mot · GD02N404 · 1990-01-17 00:00:00 — Arbetsbesparande maskiner och annan elutrustning i hushållen fordrar också ökad elanvändning. Det moderna industrisamhällets utveckling förutsätter i allt högre grad elkraft som bärare av energi. Nya teknologier har kunnat växa fram tack vare elkraften. Den fortsatta utvecklingen av det moderna samhället kommer i växande utsträckning att bygga på elkraft i stället för andra energiformer. Elanvändningen har ökat enligt följande: elanvändning, temperaturkorrigerat (enl metod) År Årlig ökning Elanvändning ökade elförbrukningen markant. Detta kan delvis förklaras med konvertering till elvärme inom hushållssektorn. Även industrin ökade sin elförbrukning. är det huvudsakligen industrin som stått för den ökade efterfrågan. Det finns inga tecken som tyder på att elbehovet kommer att minska , tvärtom. generaldirektör, , har uttalat: 16 Om vi ser på elbehovet i ett 20-årigt perspektiv dvs , så räknar Mot. 1989/90 vi inom med minst 10-20 procents ökad elefterfrågan. Detta gäller N404 även om vi är framgångsrika med att spara, hushålla och effektivisera. Vi ser framför oss nya elsnåla processer och apparater. Men vi ser också nya användningsområden för el exempelvis på miljö- och transportområdet. I diagrammet nedan visas en uppskattning inom vilket intervall som elförbrukningen kan väntas ligga under resten av 1990-talet. Det är angeläget att framtidens ökade elbehov täcks. I annat fall kommer den svenska ekonomin att stagnera - och i värsta fall utvecklas negativt. Prognos (planeringsniv4) V/M Osäkerhetsintervall T Prognos Växthuseffekten är ett hot mot jordens klimat Växthuseffekten anges numera allmänt som det allvarligaste hotet mot den globala miljön. En rad olika gaser - koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas) och CFC (freoner) - bidrar till växthuseffekten. Dessa växthusgaser har förmågan att släppa igenom den kortvågiga solstrålningen från rymden, men absorberar eller reflekterar den långvågiga värmestrålningen från jordytan. Resultatet blir en oönskad temperaturhöjning, som kan få förödande konsekvenser. Växthuseffekten kan leda till klimatförändringar som hotar de grundläggande levnadsbetingelserna på jorden. av världens energiförsörjning baseras på förbränning av fossila bränslen. Vid all förbränning bildas växthusgasen koldioxid. Koldioxidhalten i atmosfären har stigit från ca 275 ppm före industrialiseringen till ca 350 ppm . Om inget radikalt görs för att vända denna negativa utveckling kommer halten att ligga på ca 550 ppm . De totala emissionerna av koldioxid i världen har mer än fördubblats . beror framför allt på ökad användning av fossila bränslen, men även på för- Mot. ändrad landanvändning och avskogning. Vår gemensamma framtid, som avslutade sitt arbete , slog fast att växthuseffekten är ett av de allvarligaste hoten mot den globala miljön. Växthuseffekten kan endast bemästras genom kraftfulla internationella insatser. På initiativ av samlades en konferens i . Syftet med konferensen var att försöka finna strategier för att bekämpa klimatförändringarna. Konferensens huvudrekommendation var att ta bort alla freoner och långsiktigt minska koldioxidutsläppen . Koldioxidutsläppen bör, enligt , minska fram . fattade riksdag, på moderat initiativ, ett beslut om en frysning av koldioxidutsläppen. De svenska koldioxidutsläppen har minskat med (diagram 4). Minskningen beror främst på kärnkraftsanvändningen. Utbyggnaden av kärnkraften har inneburit att olja har kunnat ersättas med kärnkraftsproducerad elkraft. Kärnkraften har således lett till minskade koldioxidutsläpp, men även andra miljöförstörande utsläpp har reducerats. Diagrammet visar att emissionerna inom samtliga sektorer utom transport och fjärrvärme har minskat dramatiskt . Inom transportsektorn har i stället emissionerna ökat och utgör nu en dryg tredjedel av koldioxid-utsläppen. I industrisektorn har emissionerna minskat med för att 18 Koldioxidemission (milj. ton C) efter förbrukarkategori 1973 1975 1960 1965 1966 1967 1988 1987 utgöra en femtedel av emissionerna. I energisektorn har under perio- Mot. 1989/90 den 197388 fjärrvärmeproduktionens koldioxidemissioner ökat med en N404 tredjedel medan elproduktionens bidrag har minskat med . Dessa sektorer bidrog 1988 av de totala koldioxid-emissionerna. I sektorn Övrigt, som innefattar bostäder, service m.m., har minskningen varit . stod denna sektor för drygt en femtedel av koldioxidutsläppen. Minskningen av koldioxidutsläppen har varit betydande. Det är angeläget att denna positiva utveckling inte bryts. Omsorgen om den internationella miljön kräver att koldioxidutsläppen minskas. Endast då kan de oroande klimatförändringarna avvärjas. Det måste vara en utgångspunkt också för svensk energipolitik. En energipolitik för 1990-talet 7.1 Riktlinjer för energipolitiken Riktlinjer för den svenska energipolitiken bör enligt vår mening vara: att ge den svenska energimarknaden förutsättningar att inom ramen för en effektiv energihushållning möta ett växande behov av el, att begränsa användningen av fossila bränslen. Målet att reducera den svenska oljeanvändningen till av den totala energianvändningen skall fullföljas. Härigenom öppnas möjligheter för framväxt av inhemska och förnybara energikällor på kommersiell grund, att det svenska energisystemets utveckling skall bidra till att målsättning om ett tak för koldioxidutsläppen uppfylls, att säkerheten och kvaliteten i det svenska kärnkraftssystemet utvecklas ytterligare. Därigenom ökar möjlighet att bidra till det internationella säkerhetsarbetet, till fördel också för vår egen säkerhet, att den svenska energimarknaden ges möjligheter och förutsättningar att fungera som en normal marknad med många olika aktörer. Priserna bör bestämmas av tillgång och efterfrågan inom ramen för befintliga lagar och ett beskattningssystem som tar hänsyn till olika energislags miljökonsekvenser. 7.2 Åtgärder för 1990-talets energiförsörjning 7.2.1 Folkomröstningen bör åter läggas till grund för 1990-talets energipolitik En förtida avveckling 1995 och 1996 av två reaktorer skulle ge negativa konsekvenser för välfärd och sysselsättning. skulle drabbas av betydande problem med elförsörjningen. Denna insikt har lett till en betydande och för svensk samhällsekonomi skadlig utflyttning av investeringar. Det finns inte förnybara energislag Mot. som under ekonomiskt rimliga former kan ersätta kärnkraften. kärnkraftsavveckling skulle därför leda till att kärnkraften i strid med folkomröstningen ersattes av fossila bränslen till men för svensk miljö och samhällsekonomi. Till detta kommer att det inte går att låta säkerhetssynpunkter vara avgörande för i vilken ordning reaktorerna skall tas ur drift, eftersom det enligt kärnkraftinspektionen inte finns några skillnader mellan reaktorerna av betydelse för säkerhetsbedömningen. uttalande om att en förtida avveckling skall inledas 1995 och 1996 strider därför mot resultatet av folkomröstning. För att ge svensk energipolitik stabilitet bör uttala att någon förtida avveckling inte skall ske och att folkomröstningens resultat åter skall läggas till grund för energipolitiken. 7.2.2 Kärnkraftens tekniska livslängd skall avgöra tidpunkten för avvecklingen Regeringen påstod efter folkomröstningen i sin proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor, att en majoritet av de röstande hade uttalat sig för att högst de tolv kärnkraftsreaktorer som var aktuella skulle användas under sin tekniska livslängd, vilken bedöms vara . näringsutskott konstaterade i sitt betänkande med anledning av propositionen (NU 1979/80:70) att reaktorernas livslängd ansågs vara . Detta kom att ligga till grund för beslut, som inte var folkomröstningens, att kärnkraften skulle vara avvecklad . I sitt betänkande (NU 1987/80:40) konstaterar näringsutskottet emellertid: Hittillsvarande analyser motsäger inte det ursprungliga konstruktionsvillkoret att en reaktortanks livslängd är . I förs en diskussion om att reaktorernas tekniska livslängd, utan inverkan på säkerheten, skulle kunna vara . Det finns varken mot bakgrund av folkomröstningen eller reaktorernas tekniska livslängd någon anledning att fastställa en slutpunkt för kärnkraftens livslängd. Denna bör enbart avgöras av myndigheternas säkerhetskrav och den ekonomiska livslängd som dessa krav leder till. 7.2.3 Energipolitiken skall föras inom ramen för koldioxidtaket och skyddet av de orörda älvarna Det finns inget parlamentariskt stöd för en ändring av naturresurslagen i syfte att bygga ut någon eller några av de orörda älvarna. Det finns därför ingen anledning att lägga vattenkraften till grund för en diskussion om hur kärnkraften skulle kunna ersättas eller hur den framtida ökningen av elbehovet skall kunna mötas. har en stor andel elproduktion ur vattenkraften. Koldioxidtaket kan respekteras inom ramen för en politik som bygger på fortsatt användning av kärnkraften och som gör det möjligt att ersätta oljeanvändning med framför allt naturgas och biobränslen. Med bibehållen kärnkraft kan koldioxidutsläppen bemästras. släppen reducerats tack vare att kärnkraftsproducerad elkraft ersatt oljeförbränning. Biobränslen kan spela en viktig roll framför allt i värmeproduktion. Genom att ersätta olja kan de bidra till minskade koldioxidutsläpp. Förutsättningen är att biobränslen kan produceras på kommersiella villkor. Naturgas som används för att ersätta andra fossila bränslen minskar utsläppen av koldioxid till skillnad från naturgas som byggs ut för att ersätta kärnkraft. Ökad elanvändning leder till en effektivare energianvändning och kan därigenom bidra till minskade koldioxidutsläpp. Vid fortsatt användning av kärnkraften är det möjligt att inom koldioxidtakets begränsning möta det växande behovet av el med bl.a. hushållning, effekthöjningar samt kraftvärme baserad på biobränslen och naturgas samt annan naturgasbaserad elproduktion. Tillståndsprövning för fossil kraftproduktion måste ske utifrån kravet att energisektorn skall bidra till att koldioxidtaket respekteras. 7.2.4 Säkra eltillförseln! Det tillhör en av 1990-talets viktigaste politiska uppgifter att ge den svenska energimarknadens förutsättningar att möta ett växande behov av el. En ökad elanvändning är ett naturligt inslag i ett avancerat industri- och välfärdssamhälles utveckling. En strategi för att säkra eltillförseln bör bygga på att kraftproducenterna ges möjligheter att på marknadsekonomiska grunder möta efterfrågan på el. Det kommer att leda till växande insatser för en effektivare elanvändning, bl.a. för att minska toppar i användningen. Elpriset kommer att användas som en regulator. Även med en effektivisering av elanvändningen kommer efterfrågan på el att öka. Energipolitiken måste därför syfta till att ge kraftproducenterna förutsättningar att möta en elefterfrågan som kring mitten av kan vara upp till och mellan 150 och . Kärnkraften och vattenkraften är en viktig bas för att möta denna framtida efterfrågan. Dagens samlade produktionskapacitet kan beräknas till . Med bibehållen kärnkraft blir kraftföretagens uppgift och energipolitikens utmaning att möta den ökade elefterfrågan utan att dessutom ersätta halva vår nuvarande elanvändning. Effekthöjningar av kärnkraftverk och förbättring av vattenkraftverk kan ge ytterligare eltillskott. Detta kan ske utan försämrad säkerhet. Regeringen bör ta initiativ till samtal med kraftindustrin för att klargöra att den är beredd att behandla tillståndsansökningar i detta syfte i en positiv anda. Kraftvärme baserad på framför allt naturgas men även biobränslen bör också kunna ge vissa tillskott . Samma sak gäller vindkraften. Den kan inte spela någon stor roll om det gäller att ersätta kärnkraft men väl när det gäller att tillföra marginell kapacitet. Detta bör självklart ske under marknadsmässiga former. kan naturgasproducerad elkraft tas i bruk. Det kan ske inom ramen för koldioxidtaket om energipolitiken ges de riktlinjer som beskrivits ovan. 7.2.5 Ett nytt energibeskattningssystem Mot. Ett energibeskattningssystem som tar hänsyn till de olika energislagens miljöpåverkande effekt bör införas. Det bör utformas så att det bildar en ram för energimarknadens aktörer inom vilken dessa fattar decentraliserade beslut efter marknadsekonomiska kriterier. Nuvarande punktskatter på energi bör tas bort helt och hållet, med undantag för bensinskatten, som dock bör reduceras. () majoritet har föreslagit nya miljöavgifter ovanpå av dagens energiskatter. MIA:s utredningsförslag skulle leda till kraftigt förhöjd beskattning av energi, vilket i sin tur skulle leda till betydande problem för svenska företag. Vårt förslag innebär däremot att nuvarande energibeskattning fördelas mindre slumpmässigt än och med större hänsyn till miljön. som punktskatterna avskaffas vill vi innefatta energisektorn i momssystemet. Energi blir därmed en vara som beskattas som andra varor, frånsett att miljökonsekvenserna leder till särskild beskattning. Med ett undantag beläggs all energi med moms. Med hänsyn till konkurrensen mellan fjärrvärme och enskild värmeproduktion föreslår vi att fjärrvärmeleveranser skall beläggas med s.k. noll-moms, vilket innebär att fjärrvärmekunder inte betalar någon moms. Vi föreslår en koldioxidskatt som står i proportion till gjorda utsläpp. För biobränslen skall därför inte utgå någon koldioxidskatt. Vidare föreslår vi miljöavgifter för svavel och kväve. Vårt förslag innebär också att elkraft inte påförs någon skatt förutom moms. Kärnkraften betalar de avgifter som är lagstadgade för lagring av avfall och demontering m.m. Ett beskattningssystem enligt dessa riktlinjer ger förutsättningar för en omvandling och utveckling av det svenska energisystemet utan politisk detaljstyrning. Dagens svenska energisystem är ett resultat av en energimarknad som kunnat växa fram under marknadsnära former. kommer det att behövas fler aktörer. Dessa små aktörer kan var för sig lämna mindre bidrag till den totala energiförsörjningen än vad som varit normalt. Deras marknadstillträde bör underlättas genom att hinder för den fria konkurrensen undanröjs. Detta kan bland annat beröra formerna för prisbildning. Regeringen bör låta utreda vad som kan göras för att avreglera energimarknaden. En privatisering av , som föreslås i en gemensam borgerlig trepartimotion, är ett exempel. Förändringar i prisbildningen kan vara ett annat. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående folkomröstningen 1980 som en grund för den svenska energipolitiken, 2. att hos regeringen begär en utredning om de miljömässiga konsekvenser som skulle följa av en avveckling av den svenska kärnkraften, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vikten av att elkraftsförsörjningen säkras, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående kärnkraftsreaktorernas livslängd, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att någon förtida avveckling av kärnkraften inte skall ske, i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående tillståndsprövning för fossilbränslebaserad kraftproduktion, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående marknadsanpassning av energisystemet. () () 2.1 Avvecklingsbeslut i strid med folkomröstningen 7 2.2 En meningsfull kontrollstation 9 Energi- och elförbrukningen 9 3.1 Olika energikällor 10 4.1 Miljökonsekvenser av en kärnkraftsavveckling 12 4.2 Ekonomiska konsekvenser av kärnkraftsavvecklingen 13 4.3 Dagens konsekvenser av regeringens politik 14 Elanvändningen måste kunna öka! 5.1.2 Ökad elefterfrågan 16 Växthuseffekten är ett hot mot jordens klimat 17 En energipolitik för 1990-talet 19 7.1 Riktlinjer för energipolitiken 19 7.2 Åtgärder för 1990-talets energiförsörjning 19 7.2.1 Folkomröstningen bör åter läggas till grund för 1990-talets energipolitik 19 7.2.2 Kärnkraftens tekniska livslängd skall avgöra tidpunkten för avvecklingen 20 7.2.3 Energipolitiken skall föras inom ramen för koldioxidtaket och skyddet av de orörda älvarna 20 7.2.4 Säkra eltillförseln! 7.2.5 Ett nytt energibeskattningssystem 22 7.2.6 Marknadsanpassa energisystemet 22 gotab 99504, Slockholm 1990