ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk120 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 120 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. Val av miljövänliga bränslen bör stimuleras genom en beskattning som återspeglar de miljömässiga fördelarna med renare fordonsbränsle. I motion 1989/90:Skl08 av m.fl. föreslår moderata samlingspartiet att ett stimulansavdrag skall lämnas för miljövänlig brännolja för fordonsdrift, s.k. lättdiesel och tätortsdiesel. detta stöd skall ges på samma villkor som regeringen har föreslagit för nedsättning av punktskatten för dessa bränslen. Detta stöd bör utgå även för naturgas och gasol för fordonsdrift. Stödet bör vara av samma storlek som för brännolja av miljöklass 1. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar införa ett stimulansavdrag för naturgas och gasol för fordonsdrift motsvarande det i motion 1989/90:Sk 108 föreslagna stimulansavdraget för brännolja av miljöklass 1. () () () ()
mot · GD02Sk122 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 122 av i (c) med anledning av prop.l989/90:lll Reformerad mervärdeskatt m.m. I förslaget till skattereform står att sjukvården ska undantas från mervärdeskatt. Detta undantag gäller dock inte alternativmedicinen utan är kopplat till sjukkassesystemet och legitimeringen. En sådan grupp som naprapater drabbas dubbelt, dels av ovilja att åstadkomma en legitimering nu genom mervärdeskatten. Prisskillnaden mellan kiropraktorer och naprapater blir därmed orimlig. Behovet av och efterfrågan på alternativmedicin blir allt större. Där finns ofta en helhetssyn på människan som ibland saknas inom den konventionella sjukvården. Enligt min uppfattning vore det olyckligt om utvecklingen inom detta område skulle avstanna på grund av den fördyring som en mervärdeskatt skulle innebära. Invändningen att gränsdragningsproblemen skulle bli för stora om man undantar alternativmedicin från mervärdeskatt kan bemötas genom att endast registrerade alternativmedicinska yrkesutövare undantas från momsen. Det kan åtminstone i ett övergångsskede gälla alla terapeuter som tillhör (). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undanta alternativmedicin från mervärdeskatt.
mot · GD02Sk123 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl23 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. I propositionen föreslås under rubriken och nöjen att från skatteplikt undantas bl.a. tillhandahållande av biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar. Skälen härtill sägs vara kulturpolitiska. Skatteplikt föreslås dock föreligga för bl.a. cirkusföreställningar. Med cirkusföreställning avses en i en cirkelrund manege anordnad föreställning som innehåller ett flertal konstnärligt utformade och presenterade framträdanden med tonvikt på akrobatik, clowneri och djurdressyr. Bruket att visa akrobat- och dressyrkonster på en cirkelrund ridbana uppstod . Den första cirkusen av helsvenskt ursprung Cirkus - sägs ha grundats . 1979 gav åt avdelningsdirektören i att utreda cirkusverksamhetens villkor i . överlämnade sitt ställningstagande till utredningsrapporten och cirkusen till . Rådet ställde sig i allt väsentligt bakom de förslag till åtgärder för att underlätta cirkusverksamheten som framfördes i rapporten. Inledningsvis skriver : En god cirkus är ett festligt och i alla åldersgrupper uppskattat inslag i kulturlivet. På och över cirkusmanegen utförs prestationer av högt konstnärligt värde. Genom sina långa traditioner är cirkuskonsten också av stort kulturhistoriskt intresse. Det är därför beklagligt att det blivit allt svårare att driva cirkusverksamhet i . Allmänt ansåg att samhället borde ta ett ansvar för cirkusens fortbestånd i . Cirkus är en gammal och mycket fin konstart som uppskattas av alla åldersklasser - inte minst av barn. Det är dessutom en form av underhållning som är helt fri från förråande och sedefördärvande inslag. Cirkus är ett typiskt familjenöje, och därtill enligt vårt förmenande en folklig, lättillgänglig kulturart som förtjänar samhällets stöd. Förslaget om mervärdeskatt innebär en ökad belastning på cirkusverksamheten. Denna belastning är speciellt kännbar för de mindre cirkusarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att undantaget från mervärdeskatteplikt enligt förslaget till lag om mervärdeskatt 8 § 5, anvisningarnas punkt 7 d, utvidgas till att omfatta förutom biograf-, opera-, balett- och därmed jämförbara föreställningar även cirkusverksamhet. () () 1989/90 Skl23
mot · GD02Sk124 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 124 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Lagen om stämpelskatt (1984:404) förslås nu upphävd.Dock föreslår regeringen att detta upphävande inte skall träda i kraft . Att åberopa statsfinansiella skäl förefaller omotiverat eftersom inkomsten endast är som miljardbelopp delas ut i andra sammanhang i nya subventioner. Lagen om stämpelskatt är ologisk och omotiverad. Den drabbar endast sjöfartsnäringen. Den bör upphöra . Med hänvisning till den anförda hemställs att beslutar upphäva lagen om stämpelskatt (1984:404) . )m) i Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Sk125 · 1990-05-02 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop,1989/90:lll Reformerad mervärdeskatt m.m. I propositionen om reformerad mervärdeskatt föreslås att den nuvarande skattebefrielsen för skepp och flygplan upphör. Enligt uppgift skall skepp som används i utrikes trafik och som var undantagna få skatteplikt. För skepp som normalt går i utrikestrafik men som tillfälligtvis gör en inrikesresa skulle därmed skatteplikt uppstå. Skeppet måste då införtullas och skattebeläggas.Det framgår inte av förslaget om skeppet efter den inrikes resan åter skall exporteras och hur i så fall det skattemässiga problemet skall hanteras. Förutom likviditetsbelastningen för företagen krävs troligen en omfattande administration hos för att tullbehandla och följa upp vilka skepp och flygplan som är förtullade för inrikes resor och vilka som endast får brukas i utrikes trafik. Förslaget leder endast till administrativt merarbete och medför ingen ökad inkomst för statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar bibehålla skattebefrielsen för skepp och flygplan. Per Stenmarck (m)
mot · GD02Sk127 · 1990-05-09 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl27 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /91, m.m. (kompletteringsproposition) 1989/90 Skl27131 I propositionen föreslås ytterligare medel för skatteförvaltningen. Detta motiveras huvudsakligen med det arbete som uppstår till följd av den föreslagna skatteomläggningen, förslaget om ny taxeringslag samt folkbokföringsreformen. Vad gäller de två förstnämnda ändamålen är det uppenbart att vissa särskilda kostnader kan uppkomma, åtminstone övergångsvis. Det gäller emellertid att så långt möjligt begränsa resursåtgången. Den nya skatteorganisationen som föreslås i propositionen om ny taxeringslag bör i sig kunna leda till effektivisering och kostnadsminskningar. Regeringen bör noga följa utvecklingen inom skatteförvaltningen så att varje möjlighet till effektivisering tas till vara. Vad avser folkbokföringsreformen bör först sägas att moderata samlingspartiet avvisade beslutet om att överföra folkbokföringen från kyrkan till de lokala skattemyndigheterna. Den information som lämnas i propositionen om kostnaderna tyder på att våra farhågor om att den föreslagna lösningen bortsett från principiellt viktiga invändningar - också skulle leda till ökade kostnader.. Eftersom överföringen av folkbokföringen skall ske är det fortfarande möjligt att riva upp tidigare beslut. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelsbehovet för skatteförvaltningen, 2. att upphäver sitt tidigare fattade beslut och beslutar att folkbokföringen även fortsättningsvis skall handhas av . () () Nr SU27-131 Rättelse-, S. 2 rad 1 - 6 har tillkommit
mot · GD02Sk128 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl28 med anledning av prop. 1989/90:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /91, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionens bilaga 4 aktualiseras beslut om att folkbokföringen från skall skötas av de lokala skattemyndigheterna och att de allmänna försäkringskassorna skall integreras i folkbokföringsarbetet. Om Riksdag eftersträvar, att folkbokföringsmyndigheten skall vara relativt lätt att nå för allmänheten, torde det finnas bygder i , där en sådan ambition ger Pastorsexpedition företräde framför i både lokala skattemyndigheten och kontor. Jag anser därför, att pastorsexpeditioner även i fortsättningen skall kunna utnyttjas för att på entreprenad åta sig vissa uppgifter i folkbokföringsarbetet. Jag har uppfattat att det i debatten tidigare påpekats, att beslut inte i princip hindrar, att pastorsexpeditioner engageras även i den nya organisationen för folkbokföringsarbetet. beslut i detta ärende bör därför formuleras så, att Pastorsexpeditioner inte utesluts från möjlighet till integrering i folkbokföringsarbetet i bygder där det anses lämpligt. Om det är mening, att folkbokföringsarbetet skall organiseras så, att allmänhetens kontakt med aktuell folkbokföringsmyndighet underlättas, bör ge regeringen till känna, att pastorsexpeditioner även i fortsättningen skall kunna komma ifråga för uppgifter inom folkbokföringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet för folkbokföringsmyndigheten att i den nya organisationen även integrera pastorsexpeditioner i folkbokföringsarbetet. fOtlfe 96696, 1990
mot · GD02Sk131 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl31 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /91, m.m. (kompletteringsproposition) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi74 hemställs att avslår proposition 1989/90:150 såvitt avser genomförande av folkbokföringsreformen. () () () () () () ()
mot · GD02Sk54 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk54 (båda c) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Med nuvarande regler har man rätt att skjuta upp reavinstskatten vid försäljning av sitt hem, när man flyttar och koper ett nytt. Det är rimligt att människor som byter bostad skall kunna finansiera det nya köpet med inkomsten från försäljningen av den bostad man lämnar. Det är fel att tala om reavinst, när man ju faktiskt inte gör någon vinst, utan bara byter bostad. Reglerna gäller emellertid endast villor och jordbruksfastigheter men inte bostadsrätter. Om t.ex. en gammal människa behöver byta sin lägenhet högre upp till en likadan på bottenvåningen, därför att hon inte orkar gå i trappor, så tvingas hon betala reavinstskatt. I stället för att ge bostadsrätterna samma villkor som villorna, vilket varit det rätta, föreslår nu regeringen tvärtom att möjligheterna att uppskjuta beskattningen av reavinsten skall tas bort helt och hållet. Därtill föreslår man regler som inte tar hänsyn till inflationen. Vi anser att man skall behålla de regler som medger uppskov med beskattning av en fastighet där den skattskyldige varit bosatt i minst tre av , om en ersättningsfastighet ansakffas . Vi anser också att samma regler skall gälla vid avyttring av bostadsrätter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1989/90:110 vad avser avskaffandet av rätt till uppskov med reavinstskatt vid försäljning av villor och jordbruksfastigheter i vissa fall, 2. att hos regeringen anhåller om förslag till motsvarande uppskovsbestämmelser för bostadsrätter.
mot · GD02Sk57 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk57 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Enligt de förändrade regler som föreslås i propositionen angående brutet räkenskapsår kommer detta inte att vara möjligt för enskilda näringsidkare. För rennäringen är förändringen en nackdel. Många renskötselföretag använder sig av brutet räkenskapsår. Det anses mest lämpligt vid inkomstredovisning eftersom det innebär att årets hela inkomst kommer under samma beskattningsår. För att undvika ojämnhet i beskattningen bör renskötselföretagen även fortsättningsvis få använda sig av brutet räkenskapsår. För att åstadkomma en jämnare inkomstfördelning har vi i annat sammanhang motionerat om behovet av renkonto. All den osäkerhet som uppstått under har medfört att samebyarna inte har slaktat sina renar i den utsträckning som borde ha skett och renantalet har på många håll blivit för stort. Det har förorsakat en hel del problem, irritation har uppstått mellan samer och ortsbefolkning. Genom ett tillfälligt renkonto skulle det innebära att inkomsterna kan spridas och därmed stimulera en ökad utslaktning till gagn både för rennäringen och ortsbefolkningen. Samebyarna innehar och förvaltar anläggningar för renskötseldrift. Verksamheten bygger helt på obligatoriskt medlemskap i samebyarna. Det är en märklig associationsform som har stora likheter med en ekonomisk förening. Byn är oinskränkt skattskyldig, den saknar däremot möjligheter till skattefria investeringar. Byn kan inte heller utan skattekonsekvenser fördela ett eventuellt uppkommet överskott på sina medlemmar. Samebyarna bör ges möjlighet till skattefria reservationer i enlighet med vad som gäller för ekonomiska föreningar. Avdrag bör medges för s.k. återbäring till byns medlemmar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att brutet räkenskapsår även i fortsättningen skall kunna användas av enskilda näringsidkare, 2. att beslutar att samebyar års taxering medges möjlighet till skattefria reserveringar i enlighet med de be stämmelser som gäller för ekonomiska föreningar, samt att återbäring Mot. till byns medlemmar blir avdragsgill i förvärvskällans rörelse. () () gotab 96621, 1990
mot · GD02Sk65 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk65 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Mångå vackra tal har hållits om den svenska landsbygden och om dess utveckling. Slogans som "Hela skall leva har marknadsförts men när det kommer till verklig handling så slår den socialdemokratiska regeringen mot landsbygden och landbygdens utveckling. Höjningen av bensinpriset är främst ett straff riktat mot landsbygdsbefolkningen. föreslås dessutom att de . som varit skattefria för dem som plockat bär, svamp och kottar skall beskattas. Det är ett svek mot landsbygdens befolkning och det är en statsfinansiell felbedömning. I där en mycket stor del av bär, svamp och kottar plockas är avstånden stora. Långa resvägar, dyr bensin med moms på bensinskatten och skatt på . av det ganska tunga arbetet att söka och plocka bär, svamp och kottar ger för liten utdelning. Finländarna som inte alls behöver skatta för dessa inkomster kommer att förse sig med de svenska bären och den svenska svampen. Vi i kommer att gå miste om en stor del av de exportinkomster vi haft på svenska bär och svensk svamp. Dessutom kommer svensk bäroch svampindustri med största sannolikhet att tvingas importera bär och svamp från och där långt gången miljöförstöring innebär att bären och svampen har en helt annan kvalitet än de svenska. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att . per person även fortsättningsvis skall vara skattefria vid plockning av bär, svamp och kottar.
mot · GD02Sk66 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk66 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Det borde vara en självklarhet att folkpensionsavgiften skall användas för att förbättra grundtryggheten i pensionssystemet och inte för att förstärka pensionen för dem som redan har hög pension. Ändå har en majoritet i - mot protest - beslutat om att av folkpensionsavgiften skall flyttas från finansieringen av folkpensionen till ATP, vilket innebär en försvagning av statsbudgeten med . Samma majoritet hävdar sedan att det inte finns utrymme att finansiera en angelägen förstärkning av en grundpension enligt förslag. Bibehålies folkpensionsavgiften oförändrad på kan en förstärkt grundpension genomföras enligt följande utan att statsbudgeten försvagas: för ensamstående och . för äkta makar (samma proportioner som gäller för folkpensionen - resp. av basbeloppet, vilket motsvarar i kr. 28512 resp. 46629). Tas hänsyn till ökade skatteintäkter och att inget KBT behövs efter en så kraftig pensionshöjning blir merkostnaden ca 12 miljarder första året. Den kraftigt höjda grundpensionen kommer därutöver att medföra lägre kostnader för hemtjänst, färdtjänst och särskilda kommunala bostadsbidrag, samt socialtjänst. Med en grundpension enligt ovan kan de särregler som gäller för pensionärer avvecklas, vilket bl.a. innebär att pensionärer med låga pensioner inte behöver drabbas av höga marginalskatter. Detta medför självklart betydande dynamiska effekter, vilket stärker såväl pensionärernas som kommunernas och statens ekonomi. Statens administrativa kostnader minskar också väsentligt (med minst 0,5 miljarder). Totalt kommer ovan föreslagen grundpension - under förutsättning att folkpensionsavgiften bibehålls på - snarare att förstärka statsbudgeten än att försvaga den. Med största sannolikhet kan förslag om en grundpension på , lika för alla, genomföras fullt ut, utan försvagning av statsbudgeten. Det är angeläget att en förstärkt grundpension för alla kan gälla från . Mot bakgrund av det anförda hemställs Sk66 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering och utformning av en kraftigt höjd grundpension för alla.
mot · GD02Sk67 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk67 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning I propositionen föreslås att kostnadsräntor . skall ge en skattereduktion på kapitalinkomster och/eller indirekt på inkomst av tjänst. Räntor därutöver föreslås ge en motsvarande skattereduktion på . Någon kvittningsrätt mellan underskott i näringsverksamhet och kapital/inkomst av tjänst föreslås inte. För ett stort antal småföretagare inom t.ex. hantverk, handel och lantbruk finns ingen klar gräns mellan räntekostnader och underskott. Hur mycket av lånen/räntorna som skall hänföras till bostaden samt annan privat konsumtion och därmed ge upphov till skattereduktion, eller anses vara en kostnad i rörelsen och i det fall det uppstår underskott inte ge någon skattereduktion alls. Det är inte svårt att förutse en mängd gränsdragningsproblem och tvistigheter, som belastar såväl småföretagarna som skatteförvaltningen. En rationell lösning kan vara ett gemensamt tak för underskott och räntor på t.ex. . D.v.s. räntor och/eller underskottsavdrag ger per person, en skattereduktion på . Detta skulle i hög grad förenkla och främja småföretagarnas verksamhet. En positiv utveckling av småföretagen har stor betydelse för sysselsättningen och förnyelsen av näringslivet. Det är angeläget att förslaget kan gälla fr.o.m. . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om gemensamt tak för räntor och underskott enligt vad som anförs i motionen. 1 1989/90.
mot · GD02Sk68 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk68 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Viss skattebefrielse för bär, svamp och kottar Skattebefrielsen upp till 5 (KX) kr. vid försäljning av vilda bär och svamp beslöts av när borgerlig majoritet förelåg. I en motion av () som föregick beslutet betonades vikten av sidoinkomster för landsbygdsbefolkningen. En annan angelägen aspekt är att tillvarata bär och Om det utgår beskattning vid försäljning redan i små kvantiteter blir intresset hos allmänheten ringa eller intet för att sälja till uppköpare. Dessa tre faktorer var avgörande skäl för beslut för ett tiotal år sedan att inkomsten . skall vara inkomstskattebefriad. Skälen är lika starka för att bibehålla skattebefrielsen för ett visst grundbelopp. Vi anser och föreslår att undantag skall göras från de riktlinjer som anges i propositionen 1989/90:110 vad gäller försäljning av egenhändigt plockade bär samt svamp och kottar. Dessa skogssysslor utgör sedan skattebefrielsen en icke obetydlig inkomstkälla bland landsbygdsbefolkningen runt om i vårt land. Skulle den begränsade skattebefrielsen upphöra kommer sannolikt den reguljära handeln med bär och svamp att ändra karaktär. Någon ökad skatteinkomst från hemmaplockarna lär det inte bli. Istället kan skatteinkomster försvinna när uppköparna av bär och svamp i tvingas lägga ned sin verksamhet. Följden blir då att bär och svamp kommer att importeras. Följderna av en sådan förändring kan bara bli negativa, bl.a. för den redan katastrofalt negativa handels- och bytesbalansen. Beträffande skattebefrielsens storlek anser vi att en uppjustering bör ske på grund av penningvärdeförsämringen under de år summan . Vi föreslår att det skattefria avdragsbeloppet bör höjas till . Med hänvisning till det anförda hemställs Sk68 att beslutar att inkomster vid försäljning av vilda bär och svamp skall vara inkomstskattebefriade upp till minst ett belopp av . () () 1* 1989/90.
mot · GD02Sk69 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk69 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Den föreliggande propositionen, det s.k. skattepaketet, utgör ett allvarligt hot mot travsporten. Dels drabbas travsporten av den breddade momsen, dels av att begreppet hobbyverksamhet mönstras ut ur skattelagstiftningen. Det innebär att skattebyråkratin även skall omfatta ägandet av travhäst. 1) att träningen av travhästar liksom annan dressyrverksamhet också i fortsättningen befrias från mervärdeskatt, s.k. moms, 2) att det även i fortsättningen skall vara tillåtet att äga två travhästar och bedriva tävlingsverksamhet med dessa som obeskattad hobbyverksamhet. Starka skäl emot beskattningssystem Från travsportens organisationer har starka skäl mot momsbreddning och beskattning av tävlingshästar förts fram. Vi hänvisar till dessa framställningar. När det gäller tävlingsverksamheten anser vi ett bibehållande av systemet med hobbyverksamhet vara att föredra. Det är ändå bara ungefär var tionde travhäst som skulle medföra skatteinkomster för samhället. Och dessa skattemedel skulle knappast täcka kostnaderna för den ökade skatteadministrationen som blir följden av regeringens förslag. Vi moderater motsätter oss onödig byråkrati och betungande skatter. Landets ca 45000 travhästar skänker mycket glädje och spänning åt hundratusentals människor i vårt land. Vi vill freda denna sport och tävlingsverksamhet från klåfingrig skattebyråkrati och en momsbeskattning som sannolikt gör det omöjligt för vardagsmänniskan att hålla en travhäst i träning. Hobbyhästen slås ut om regeringsförslaget genomdrivs. Kvar blir då bara de stora i branschen. Det är samhället ingalunda betjänt av. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar upphäva mervärdebeskattningen av dressyr av djur, däribland travhästträning, 2. att begreppet hobbyverksamhet blir kvar i skattelagstiftningen och att det således är tillåtet också i fortsättningen att hålla två travhästar i tävlingsverksamhet utan beskattning av vinstmedel. () () 1989/90 Sk69