som dessa företag har för att få konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett stort antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Och tyvärr tycks antalet snarare öka än minska. Med den inställning till fri företagsamhet byggd på enskilt ägande som visats från delar av den fackliga rörelsen finns det befogad anledning att befara att de kollektiva löntagarfonderna successivt kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Ett belysande exempel är den utredning inom () som föreslagit införandet av flera nya kollektiva fonder som skall ge löntagarorganisationerna ännu mer makt över kapitalbildningen. Därför bör de kollektiva löntagarfonderna av- Mot. 1989/90 vecklas . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa de kollektiva löntagarfonder som infördes genom proposition 1983/84:50. Hans Nyhage (m) () ()
mot · GD02Fi707 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi707 av och (båda mp) Beräkning av prisindex Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So219 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alkohol inte skall vara inkluderad i prisindex. () ()
mot · GD02Fi708 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi708 av och (båda s) Samordnad låneförvaltning för sektorsforskningsorganen De sk sektorsforskningsorganen (tex , Styrelsen för teknisk utveckling m fl) och även statliga verk (t ex ) lämnar finansiellt stöd bland annat i form av lån till projekt av olika slag. Denna verksamhet har lett till att det inom varje organ har etablerats en låneförvaltning. Någon samordning av verksamheten, verken emellan, det förekommer inte. Beslut om villkor, avskrivning m.m. fattas av varje organ, som således i stor utsträckning själva formar reglerna för verksamheten. Det är givet att vissa särdrag finns inom respektive sektor. Men en samordnad låneförvaltning m. m. skulle med stor säkerhet ge ett antal positiva effekter, utan att de motiverade särbestämmelserna behöver gå förlorade. Regeringen bör därför på lämpligt sätt pröva frågan om en samordning av sektorsforskningsorganens låneförvaltning samt ta de initiativ som är motiverade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordnad låneförvaltning för sektorsforskningsorganen m.m. () () gotab 99518, 1990
mot · GD02Fi709 · 1990-01-15 00:00:00 — av m.fl. (mp) Överföring av medel från löntagarfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att löntagarfondernas medel successivt skall överföras till lokala närfonder. () () () () 1 1989/90.
mot · GD02Fi710 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi710 av och (båda m) Löntagarfonderna, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk341 hemställs 1. att beslutar att löntagarfonderna skall avvecklas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrättandet av nya kollektiva fonder i enlighet med LO:s förslag med bestämdhet skall avvisas.
mot · GD02Fi711 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi711 av () Marknadsföringen av spel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So228 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en begränsning av marknadsföringen av spel i ATG:s, AB Tipstjänsts samt Svenska regi, 2. att beslutar om ett stöd på en 1 %c av totalomsättningen från de statliga spelbolagen att användas enligt motionens intentioner till forskning och förebyggande insatser för en minskning av spelandets skadeverkningar.
mot · GD02Fi714 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi714 av andre vice talman m.fl. (fp) Tipstjänsts stöd till idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr504 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Tipstjänsts stöd till idrotten, () ()
mot · GD02Fi718 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi718 av m.fl. (m) Användning av Tipstjänsts medel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr509 hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att av AB Tipstjänsts omsättning överförs till idrottsrörelsen. Per Stenmarck (m)
mot · GD02Fi719 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi719 av () Avskaffande av 10-öringen avskaffades kopparmynten och 25-öringen som växelmynt. Däremot fick 10-öringen vara kvar. Detta blev en synnerligen misslyckad åtgärd. Konsumenterna blev mer och mer irriterade på det lilla myntet av ringa värde. 10-öringarna har helt enkelt kastats bort om man inte samlat dem i glasburkar. Detta ledde till stor brist på 10-öringar . genomförde t.o.m. en kampanj - Jakten på silverskatten - för att upphäva bristen. tillverkades 40-50 miljoner 10-öringar . har tillverkningen ökat för att 1989 nå antalet 220 miljoner. Trots detta har det ibland uppstått brist på dessa mynt i detaljhandeln. I Roslagen har man t.o.m. radikalt avskaffat 10-öringen som växelmynt. Man höjer resp. sänker priserna till jämna . Till detta kommer att tillverkningskostnaderna är stora. Att tillverka en 10-öring kostar beroende på de aktuella metallpriserna. 10-öringstillverkningen kostade alltså40-50 milj. kr. Om man således avskaffar detta helt onödiga och opraktiska växelmynt gör man en samhällsekonomisk besparing på 40-50 milj. kr. Det är märkligt att inte tagit detta initiativ för länge sedan. Konsumenterna är således negativt inställda till 10-öringen som växelmynt. Detaljhandeln och banknäringen åsamkas enbart besvär. Vidare kan det nämnas att när fick remissvaren på förslaget att införa ett 10-kronorsmynt framhöll flera tunga remissinstanser, bl.a. och detaljhandeln, att 10-öringen borde avskaffas som växelmynt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa 10-öringen som växelmynt.
mot · GD02Fi720 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi720 av m.fl.(mp) Forskning och utveckling inom den offentliga sektorn Debatten om den offentliga sektorn har pågått . Krav ställs på utveckling och förnyelse av den offentliga verksamheten. Det gäller både service till medborgarna och att utveckla arbetssätt och metoder i den offentliga sektorns organisation. Civilminister skrev i en debattartikel (DN . 1990) att 90-talet måste bli den lokala nivåns årtionde. Den offentliga sektorn skall tillbaka till folket. Tre mål redovisades som utgångspunkt för förnyelsearbetet. Den offentliga sektorn ska vara ett instrument för rättvisa och likvärdiga villkor över hela landet. Den offentliga sektorn ska stärka det demokratiska deltagandet. Den offentliga sektorn ska stärka människors valmöjligheter. de gröna har i program och motioner redogjort för och ställt krav på förändringar i beslutsprocesser och samhällsstruktur som just stärker demokratin och det lokala inflytandet. Storskalighet i den offentliga sektorn fjärmar beslutsfattande från dem som berörs. blåser det andra vindar och förändringsarbetet kan börja. Men forsknings- och utvecklingsarbetet om den offentliga sektorn är eftersatt. Bara ett par promille av de totala forskningsresurserna i landet ägnas detta område. I finns ett projekt under namnet Samhällsbyggarstaden. Det startade och är ett samarbetsprojekt mellan kommun, (), (), (), /och Länstyrelsen i . Inom ramen för detta samarbete finns unik kompetens när det gäller samhällsbyggarfrågor. En verksamhet med FoU kring den offentliga sektorn skulle med stor fördel kunna integreras i detta nätverk. skulle en sådan verksamhet tillföra såväl högskolan som projektet och kommun nya kunskaper och utvecklingsmöjligheter. Det är angeläget att medel tillskapas för att bygga upp en långsiktig FoUverksamhet om offentliga sektorn. Redan nu kan en försöksverksamhet startas upp inom projektet . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att profilering till förmån för den offentliga sektorn görs inom FoU-området, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att projektet utvidgas och inkluderar FoU av den offentliga sektorn. () () Hans Leghammar (mp) () () () 1989/90 Fi720
mot · GD02Fi721 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi721 Det s.k. lönekostnadspålägget för pensionärer Det förekommer då och då att människor som gått i pension vill fortsätta att arbeta. Med den brist på arbetskraft som råder är det viktigt att det finns goda möjligheter för dem att göra det. Den ändring av skattereglerna för pensionärer som görs är ett välkommet steg i den riktningen. En faktor som underlättar för pensionärerna att hitta arbete är att arbetsgivarna inte behöver betala sociala avgifter. För den som redan har pension behövs t.ex. ingen avgift till pensionskassa. Det blir helt enkelt billigare för arbetsgivaren att anställa en person som gått i pension. Detta gäller emellertid inte statliga myndigheter. De har att följa en kunglig kungörelse som heter Om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg (KK 1969:54) och en anvisning från som heter Föreskrifter och allmänna råd om tillämpning av KK 1969:54 (RRV 86:1107). I dessa bestämmelser finns ett begrepp som heter lönekostnadspålägg, vanligen förkortat LKP. LKP är ett belopp som motsvarar de sociala avgifterna på andra delar av arbetsmarknaden. LKP beräknas även för personer som gått i ålderspension och belastar således myndighetens anslag. För den statliga arbetsgivaren är det alltså inte billigare att anlita ålderspensionärer. Myndighetens kostnad för att ta in pensionärer blir högre än en privat arbetsgivares. Detta minskar de statliga myndigheternas benägenhet att anlita äldre personal. Det finns ett stort antal äldre f.d. statligt anställda som är intresserade av att fortsätta sin yrkesverksamhet efter det att de gått i pension. De enskilda myndigheterna skulle ofta kunna ha stor glädje av dessa personers tjänster. Möjligheterna att besätta lediga tjänster med pensionärer eller att ta in pensionärer vid arbetstoppar skulle öka om dessa anställningar inte belastades med LKP. Systemet med LKP infördes som en förenklingsåtgärd. Det borde nu undersökas om dagens administration, med tillgång till datateknik, skulle klara att separatredovisa pensionärer, och att dessa tjänster därmed inte skulle behöva belastas med LKP. En sådan förändring skulle vara positiv både för myndigheterna och för pensionärerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ändra de bestämmelser som gör att myndigheter belastas med s.k. lönekostnadspåslag även för anställda som är pensionärer. 1989/90 Fi721
mot · GD02Fi722 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi722 Precisering av anslagsyrkanden i budgetpropositionen En dessvärre alltför vanlig uppfattning är att budgetpropositionen utgör en förhållandevis exakt precisering av inkomster och kostnader för det kommande budgetåret. Så är det emellertid inte alls. Felkällorna är många. En genomgång av de allra väsentligaste bristerna härvidlag återfinns i motion 1989/1990:K234 av m.fl. Här berörs bl.a. förhållandet mellan budgetproposition och kompletteringsproposition samt den ofullständiga inkomstredovisningen på grund av att nya skatteregler och skatteskalor etc först behandlats efter det att budgetpropositionen antagits i . Bristerna är dessvärre även utbredda på detaljnivå. I bilaga 5 till budgetpropositionen 1990 s. 92-112 behandlas anslag hemmahörande under C 3. Andra biståndsprogram med en omslutning av 2 117 milj. kr. I detaljerade texter beskrivs behoven av biståndshjälp i en rad utvecklingsländer. Vid närmare kontroll visar det sig att anslagsyrkandena i de allra flesta fall endast är indikativa och att departementet ännu inte har en egentlig uppfattning om hur pengarna kommer att fördelas och hur eventuella behov ser ut. Äskandena gällande tillhör denna grupp. Samma gäller enligt muntligt besked även de flesta andra anslagen inom anslaget C3. Givetvis kan man ha stor förståelse för en rad avvägningsproblem som ställs inför. Men en budget skall kunna följas upp. skall kunna avgöra om de gjorda prioriteringarna har varit realistiska. En minimiförutsättning måste vara att anslagsäskanden som ännu inte en gång är preciserade i departementet inte ges sken av att vara det. Är ett anslagsyrkande indikativt skall detta anges öppet. Detta ger nämligen en bättre uppfattning om budgetbeloppens fasthet och realism. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på att öppet ange om ett anslagsyrkande verkligen varit utsatt för en realistisk avvägning eller endast är indikativt. 1989/90 Fi722
mot · GD02Fi723 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi723 av m.fl. (s) Postgirots roll i det statliga betalningssystemet I årets budgetproposition aviseras en översyn av ersättningsformerna till postverket för att förmedla statliga betalningar och upprätthålla rikstäckande kassaservice. Posten har byggt upp ett omfattande nät bestående av 2 100 postkontor och 2 700 lantbrevbäringslinjer. Härigenom medverkar posten till att vidmakthålla en levande landsbygd. På 450 platser i landet finns endast postkontor och inga bankkontor. Detta visar bl.a. att bankkontorsetableringar sker där betydande lönsamhet för bankerna kan uppnås. Posten kan däremot åläggas att av statsmakterna upprätthålla en rikstäckande kassaservice. Bankbranschen är mycket lönsam. Men den skiljer sig på ett avgörande sätt från posten som posten har ovannämnda åliggande, vilket inte bankbranschen har. Postgirot betalar för drygt en tredjedel av kontorsnätets kostnader. Om ersättningsformerna ändras finns betydande risk för att ersättningen i realt penningvärde minskar, och därmed urholkas postens egna ekonomiska möjligheter att upprätthålla den av statsmakterna fastställda kassaservicen. Om postgirot skall konkurrera om företagens betalningstrafik och övriga behov på det finansiella området, måste postgirot få en med bankerna likvärdig ställning. Detta betyder att posten/postgirot bör beviljas bankstatus, dvs oktroj. Endast på detta sätt kan en långsiktigt sund ekonomi byggas upp för postgirot. Denna kan då säkerställa att en god kassa- och kontorsservice kan upprätthållas som gynnar glesbygdens utveckling. Det är bra att posten utsätts för konkurrens. Det ökar effektiviteten till gagn för samhället, men konkurrensen måste ske på lika villkor. Mycket talar för att bankerna och bankgirot skulle konkurrera om postens lönsamma verksamhet men inte ta på sig kostnader för glesbygdsservicen. Sammanfattningsvis anser vi att postgirots nuvarande roll i det statliga betalningssystemet bör bibehållas. I annat fall bör postgirot få utvecklas på med banksystemet likvärdiga villkor, vilket skulle innebära att bestämmelserna ändras på så sätt att postgirot kan tilldelas oktroj. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postgirots roll i det statliga betalningssystemet. () () 1989/90 Fi723
mot · GD02Fi724 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi724 av och (båda s) Nickelfri legering i 10-kronorsmynt har givit i uppdrag att lämna förslag om lämpliga storlekar och legeringar för ett eventuellt nytt 10-kronorsmynt. Under remissbehandlingen har de olika remissinstanserna fått möjlighet att studera sex olika provmynt. Avsikten med detta har varit att visa myntens storlek, vikt, färg och kantens utseende. HCK, , , , och har i sina remisssvar samstämmigt anfört att en förutsättning för att ett 10-kronorsmynt skall införas är att det består av en helt nickelfri legering. Vidare har Posten, och angett att de anser att målsättningen skall vara ett nickelfritt mynt. har i sitt remissvar starkt betonat värdet av att ett nytt mynt får en nickelfri legering och att samtliga mynt bör vara nickelfria. Detta särskilt med tanke på de allergiska reaktioner som ämnet framkallar hos många människor. Av förbundets 163 000 medlemmar är det ett stort antal som hanterar en omfattande mängd sedlar och mynt under en betydande del av sin arbetsdag. Införandet av ett mynt som ej uppfyller kravet på en nickelfri legering skulle på ett påtagligt sätt innebära en försämring av arbetsmiljösituationen för de handelsanställda. Mot bakgrund av den betydelse som flera av de berörda remissinstanserna fäster vid att ett eventuellt 10-kronorsmynt skall bestå av en nickelfri legering finns det anledning att gör ett uttalande i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att om ett 10-kronorsmynt införs skall detta bestå av en helt nickelfri legering. gotab 99869, 1990
mot · GD02Fi726 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi726 av m.fl. (c) Beräkningen av ekonomisk tillväxt, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gröna nationalräkenskaper, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att statliga utredningar skall redovisa vilka effekter utredningens förslag får på miljön och uttag av naturresurser, 3. att hos regeringen begär initiativ om en förändring av 3 § i upphandlingsförordningen (1986:366) med innebörden att myndigheten vid upphandling skall beakta den inverkan på miljön som en produkt kan ha. () () () () () Per-O la ()
mot · GD02Fi728 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi728 av () Premieobligationslån till har mycket stora framtidsförutsättningar vad gäller ren lönsamhet, konkurrenskraft samt miljöinvestering vad gäller avlastning av E 6:ans gods- och persontrafik. Dessutom kan den i utbyggt skick bli en viktig länk i det ökade fraktutbytet mellan och kontinenten. Den har dessutom stora möjligheter att ta hand om en allt mer ökande länstrafik. Banan är dock i bedrövligt skick , med nedsliten räls och annan materiel samt enkelspårig som den är, varför en ordentlig upprustning behövs. I har vi alltid talat om Folkets järnväg. I fall skulle motionären vilja ha begreppet omvandlat i praktisk handling. Finansministern har även deklarerat en vilja att inte vilja släppa ut fler premieobligationslån , utan anser att staten skall börja betala tillbaka sina skulder. Undertecknad anser dock, att så länge vi inte har råd att åtgärda hårt ansatta miljö, så bör man utnyttja den förhållandevis billiga lånemöjlighet som premieobligationer utgör och låta och landsting utnyttja denna möjlighet till miljölån för . Svensken vill gärna spara och spela på premieobligationer och det är ett bra sätt att dra in köpkraft, som dessutom är populära. vill ha kvar sin järnväg. Med premieobligationer i botten kan man åter tala om folkets järnväg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om premieobligationslån till upprustning och utbyggnad.
mot · GD02Fi729 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi729 guldreserv är en del i vår valutareserv, som skall kunna utjämna tillfälliga underskott i vår betalningsbalans med utlandet. I praktiken har de flesta länder en guldreserv som över huvud taget inte rörs. Ett undantag utgör den politiska demonstration mot dollarn som accepterad världsvaluta, som general de satte i verket när begärde att få sina dollartillgångar växlade mot guld . Inlösen skedde till ett orealistiskt lågt guldpris. Åtgärden fick till följd att inlösen av dollar mot guld upphörde . Alternativet till ett guldinnehav är innehav av räntebärande utländska statspapper, vilka i motsats till guldet ger löpande avkastning men inte ger den värdesäkring som guldet normalt givit. Guldreserverna i världen uppgår till . Den löpande brytningen i är ca /år. Guldpriset var som högst 1979, ca /kg men har sedan sjunkit till ca /kg. Den svenska guldreserven, som i balansräkning är upptagen till 1 168 milj. kr. har ett marknadsvärde vid ett guldpris på /kg av cirka 16 000 milj. kr. fram till nu har guldreservens värde i stort sett följt inflationen. steg guldpriset kraftigt sannolikt under påverkan av och oljeprischocker. har guldpriset sjunkit med . Inflationen har uppgått till . Guldpris i sv kr per kg En utförsäljning av den svenska guldreserven 1980 och en placering av likvi derna i räntebärande utländska statspapper skulle vid en avkastningsnivå på och återplacering av avkastningen i nya statspapper ha ökat den svenska valutareserven med ca . En utförsäljning vid det dåvarande höga guldpriset skulle på motsvarande sätt ha ökat den svenska valutareserven med . Guldet visar sig vid noggrannare analys vara en sämre tillgång i ett lands valutareserv än andra placeringar. En successiv utförsäljning på den öppna marknaden bör därför vara fördelaktig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad i motionen anförts om att en utförsäljning av den svenska guldreserven bör ske. 1989/90 Fi729
mot · GD02Fi730 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi730 av m.fl. (vpk) Tipstjänsts överskott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr521 hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att överskottet av tipsmedlen överförs till idrotten enligt vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Fi731 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi731 av m.fl. (vpk) Reformering av m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U251 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att och skall återföras till de uppgifter de ålades enligt överenskommelserna i Bretton och stadgorna, 2. att begär att regeringen tar initiativ i och för att åstadkomma mer demokratiska röstregler. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Fö201 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö201 av m.fl. (mp) Försvarspolitik 1989/90 Fö201203 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U404 hemställs 1. att av regeringen begär två säkerhets- och försvarspolitiska utredningar, som beaktar hela hotbilden och var för sig lämnar förslag till samordnade försvarsåtgärder före , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att med hänvisning till att ingångna avtal inte fullföljts bör avbrytas. () ()