mot · GD02Ub145 · 1990-03-20 00:00:00 — 1989/90: Ubl45 av och (båda c) med anledning av prop. I en partimotion föreslår kraftigt uppräknade anslag till forskningen . För de högskolor som saknar fasta forskningsresurser utgör de gamla s.k. universitetsfilialerna en grupp som har kommit längre i sin utveckling än övriga mindre högskolor. har genom sin modell den s.k. Karlstadsmodellen med adjungerade professorer kommit att bygga upp imponerande forskningsresurser inom flera viktiga samhällsområden. Vi har i motion 1989/90:Ub725 som avlämnades beskrivit de rådande omständigheter som talar för att högskolan i kan utvecklas till landets sjunde universitet. Vi anser därför att nu bör uttala sig för att högskolan i får fasta forskningsresurser och att denna utveckling kan påskyndas genom att det av regeringen föreslagna anslaget ökas med 5 milj.kr. för /91. Anslaget bör sedan ökas med ytterligare 5 milj.kr. Högskolan/i skulle därmed disponera ca 20 milj.kr. /93 i statliga anslag för sin fasta forskningsorganisation. bör dessutom redan nu lägga fast att utvecklingen under de därpå följande två åren bör ske i samma takt. I propositionen utgår man ifrån att enheter med fasta forskningsresurser ser det som närmast självklart att även de mindre och medelstora högskolorna skall få del av deras resurser. Våra inhämtade informationer visar att de flesta fakultetsnämnder vid universitet och tekniska högskolor endast i liten omfattning tagit hänsyn till de mindre och medelstora högskolornas behov vid planering och medelstilldelning. bör genom tydliga anvisningar markera att universitetens och de tekniska högskolornas insatser för de mindre och medelstora högskolorna nu måste genomföras och ökas på ett planmässigt sätt i samverkan med de nämnda högskolorna. har varit föregångare i fråga om samverkan mellan de fackliga organisationerna och högskolan inom området arbetslivsforskning. En nationellt välrenommerad grupp för arbetslivsforskning finns vid högskolan i . Den svenska arbetslivsforskningens organisation och verksamhet är under utredning. Den kommande organisationen bör med fördel kunna ges en mera decentraliserad utformning. Därvid bör övervägas att förlägga en del till . Härigenom kan en anknytning ske till befintlig kompetens inom det aktuella forskningsområdet. Professur i tjänsteforskning vid högskolan i Forskningen om tjänsteverksamheten inom såväl offentlig som privat sektor är eftersatt. enda organisation för systematisk tjänsteforskning utgörs av högskolan i . Till forskningscentrat har anslutit sig ett 25-tal ledande företag och offentliga organisationer inom tjänsteområdet. Initiativet har kommit från företrädare för tjänstesektorn. En liten basorganisation finansieras genom bidrag från huvudmännen samt med regionala medel inom ramen för den s.k. Karlstadsmodellen för forskning. Inom , som verkat , har snabbt utvecklats kvalificerad forskning inom viktiga programområden, främst området kvalitet i tjänsteverksamhet. Ett internationellt nätverk har byggts upp. Bl.a. anordnas forskarsymposier tillsammans med kända tjänsteforskningsinstitutioner i . Forskning om offentliga och privata tjänster bör bli ett viktigt utvecklingsområde inom forskningspolitiken . För att säkerställa en fortsatt positiv utveckling av högskolan i är det angeläget att minst en fast forskningstjänst finns. En professur i tjänsteforskning bör därför inrättas. I avvaktan på en fast forskningsorganisation vid högskolan/i kan professuren ha knytning till ett nu befintligt universitet men med tjänstgöring huvudsakligen vid i . Forskning för framtida jordbruksnäring och markanvändning i Jordbruksnäringen i står inför stora omstruktureringsproblem om olika presenterade förslag till produktionsanpassningar blir verklighet. består till största delen av skogsbygder med mindre jordbruksföretag som tyvärr minskar i antal . I Vänerbäckenet finns större produktionsenheter för spannmålsodling och djurhållning. Sammantaget är dock produktionsförutsättningarna bereonde på klimat underlägsna de söderut belägna landskapen. Vid en neddragning av livsmedelsproduktionen riskerar att få stora arealer beskogade, och därmed kommer landskapsbilden helt att förändras från ett öppet leende landskap. I kommun har man visat stort kommunalt intresse för att initiera forskning om förutsättningarna att odla industriråvaror på . Även frågor kring kvalitetsprodukter inom animalieproduktion har väckts. Vid Hjärnbruket (högskolan i ) bedrivs forskning på papperstillverkning av strågröda. Vi anser att med sina varierande produktionsförutsättningar bör bli föremål för forskning inom jordbruksnäringen i ökad omfattning där såväl möjligheter till kvalitetsprodukter inom animalieproduk tion och industriråvaror som energiproduktion beaktas. Landskapet kan därigenom få fram pilotfall som är användbara på andra delar av . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att högskolan i bör få fasta forskningsresurser i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att under anslagsposten E 12 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål beslutar anvisa högskolan i . för /91, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om den årliga ökningstakten av anslaget för forskning till högskolan i , [att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetslivsforskning vid högskolan i ,1] 4. att beslutar inrätta en professur i tjänsteforskning med huvudsaklig tjänstgöring vid högskolan i , [att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning för framtida jordbruk och markanvändning i Värmland.2) () () 1 1989/90 :A26 2 1989/90:Jo29 1* 1989/90.