mot · GD02T248 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T248 av m.fl. (m) v ' Mot. Bilismen 1989/90 Motionen innehåller en redovisning av bilens betydelse och på vilka sätt den påverkar människor och samhälle. Den visar att bilen är nödvändig. Åtta av tio resor i sker med personbil. av hushåll med barn har tillgång till bil. I motionen redogörs för att socialdemokraterna har genomfört en mängd skattehöjningar och andra negativa åtgärder riktade mot bilismen. I motionen föreslås bl.a. följande åtgärder för att förbättra bilägarnas och bilismens villkor: - En generell sänkning av hastighetsgränserna avvisas. - Skrotningspremien höjs tillfälligt till . - Den s.k. 30-lagen bör ändras. - Liberalare regler för bilavdrag vid resor till och från arbete. - En bilsocial utredning föreslås tillsättas. - Införande av en s.k. ungdomsbil. - Längre perioder mellan de första bilprovningstillfällena och ett avskaffande av SBP:s monopol. - Utredning om tillåtande av högersväng vid rött ljus. - Liberalisering av reglerna för beskattning och införsel av äldre fordon. När svenskarna reser så sker det på våra vägar. Nio av tio resor går på vägarna. Åtta av tio i bil. En av tio sker med buss. Den resterande tiondelen fördelar sig mellan tåg, flyg, tunnelbana, spårvagn, tvåhjuliga fordon och till fots. Godstransporterna fördelar sig i huvudsak mellan lastbil, tåg och båt. Närmare hälften av godstransporterna går med lastbil. går med tåg och med båt. Det är framförallt på korta och medellånga sträckor som bilen används. På längre sträckor - över - dominerar järnvägen. Bilismen är största enskilda näringsgren. 380 000 personer sysselsätts av bilismen i , dvs. vart tionde jobb finns i yrken som är knutna till bilar och bilism. Ungefär 80 000 arbetar med tillverkning av bilar och bildelar, 45 000 finns inom bilhandel och verkstäder. Den största enskilda gruppen, ca 185 000, arbetar inom lastbilstrafiken som förare. 1 1989/90. Svenskar beroende av bilen I det närmaste fem miljoner människor i har körkort. Ökningen av antalet körkort är störst bland kvinnor och pensionärer. Åtta av tio vuxna svenskar äger eller har tillgång till bil. De som är mest bilberoende är barnfamiljerna. Bland dem har nio av tio tillgång till bil. Även om är ett litet land i bilvärlden har den svenska bilindustrin stor betydelse för ekonomi. De båda svenska biltillverkarna säljer större delen av sin produktion utomlands, vilket ger ett betydande exportöverskott. tillverkades 407 000 personbilar i . Av dem gick på export. är ett ledande land i världen när det gäller tillverkning av tunga lastbilar. 68 000 lastbilar tillverkades , varav exporterades. 8 100 bussar tillverkades i . Av dem exporterades . Exporten inklusive bildelar var 1988 värd . Motsvarande import var värd . Överskottet blev alltså . Frågor som rör bilen och bilismen handhas av en rad olika departement. Den nuvarande fördelningen av frågor på de olika departementen är inte alltid ändamålsenlig. Det bör därför övervägas hur det skall vara möjligt att behandla bilfrågor mer enhetligt inom . Mångå socialdemokratiska beslut och förslag har påverkat bilisterna negativt sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde efter valet . Den förda socialdemokratiska politiken ger även negativa miljöeffekter som den förstärker barnfamiljernas och glesbygdsbornas problem. Några exempel på genomförda åtgärder har bensinskatten totalt höjts med per liter. Fordonsskatten har höjts med för genomsnittsbilen. Accisen, d.v.s. skatten på försäljning av nya bilar, har mer än fördubblats. Om man bortser från fordonsskattehöjningen, som användes till en i och för sig otillräcklig höjning av vägunderhållet, har inkomsterna från alla dessa skattehöjningar använts till andra områden än till bilismen. Det har varit förbättrat ubåtsskydd, finansiering av försvarsöverenskommelser, järnvägsförbindelser, allmän s.k. åtstramning av privatekonomin och senast för att finansiera skatteomläggningen. Utöver dessa pålagor har tjänstebilsbeskattningen försämrats som möjligheterna till reseavdrag begränsats. ökar bilisternas skattebelastning ytterligare. moms på bensinpriset inklusive skatt. Bensinpriset ökar därmed med mer än Mot. 1989/90 per liter. Bilisternas ställning som mjölkko har därmed förstärkts. betalar en bilägare mer än per mil i skatter under en normal bils livslängd. Så här ser det ut mera i detalj Följande skattehöjningar på bilområdet har genomförts : -84 -84 -85 15 juni-85 -86 -87 -87 -88 -90 (-90 Enbart accishöjningarna har medfört att nybilspriset för genomsnittsbilen ökat med mer än inklusive moms. Den tillfälligt införda accisrabatten med för katalysatorförsedda bilar avskaffades dessutom års modell. Marknadspriset på bensin exklusive skatt har sjunkit , inklusive skatt har priset för konsumenten dock ökat. är mer än hälften av literpriset på bensin eller lägst skatt. Momshöjningen från påverkade också bilkostnaderna, liksom bilkreditförordningens hårdare krav vid finansiering av bilinköp. Avdragsbeloppet per mil i deklarationen för bilresor till och från arbetet har legat stilla . De många innehavarna av tjänstebilar har drabbats extra hårt. Från gäller ett nytt, oftast mer kostsamt, schablonsystem för beskattning av dessa bilar. Från detta datum skall också preliminärskatt och arbetsgivaravgift erläggas för bilförmån. Det som även drabbat tjänstebilinnehavarna är regeln från samma datum som inte ger dem rätt att dra av kostnaderna för resa mellan bostaden och arbetsplatsen. Enligt vår uppfattning bör reglerna för beskattning av bilförmån ses över. De kan förenklas som ett nytt system utformas så att det ger en mer rättvisande bild av den egentliga förmånen. Därvid bör bl.a. andrahandsvärdet för de olika bilmärkena påverka förmånsvärdet. Med detta nya system riskerar inte de svenska bilmärkena att diskrimineras som , som en ökad trafiksäkerhet stimuleras. Ersättning och avdrag för kostnad för egen bil i tjänsten får endast göras med /mil vilket motsvarar i det närmaste en halvering. Vi föreslår att ersättningen och avdragsrätten återställs till att gälla den faktiska kostnaden inklusive värdeminskning m.m. 1* 1989190. Avdrag för resor till och från arbetsplatsen Avdrag för resa till och från arbetet med bil medges då tidsvinsten, jämfört med allmänna kommunikationsmedel, uppgår till minst . Beräkningen av tidsvinst sker med utgångspunkt från den sammanlagda tidsvinsten för fram- och återresa mellan bostad och arbetsplats. I praxis medräknas därvid inte exempelvis den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem eller hos dagmamma. För föräldrar som i samband med sin resa till arbetet måste lämna respektive hämta barn på daghem eller i annan form av barnomsorg bör det vara den totala restiden som ligger till grund för beräkning av tidsvinsten. Reglerna för tidsvinstberäkning bör därför liberaliseras. Enligt beräkningar, baserade på den s.k. (Ds K 1985:2, Kostnader och avgifter inom trafiksektorn) som presenterats av en arbetsgrupp inom , är det totala skatteuttaget från bilismen större än de direkta kostnaderna för bilismen innevarande budgetår. Enligt den av regeringen föreslagna budgeten för nästa budgetår ökar differensen till mer än om bensinmomsen medräknas. Inkluderas andra indirekta kostnader minskar överuttaget. Medtages även alla indirekta intäkter blir dock skatteuttagsgapet fortsatt stort. I en sådan beräkning skall medräknas värdet av en ökad rörlighet, social samvaro, frihet och de positiva regionalpolitiska effekterna m.m. Ytterligare negativa åtgärder väntas Hoten mot bilisterna fortsätter. Det finns en rad förslag från olika statliga utredningar som går i negativ riktning. Om alla förslag genomförs kan landets bilister se fram emot att betala upp emot per liter för bensinen 1991. I storstäderna kan kostnaden för bilkörning öka ytterligare genom biltullar. Hoten kommer från utredningar som arbetat eller fortfarande arbetar var för sig. De aktuella förslagen är bl.a.: Ett förslag om vägavgifter på bensin kommer från och innebär att bensinpriset höjs med /liter. Det ger staten sammantaget mer än ytterligare från bilisterna. Pengarna skall gå till underhåll av landets vägar. har utöver detta också undersökt möjligheten att ta ut avgifter på redan befintliga vägavsnitt. Förslag om att införa områdesavgifter i storstäderna kommer från en majoritet av ledamöterna i den s.k storstadstrafikkommittén (Stork). Syftet är att minska bilismen. Pengarna man tar in skall gå till bl.a. kollektivtrafik och nya vägar. Något officiellt tullpris har ännu inte presenterats från storstadstrafikkommittén, men enligt en överenskommelse mellan socialdemokrater, centerpartister, stockholmspartister och kommunister i skall det kosta att köra in i med 4 Dags- och veckopriset föreslås bli 25 respektive . Omräknat i Mot. bensinpris motsvarar det /liter. Avgifterna föreslås träda i kraft den T248 Kollektivtrafiken i exempelvis subventioneras redan till närmare 2/3 av skattemedel. Denna andel kommer att öka och bekostas av bilisterna. I har man inlett arbetet med att införa biltullar till stadsområden. finns de i Bergen. Bergens vägsystem ansågs väl lämpat för vägavgifter eftersom det inte fanns många alternativa förbifarter. Intäkterna kommer att användas till väginvesteringar i regionen. Efter det att avgifterna införts har det dock inte blivit någon betydande minskning i biltrafiken. Förslagen i samband med skatteomläggningen medför att också tjänstebilsreglerna ändras. Värdet av bilförmånen ökas från till av nybilsvärdet. De ovan redovisade förslagen är exempel på åtgärder som ytterligare skulle försvåra för bilfamiljerna. Förslag med denna inriktning bör enligt vår mening ej genomföras. Vad tycker människorna? Det finns få områden där avståndet mellan väljarnas och bl.a. socialdemokraternas uppfattningar är så stort som inom bilområdet. har på uppdrag av Bilriksdagen (bakom Bilriksdagen står , , , MHF och OK-bilisterna) gjort en undersökning med 1 000 telefonintervjuer innehållande frågor om hastigheter, bilavgifter m.m. Undersökningen visar att människor anser att man: är mer beroende av bilen nu än . Varannan bilist () anser sig vara mycket eller oerhört beroende av att ha tillgång till bil. 1982 var samma siffra . Tillgång till bil Alla Storstad landsbygd Mindre beroende/ oberoende inte skall sänka hastigheten på 90- och 110-vägar. Att sänka hastigheten . på 110-vägar är den minst angelägna trafikäkerhetsåtgärd T248 som människor kan tänka sig. Diagram 2 Hastigheten på 110-vägar Bör sänkas Bör höjas inte vill införa moms eller miljöavgift på bensin. Det finns en stark opinion inom svenska folket mot beslutet att höja bensinpriset genom moms och s.k. miljöavgifter. En kraftig höjning av bilkostnaderna skulle, visar undersökningen, troligen tvinga mer än var tredje pensionär att sälja sin bil, för att bara ta ett exempel. Moras pä bensin cal:-/liter Bra 16 Tveksam/vet ej Miljöavgift pä bensin ra leijler Tvcksam/vct ej Diagram 4 Svårare eller lättare att ha bil? 'Tycker du att politikerna bör göra det svårare att äga och använda bil eller tycker du att de bör göra det lättare? Varken svårare eller lättare Tveksam/vet ej - 'inte ska göra det svårare att ha bil. En stor majoritet av svenska folket Mot. vill inte alls att man skall göra det svårare att äga och använda bil. vill att det ska bli svårare att ha bil enligt Sifo-undersökningen. vill att bilismen ska behandlas som och vill att det ska bli lättare att ha bil. I ett forskningsprojekt från har bilens betydelse för bl.a. barnfamiljerna, inte minst i glesbygden, redovisats. Enligt den presenterade utredningen har bilen en mycket stor betydelse för denna grupp. Den visar också att dessa människor har allt svårare att klara av sitt bilinnehav ekonomiskt. De värst drabbade har t.o.m. redan nu tvingats att avstå från ett mål mat för att ha råd att behålla den nödvändiga bilen. Ytterligare kostnadshöjningar kan resultera i att många tvingas avstå från sitt bilinnehav. Det skulle innebära stora standardförluster för de flesta familjer. Att ha tillgång till ett fungerande, individuellt transportsystem är en förutsättning för ett rikt socialt liv som det ger förutsättningar för ett fungerande samhälle även i de mest glest befolkade delarna av vårt land. Hämmad rörlighet skulle dessutom kunna bli ett lika stort problem på som de nuvarande problemen med hög arbetslivsfrånvaro och bristen på arbetskraft. Det är nödvändigt att bl.a. de glesbygdsboende barnfamiljernas problem inom detta område belyses genom en bilsocial utredning. Minska bilismens negativa miljöpåverkan Bilén behövs för att människor i olika delar av vårt land skall kunna tillförsäkras den rörlighet som arbetsliv och sociala kontakter kräver. Utmaningen för framtiden är att förena användningen av bilen med nödvändiga miljöhänsyn. Bilismen står för en stor del av utsläppen av bl.a. kväveoxider. Det är av stor vikt att dessa utsläpp minskas. års bilmodeller infördes obligatoriet om katalytisk avgasrening på nya bilar. Denna rening minskar utsläppen av olika ämnen, däribland kväveoxider, . På moderat initiativ fattade beslut om att bilar, som utrustades med katalytisk avgasrening, skulle få en minskning av försäljningsskatten (accisen) motsvarande merkostnaden för avgasreningen. Det fick till följd att det redan innan lagstiftningen började gälla, såldes en majoritet av bilar med den nya avgasreningen. Att på detta sätt använda morötter i form av skattenedsättning m.m. visar sig vara en väl fungerande väg att minska luftföroreningar och uppmuntra till miljövårdsinsatser. Socialdemokraterna motsatte sig inledningsvis det moderata kravet om skattenedsättning för katalysatorförsedda bilar. Idén fick dock stöd från andra partier. Det fick socialdemokraterna att ansluta sig till det moderata förslaget. Hade inte detta skett skulle de mer än 450 000 bilar som såldes innan årsskiftet 1988/89 knappast varit katalysatorförsedda. Vi skulle då ha haft en betydligt sämre miljö än vi har . rullar mer än 650 000 personbilar med katalytisk avgasrening i . De beräknas svara för av trafikarbetet. Trots att trafikarbetet beräknas öka medför den nya avgasreningen att utsläppen av miljöfarliga ämnen kommer att minska betydligt. Diagrammet nedan visar att utsläppsvolymerna är tillbaka till nivån . Bilbeståndet och avgasutsläppen 19502010. (Källa: ) Bilisterna tar sitt miljöansvar Privatbilisterna måste ta sitt ansvar för sin del av miljöförstöringen. Så har också till mycket stor del redan skett. Ända har arbetat med för unikt hårda avgaskrav på bensinbilar. Nästa steg har redan inletts, nämligen införandet av katalytisk avgasrening som renar utsläppen med mellan av kväveoxider(NOx), kolväten(HC) och koloxid(CO). Det handlar om i investeringar t.o.m. . Huvuddelen av de förbättringar som behöver göras när det gäller personbilarna, är åtgärder som stimulerar en föryngring av bilparken. Även om bilistkollektivet kommer att stå för den största enskilda miljösatsningen i måste utvecklingen mot ännu renare biltrafik fortsätta. Renare bensin- och dieselbränsle kan förväntas ge förbättringar. Alternativa bränslen, eldrift m.m. måste uppmuntras. Detta kan ske genom olika ekonomiska stimulanser, liknande de som använts inom katalysatorområdet. En generell sänkning av hastighetsbegränsningen på det svenska vägnätet i syfte att minska avgasutsläppen skulle troligen ge marginella reduceringar av avgasutsläppen. En sådan åtgärd bör enligt vår mening ej komma i fråga. Av flera olika undersökningar framgår att åtgärder istället bor vidtas för att bilarna skall kunna hålla en jämn hastighet. En bil som exempelvis står i tomgång vid ett rödljus eller i en kö, släpper ut lika mycket kolväten som 50 bilar som åker förbi i . För kväveoxid gäller att 13 bilar ger samma utsläpp som den som står i tomgång. Den socialdemokratiska politiken inom detta område har ofta motverkat en miljövänlig utveckling. Framkomligheten har försämrats genom dåligt fungerande trafikljus, låga väganslag och s.k. trafiksaneringar. Avgasutsläppen har därför ökat onödigtvis till men för såväl människor som miljön. Trafikplaneringen måste nu inriktas på att åstadkomma en jämnare trafikrytm, t.ex. med hjälp av elektronisk trafikföring. En jämförelse mellan olika diskuterade åtgärder ger vid handen att den snabbaste och effektivaste minskningen av avgasutsläppen kommer till stånd genom ny teknik, jämnare fart, färre stopp och genom den nya avgasreningen. Bussen fyra gånger smutsigare Olika krav på mer eller mindre tvångsmässiga åtgärder mot bilismen har diskuterats. Det har exempelvis begärts att en överföring av persontransporter från bil till busstrafik m.m. bör komma till stånd av miljöskäl. Statens väg och trafikinstitut, VTI, har räknat ut hur mycket olika transportslag släpper ut per person och per kilometer. I rapporten och avgasemission av redovisas jämförande siffror. En modern katalysatorbil släpper ut kväveoxid (NOx) per personkilometer. Detta kan jämföras med en som i medeltal släpper ut NOx per personkilometer. En dieselbuss släpper dessutom ut cancerframkallande partikelstoft, vilket inte sker från personbilar. Utvecklingsarbetet för att ta fram rena dieselmotorer är intensivt. Men inom överskådlig framtid kvarstår i stort sett de ovan redovisade storleksrelationerna mellan bil och buss. Det finns uppenbarligen skäl att inte acceptera talet om att man under alla omständigheter skall arbeta för en överflyttning av trafikarbetet från bil till buss. Låg nybilsförsäljning jämfört med omvärlden Den ur miljösynpunkt viktiga förnyelsen av bilparken är låg, om man jämför med övriga . Den riskerar att bromsas upp ytterligare. Den förda politiken har aktivt medverkat till att bilägandet försvårats. Att ha bil har blivit allt dyrare. De höjda bensin- och vägtrafikskatterna har minskat familjernas ekonomiska marginaler. Detta tillsammans med de kraftiga accishöjningarna i kombination med det mycket höga totala skatte trycket har gjort att förnyelsen av den svenska bilparken inte gått så fort som den skulle ha kunnat gjort. Även om det har skett en uppgång av nybilsförsäljningen i , är den lägre än exempelvis försäljningen i . 1986 nyregistrerades 32 bilar per 1 000 svenskar. Motsvarande siffra för var 47. Den svenska vagnparken blir allt äldre. /87 var av vagnparken eller äldre, alltså bilar som med internationell måttstock befinner sig i slutet av sin trafikaktiva tid. Motsvarande siffra för var , och . Mot socialdemokraternas negativa inställning till en snabbare förnyelse av bilparken talar såväl de negativa miljö- och trafiksäkerhetsmässiga effekterna vid en minskning av nybilsförsäljningen som den svenska bilindustrins fortlevnad och utveckling. Det har redan märkts en tendens till en ökande andel mindre och importerade fordon vid tecknande av leasingavtal. För att få till stånd en fortsatt minskning av bilavgasutsläppen och för att öka säkerheten krävs bl.a. att den befintliga personbilsparken förnyas. Varje äldre bil som ersätts av en ny medför utsläppsminskningar på i och med den katalytiska avgasreningen. En åtgärd som bör vidtas i syfte att stimulera en förnyelse av bilparken är att tillfälligt höja skrotningspremien. Vi föreslår att skrotningspremien höjs tillfälligt till . Den s.k. bilskrotningsfonden innehåller tillräckliga medel för att bekosta den tillfälligt höjda premien. Denna tillfälliga premie kan därigenom öka skrotningen utan att nybilspriserna behöver höjas, vilket blir fallet vid en höjning av avgiften till skrotningsfonden. Bland den befintliga bilparken kan även andra stimulansåtgärder vidtas för att förbättra bilarnas miljöegenskaper. Ett exempel är den beslutade premien för minskning av skadliga avgasutsläpp från icke katalysatorförsedda fordon. Även i detta fall fann sig den socialdemokratiska regeringen tvingad av en riksdagsmajoritet att lägga fram förslag. Premien uppgår till men det bör enligt vår mening övervägas en höjning till , vilket var vårt ursprungliga krav, om utnyttjandet ej blir tillräckligt omfattande. En höjning av anslag för drift och underhåll av vägar är nödvändigt om en bättre miljö skall kunna främjas. Det är viktigt att de framtida rese- och transportbehoven kan tillgodoses på ett rationellt och effektivt sätt. Därvid är det bl.a. nödvändigt att förbättra det svenska vägnätet. har presenterat kostnaderna för det totala vägbyggnadsbehovet i fram . Dessa beräknades till . av dessa medel behövs i storstadsregionerna, där situationen starkt har försämrats vad avser framkomlighet, miljö och säkerhet. Inom vägbyggnadsområdet finns det flera intressanta projekt. Av särskilt Mot. intresse är det s.k. för . Detta projekt skulle innebära betydligt bättre förutsättningar för biltrafiken och förbättra miljön i regionen. Flera intressanta vägbyggnadsprojekt diskuteras . syftar bl.a. till att markant förbättra vägnätet från , via den svenska , ner till kontinenten. Ett annat exempel är den s.k. motorvägstriangeln för att knyta ihop Stockholm-Göteborg-Malmö-Stockholm. I en nyligen presenterad undersökning från Transportforskningsberedningen, Ringleder och förbifarter i omvärlden, redovisas utländska erfarenheter av kringfartsleder. Vid byggandet av ringleder runt mellanstora städer i minskade den totala trafiken i centrum och den tunga trafiken . Därutöver minskade bullernivån med (A). Liknande resultat skulle uppstå även i . Ett allmänt förbättrat vägnät ger även det fördelar ur miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. Sjunkande väganslag har accentuerat behovet av satsningar. Det är viktigt ur trafiksäkerhetsaspekt att tillse att vägar byggs om så att standarden höjs. Många svenska vägar har oroande höga olyckstal. Som exempel kan nämnas E66 och Nissanstigen. Vägtrafiken har ökat betydligt . Spådomar om en enprocentig ökning , har helt kommit på skam. , 1987 och 1988 har ökningen varit 5,5, . Underhållsanslagen ökar, men otillräckligt. Följderna blir försämrad vinterväghållning, ökad spårbildning i vägarna, ökat antal potthål vilket sammantaget leder till kapitalförstöring. I samband med föregående års budgetbehandling pekade vi på att vägnät är i akut behov av underhåll och upprustning. Vi föreslog då att ytterligare skulle anvisas till underhåll och upprustning av landets vägnät under /90. En höjning av väganslaget är en viktig investering för framtiden. Vi är beredda att lägga fram motsvarande förslag i det fall regeringen inte föreslår tillräckligt stora anslag i den proposition om vissa infrastrukturfrågor m.m. som är aviserad till februari. har tidigare beslutat att det skall kunna ges tillstånd för avgiftsfinansiering av nytillkommande vägprojekt som av statsfinansiella skäl inte kan genomföras med statliga väganslag. Denna möjlighet bör enligt vår mening utnyttjas för att den nu aktuella Österleden skall kunna komma till stånd. Det skall dock inte ges möjlighet till att avgiftsfinansiera redan anlagda vägar eller tas ut på en vägdel för att bekosta en annan. Näringslivets uttalade beredvillighet att ta ansvar för större vägprojekt bör tas tillvara. Om privat kapital kan användas till dylika stora, kostsamma projekt kommer de statliga väganslagen att i större utsträckning kunna användas till många, mindre vägobjekt. Energipolitiken ger allvarliga miljöeffekter Beslutet om att förtidsavveckla två kärnkraftsaggregat beräknas medföra betydande ökade utsläpp av bl.a. koldioxid (C02). Om de två kärnkraftsaggregaten ersätts av en ökad eldning av olja och kol motsvarar det ett utsläpp av C02 från trafiken med . Om ersättningen, vilket är i det närmaste omöjligt att genomföra, skall ske i form av naturgaseldning motsvarar det ökade utsläpp från trafiken . I samband med beslut om ett tak för koldioxidutsläpp har bilismen plötsligt fått ta skulden för regeringens orimliga energipolitik. Orimligheten i den socialdemokratiska energipolitiken ligger i den förtida kärnkraftsavvecklingen som medför att den el som behövs för en angelägen ökning av den spårbundna trafiken måste produceras i kraftverk som till skillnad från kärnkraftverken släpper ut koldioxid och kväveoxider.