mot · GD02U429 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U429 av m.fl. (s) Den svenska säkerhetspolitiken Den internationella utvecklingen har gjort att världen befinner sig i en ny politisk situation. Vi har sett en växande avspänning mellan supermakterna och en rad fredliga uppgörelser i olika konflikter runt om i världen (, /, /m.fl.). Denna avspänning är djupare och mer långtgående . Avspänningsprocessen är inte av tillfällig karaktär. En lång rad länder har vid sidan av ingångna internationella avtal (om exempelvis medeldistansvapen och kemiska vapen) tagit ensidiga beslut om nedrustning. Exempel på sådana initiativ är enligt inhämtade uppgifter följande: : Man har beslutat att /90 dra in minst 27 000 soldater samt skära ner försvarsutgifterna . : Beslutat att skära ner försvarsutgifterna . : av försvarsbudgeten skärs bort. : Det tidigare beslutet att skära ner försvarsbudgeten har utökats . : Utrikesminister sade i ett tal att också skall planera att minska sina rustningar. "Vi måste ställa samman krav på oss själva som på andra, sade Sörsa. : Har skurit ner sina väpnade styrkor . : Värnpliktsarmén skall skäras ner . : Det holländska (i regeringsställning) uttalade sig för en frysning av militärutgifterna. : Finansministern har uppmanat försvarsminister att minska militärutgifterna med , vilket är av försvarsutgifterna. : har planer redovisats på att skära ner av försvarsbudgeten . Det handlar om att minska militärutgifterna med . : Beslutet att minska de sovjetiska styrkorna med 500 000 man håller på att genomföras. Militärbudgeten skall minskas . I är regeringarna alltför passiva. Inga regionala politiska eller nedrustningsinitiativ har ännu tagits. I stället satsar man på att öka den militärt inriktade säkerhetspolitiken genom ökningar av försvarsutgifterna. Medan en fredlig säkerhetsgemenskap utvecklas i har ställts utanför den europeiska integrations- och nedrustningsprocessen. Medan det centraleuropeiska slagfältet för supermaktskonflikten börjar monteras ned, låter de nordiska regeringarna den hittillsvarande försvarspolitiken i nord fortsätta. Den svenska säkerhetspolitiken måste nu omprövas. mäste utnyttja möjligheterna som avspänningen ger och driva på nedrustnings- och avspänningsprocessen. Det behövs en aktiv politik för nordeuropeisk regional nedrustning, samarbete och integration. måste den svenska försvarspolitiken anpassas till den nya europeiska verkligheten. Svensk säkerhetspolitik har dragit en skarp gräns mellan politiken globalt och politiken i det egna närområdet. Globalt har målet för säkerhetspolitiken varit att eliminera militära och andra hot genom nedrustning, fredlig konfliktlösning, biståndspolitik och utveckling av gemensam säkerhet. I FN har givit stöd åt ett brett säkerhetsbegrepp, där utveckling, miljö och nedrustning setts som avgörande för människornas och staternas säkerhet på lång sikt. I det egna närområdet däremot har politiken grundats på avskräckning. har spelat rollen som militärt stark buffert mellan stormaktsblocken och varit nedrustningspolitiskt passivt. Trots vackra målformuleringar har den faktiskt förda säkerhetspolitiken byggt på ett alltför snävt säkerhetsbegrepp. Nedrustningsprocessen och den politiska omvandlingen i skapar möjligheter till en ny säkerhetspolitisk ordning, som är mer samarbetstinriktad och mindre militär än den gamla. De nordiska regeringarna saknar en klar politik för nedrustning och samarbete. Det gör att regionen riskerar att hamna på efterkälken i omvandling. har, som ett neutralt och ekonomiskt relativt starkt land, goda förutsättningar att ta initiativ för nedrustning och samarbete i den egna regionen. Detta underlättas av att föregår med gott exempel. Vi anser att en aktiverad svensk politik i den nordeuropeiska regionen är motiverad. Nedrustningsförhandlingarna i och förväntas leda till omfattande nedrustning av både kärnvapen och konventionella styrkor. Det är självklart att skall delta i en alleuropeisk nedrustningsprocess. Det finns även andra skäl för att det nu är dags för att minska sina Det svenska försvaret har byggt på en starkt uppförstorad hotbild om en stor invasion. Med dagens nedrustningstrend ter sig denna hotbild förlegad. Det som var det stora hotet existerar inte längre. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiva åtgärder för rustningsbegränsningar i norra och nordisk kärnvapenfri zon. [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en successiv minskning av försvarsutgifterna och om att försvarsutgifterna i avvaktan därpå fryses på tidigare nivå.1] () () () () () () 1989/90 U429 '1989/90:Fö313