ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A289 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A289 av och (båda c) Tandvårdspersonalens arbetsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So537 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tandvårdspersonalens arbetsmiljö.
mot · GD02A290 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: A290 av m.fl. (fp) Arbetslöshetsförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi211 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som reducerar statens utgifter med . () () () () () () () () () () ()
mot · GD02A291 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A291 av m.fl. (vpk) Fackliga organisationers vetorätt, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi212 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte införa ytterligare tvångsmedel på arbetsmarknaden riktade mot de arbetande, 2. att hos regeringen begär förslag om möjlighet för förtidspensionerade och långtidssjukskrivna att återvända till arbetslivet genom lönebidrag enligt vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för regional utjämning och balans, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fackliga organisationers vetorätt vid köp och försäljning samt investeringar i företag i och utomlands, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av demokratiska rättigheter på arbetsplatserna för lokala fackföreningar och anställda för ekonomins utveckling, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02A293 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A293 av m.fl. (vpk) En socialt inriktad arbetsförmedlingsverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So324 hemställs att hos regeringen begär att utreder en mer socialt inriktad arbetsförmedlingsverksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02A294 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A294 av () Reducering av AMS resurser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi732 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att låta utreda en kraftig reduktion av AMS centrala kansli.
mot · GD02A295 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A295 av m.fl. (mp) Lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo423 hemställs att beslutar avskaffa lagen om byggnadstillstånd. () ()
mot · GD02A297 · 1990-01-25 00:00:00 — 1 1989/90:Sk838 2 1989/90:Bo315 3 1989/90:T256 4 1989/90:Ub827 gotab 96105, 1990
mot · GD02A403 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:A403 av och (båda c) Skärgårdspolitik avseende södra har en lång och vacker kust. Efter såväl Gästrike- som Hälsingekusten, som kallas Jungfrukusten, har befolkningen minskat kraftigt . Antalet aktiva fiskare har t.ex. minskat kraftigt i orter som Bönan, Utvalnäs, Mellanfjärden, Skärså, för att bara nämna några orter, dvs. i , , och kommuner. Skärgårdsproblemen rymmer i sig mycket av glesbygdsproblem, men är i vissa avseenden olika till sin natur. Ett problem som berör kusten utanför är det lilla antalet väderleksstationer. Detta gäller hela kuststräckan från till Kvarken. Detta har försämrat servicen till sjöfarare och dem som arbetar efter Gästrike-Hälsingekusten. Av krävs ökade insatser på grund av det ökade antalet fritidsbåtar. Vi är angelägna att peka på den stora betydelse som har för vårt län. Automatisering av fyrar utanför har minskat möjligheterna att upptäcka främmande verksamhet. Vad som i vårt län kännetecknar avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ som , domänverket, , , , fortifikationsförvaltningen, , , för att nämna några, dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid organisationsförändringar. Med denna uppdelning, utan samordning värt namnet, agerar varje statlig verksamhet för sig, vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Därefter får vi med konstlade medel skjuta till stora belopp för att reparera skador som samhällsplaneringen orsakar. Visserligen har vi fått en bestämmelse som säger att de statliga verken måste tala med sina respektive länsstyrelser innan de vidtar en avveckling inom sitt ansvarsområde. Men utvecklingen visar att detta inte räcker. Länsstyrelserna har inte medel att sätta makt bakom orden. Ytterligare åtgärder måste till för att stoppa den sektorsvisa successiva avfolkningen av våra kuster och öar. Möjligheten till nya företagsaktiviteter har ökat i samband med att fiske och kassodling av fisk har blivit ett alternativ i fiskesammanhang. Det är viktigt att man analyserar miljöproblemen innan ny verksamhet startar upp. Då denna prövning skett bör samhället på olika sätt stödja denna verksamhet på platser där man lämpligen kan bedriva kassodling. Jungfrukusten har blivit ett väl inarbetat begrepp, särskilt för turistverk Genom en samordning på det området kan man nu bättre se vad Mot. 1989/90 som är intressant ur turistsynpunkt. Men det blir ofta dyra investeringar och A403 insatser som måste till därför att avfolkningen redan gått så långt. Det är angeläget att vi i får en mer samlad skärgårdspolitik. Vi anser att denna fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en sammanhållen skärgårdspolitik i södra . () ()
mot · GD02A405 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:A405 Lokaliseringen av statlig verksamhet till Regeringen måste aktivt medverka till utlokalisering av statlig verksamhet till . Detta län har i motsats till flera andra län mycket liten statlig verksamhet. Det bör enligt min mening nu vara tur att få del av den statliga verksamhet som är förlagd till det överhettade . En verksamhet som med fördel kan utlokaliseras är . Skulle beslutet om nedläggning av , I 11, i , ej rivas upp, vilket krävs i annan motion till årets riksdag, vore lokaliseringen till regementsområdet en tänkbar placering, med lokaler som upprustats för stora summor. Det finns en lång rad faktorer som talar för att borde vara intressant för den verksamhet som bedriver. Sålunda förbereder nu kommun i samverkan med en rad andra lokala och regionala aktörer, ett Miljöcentrum, med placering vid högskolan i . Miljöcentrum avses bli ett kunskaps- och inspirationscentrum och en handfast resursbas för regionens natur- och miljövård. Grundidén är att initiera och samordna projekt, som bygger på redan befintlig verksamhet. kan i få ett komplement och närhet till de områden som Miljöcentrum inriktas mot: den gröna sektorn med natur- och landskapsvård i anknytning till jord- och skogsbruket, den blå sektorn med anknytning till vattenvårdsfrågor och den vita sektorn med anknytning till småskalig energiteknik med förnybara miljövänliga energikällor. I bedriver flera företag verksamhet med koppling till miljö, t ex som är bra på luftreningsteknik. Inte långt från finns andra verksamheter som solvärmeverket i , i finns försökspark för skogsforskning och i finns . Som kunskapsförmedlare kompletterar högskolan i bilden och med Köpenhamnsflyget bidrar till närheten med övriga . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av statlig verksamhet till . gotab 99439, 1990
mot · GD02A406 · 1990-01-16 00:00:00 — Tele- och datakommunikationer i län Samhällets infrastruktur håller på att förändras. Bland de traditionella långlivade fysiska investeringarna har telekommunikationerna fått en allt större betydelse. Telenätet har kommit att symbolisera det nya samhället med dess allt större inslag av datorer och datakommunikation. Telekommunikationerna har givit nya möjligheter att lokalisera företag och organisationer därför att de nya telenäten utjämnar en del av de avståndsskillnader som vägar och järnvägar tidigare skapade. Det nya med datakommunikation är emellertid att de fysiska näten fått mindre betydelse medan förmågan att utnyttja de nya möjligheterna har fått större betydelse. Det nya samhället bestämmes mer av hur den nya kompetensen fördelas regionalt. Med kompetens menas både kunskap och förmågan att utnyttja denna. Kommunikation är sedan länken mellan det regionala nätverket, de nationella och de internationella nätverken. Det är därför väsentligt att de nya telenäten inte utvecklas så att vissa regioner får sämre möjligheter än andra rent tekniskt. Det är ändå viktigare att möjligheterna att utnyttja den nya tekniken används av staten i regionalpolitiken. Omlokaliseringar av delar av verksamheter som med fördel kan förläggas till andra delar av landet än måste tas tillvara. Det finns uppenbarligen verksamheter som inte har någon utpräglad koppling till intensiva kontakter och FoU-miljö men som kan leda till förbättrade utvecklingsmöjligheter i andra regioner. Staten bör pröva möjligheterna att förbättra den framtida utvecklingen i genom att dit lokalisera verksamhet med stort inslag av datakommunikation. Lika viktigt är att den diskussion som förs med privata företag får samma inriktning d. v.s. ett aktivt prövande av lokaliseringar av delar av verksamheter till län. Högskolan och teleskolan i för att regionen även framgent kommer att kunna erbjuda möjligheter för företag och statliga verksamheter att finna kompetent personal i regionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs A406 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad lokalisering av verksamhet inom datakommunikation i län.
mot · GD02A409 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: A409 av m.fl. (s) Utlokalisering av statlig och privat tjänsteproduktion Arbetsmarknaden i storstadsregionerna lider av en överhettning med brist på arbetskraft, medan arbetslösheten i skogslänen ännu är jämförelsevis hög. I dessa tider då tjänstenäringarna växer lavinartat i huvudstaden med omnejd måste krafttag tas för att förverkliga de intentioner som tagits i tidigare riksdagsbeslut om omlokaliseringar till skogslänen. Även om en omfattande utlokalisering av tjänstenäringarna inte löser problemen på sysselsättningsområdet i skogslänen, skulle en utlokalisering bidra till en differentiering av arbetsmarknaden i t ex . var de dåliga kommunikationerna till och från Norrlandslänen ett avgörande hinder för utlokaliseringar. har direktflyg och moderna telekommunikationer skapat mycket goda förutsättningar för decentralisering/utlokalisering av såväl privata som statliga tjänsteverksamheter. Mot bakgrund av den mycket snabba expansionen av tjänstenäringarna i storstadsregionerna är det angeläget att krafttag tas för att utlokalisera såväl statlig som privat tjänsteproduktion till skogslänen. På det statliga området bör t ex delar av som arbetar med naturskydd, natur och faunavård, jakt och fysisk planering med fördel kunna utlokaliseras till . Det vore angeläget av flera skäl att utlokalisera till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av såväl statliga som privata tjänstenäringar.
mot · GD02A410 · 1990-01-19 00:00:00 — av och (båda c) 1989/90 A410412 Kunskaps- och för kvinnor För att åstadkomma en utveckling i hela , hejda koncentrationen till storstäderna och minska avfolkningen på landsbygden krävs nya grepp och nytänkande. Det gäller att förnya de areella näringarna och att hitta nya lösningar för service, företagande och arbetsliv. Då är det viktigt att ta vara på de resurser som faktiskt finns och använda dem på ett nytt sätt. När landsbygden avfolkas är det de unga kvinnorna som flyttar först. De har svårast att få arbete och utbildning. Därför måste kvinnors arbetsmarknad utvecklas och breddas. Det gäller överallt men särskilt i utsatta områden. I den regionalekonomiska utredningen föreslås att för att utveckla kvinnligt företagande ska bildas i varje län. Vi anser inte att man ska bygga upp ytterligare byråkratier vid sidan av de redan existerande. Utvecklingsfondernas verksamhet bör i stället vidgas till att mer stötta kvinnligt företagande. Länsstyrelsernas arbete för att utveckla jämställdheten på olika områden bör också utvecklas. De redan nu befintliga resurserna i form av folkhögskolor, lanthushållsskolor och lantbruksskolor skulle kunna vidga sin verksamhet till att bli en sorts kompetenscentra för kvinnor, naturligtvis gärna i samarbete med länsmyndigheterna. Lösningarna kan vara olika i olika områden beroende på de lokala förutsättningarna. Här skulle kunskaps- och kompetensuppbyggnad på en rad olika områden kunna ske, både med anknytning till de areella näringarna och till nya branscher. Data- och kommunikationstekniken ger möjligheter att sprida avancerade arbetsuppgifter över hela landet. Detta för att gynna kvinnligt företagande och bredda arbetsmarknaden i övrigt. Lanthushållsskolorna har en unik kompetens inom området kost/hälsa. Denna bör tillvaratas och de bör också utveckla en image som stöder kvinnligt företagande. Behovet av kunniga konsumenter och rådgivare är stort. Här har dessa skolor en given plats. Folkhögskolornas flexibla organisation och kompetens kan användas på en rad olika områden, gärna i samarbete med andra utbildningsanordnare, t.ex. högskolor. Vi anser att de positiva resurser som finns ska tas till vara. Vilken form det tar och hur det utvecklas får avgöras av de lokala förutsättningarna och av de människor som engagerar sig. Därför anser vi att medel bör avsättas så att försöksverksamhet med kom petenscentra för kvinnor enligt den modell vi skisserat bör starta på några ställen i landet. Man kunde välja någon ort där flera skolor finns samlokaliserade och något område där skolorna ligger mer spridda för att där ha en mer nätverksbetonad verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med för kvinnor. 1989/90 A410
mot · GD02A411 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A411 av och (båda fp) län är har under ett flertal år varit särskilt hårt drabbat av strukturförändringar. har beslutat att vårt regemente 13 skall läggas ned. Den krympande försvarsindustrin har medfört att varslar om betydande neddragningar av personalstyrkan i . Dessa förändringar påverkar också i norra delen av länet. Det är nu nödvändigt att nya arbetstillfällen tillförs länet. Utlokalisering av statliga verk utanför den överhettade Stockhomsregionen kan motverka den negativa utvecklingen. För flyttades en del av till . Denna utlokalisering har visat sig vara lyckosam och har beslutat att av verksamheten successivt skall överföras till . Denna överflyttning pågår och regeringen har dessutom beslutat att den planerade lokalutbyggnaden skall påbörjas. En utflyttning av statlig verksamhet medför ofta personalproblem. För berörda anställda med bindning till tidigare verksamhetsort innebär det givetvis svårigheter när arbetsplatsen flyttas. Det kan därvid konstateras att med den modell som valts för SCB med successiv överflyttning kan förändringarna genomföras relativt smärtfritt för berörd personal. Mot bakgrund av den arbetsmarknadssituation som råder i län bör SCB i sin helhet successivt flyttas till . Det finns alla förutsättningar för att det skall gå lika smärtfritt att flytta resterande delar av verket som de delar som redan finns i länet. En faktor som bör underlätta en överflyttning är att verket beslutat att förlägga regionkontor till , och . Ett regionkontor kan givetvis också placeras i . Detta regionkontor kan bli den bas som erfordras för de kontakter verket i övrigt kan behöva ha i . Det är sålunda enligt vår uppfattning angeläget att utreda och överväga möjligheterna att flytta hela SCB till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheterna att flytta till . tarn (fp) ()
mot · GD02A412 · 1990-01-19 00:00:00 — * Beslutet om folkbokföringen rivs upp och ansvaret för folkbokföringen återförs till . * En konsekvensanalys av skatteomläggningens effekter på landsbygdsbefolkningen. En politik som främjar landsbygdens utveckling kommer enligt vår mening att ge en ökad ekonomisk tillväxt, förbättra miljön samt frigöra stora ekonomiska resurser, vilka annars i onödan måste satsas på utomordentligt dyra infrastrukturella investeringar i koncentrationsorter som är på väg att spränga sin infrastruktur. Enligt vår mening behövs en fördjupad analys av statsbudgetens effekter vad avser landsbygdsutvecklingen. Detta är nödvändigt om en korrekt bild av den nuvarande läget skall kunna ges och om ett relevant beslutsunderlag skall kunna föreläggas . En sådan analys av såväl skatteomläggningens som statsbudgetens effekter skall noggrant kartlägga effekterna av statsbudgetens utfall för landsbygdens folk. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för landsbygdens utveckling samt hos regeringen begär förslag till ett åtgärdsprogram för landsbygdens utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett landsbygdens forskningråd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landsbygdens utveckling och samhällsekonomin samt hos regeringen begär förslag om en analys av statsbudgetens och skatteomläggningens effekter för landsbygdsbefolkningen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90 A412
mot · GD02A413 · 1990-01-22 00:00:00 — Den regionalekonomiska utredningen regioner i samspel har tagit upp flera för viktiga områden. Regeringen har aviserat en proposition med anledning av utredningen varför jag i denna motion endast berör det så kallade länsanslaget D 4. För /90 har i tilldelats 5,3 milj. kr., vilket är lika mycket som . Detta trots att beslutat om en kraftig höjning av anslaget för riket som helhet. I anslagsframställningen för /91 har begärt 11 milj. kr. Denna ökning motiveras av den stora efterfrågan på såväl investeringsbidrag som glesbygdsstöd. Dessa medel är nödvändiga för att stärka utvecklingen i de svagaste länsdelarna. 1 juli 1988-30 juni 1989 beviljade i investeringsbidrag till åtta företag med sammanlagt 1,6 milj. kr. Företagens totala investeringar i byggnader och maskiner uppgick till 13 milj. kr. Det betyder att investeringsbidraget täckte av kostnaderna. Enligt uppgifter från företagen beräknas investeringarna ge 46 nya årsarbeten. Subventionen per nytt arbetstillfälle uppgick till . På grund av medelsbrist fick fyra företag avslag på sina ansökningar om investeringsbidrag. erhöll 28 företag i glesbygd bidrag för sysselsättningsfrämjande investeringar. De erhöll sammanlagt 1,2 milj. kr. i avskrivningslån och i kreditgarantier. Företagens totala investeringar i byggnader, maskiner och inventarier uppgick till 9 milj. kr. Det betyder att avskrivningslånen utgjorde av den totala investeringskostnaden. Investeringarna beräknas leda till 27 nya årsarbeten och subventionerna per arbetstillfälle uppgick till . Ovanstående redovisning av tidigare tilldelade medel visar på den positiva effekt som de blygsamma beloppen åstadkommit. Det är nu angeläget att för regionala utvecklingsinsatser får de begärda medlen, dvs. 11 milj. kr. Enligt uppgift finns en lång rad ansökningar som väntar på besked. Skulle beskedet bli negativt för de sökande blir det också en negativ utveckling för den kronobergska bygden. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar tilldela 11 milj. kr. för regionalpolitiska insatser, anslag D 4.
mot · GD02A414 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A414 av Per Stenmarck m.fl. (m) utvecklingsmöjligheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T207 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingsmöjligheter. Per Stenmarck (m) i (m) () () () () ()
mot · GD02A415 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A415 av m.fl. (s) östra startade en försöksverksamhet upp i östra med särskilda utvecklingsinsatser i länsdelen. Projektet har varit lyckat och gett ordentlig effekt på arbetsmarknad och sysselsättning. Allt fler människor i regionen har engagerats och vill vara med och utveckla sin bygd. minskade befolkningen i området med 541 personer. Men sedan projektet dragits igång vändes utflyttningen till att befolkningstalen ökade igen, uppvisades ett inflyttningsnetto på 242 personer. Sedan projektet startades har många jobb räddats kvar i regionen. Totalt 900 arbetstillfällen varav drygt 550 nyskapats. I absoluta tal har man 481 färre arbetslösa i denna region än när projektet startade. Men östra som region har varit utsatt för strukturförändringar i de traditionella näringarna, t.ex. jord- och skogsbruk, att de effekter dessa förändringar fått på sysselsättningen inte går att reparera på kort sikt, dvs. Därför är det angeläget att noga pröva förutsättningarna att förlänga försöksperioden ytterligare ett budgetår. Resurser för försöksverksamheten bör vara möjliga att prioritera inom ramen för tillgängliga medel. En förlängd försöksperiod ger möjlighet till fortsatt offensiva satsningar i den region som utan jämförelse har en mycket besvärlig arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motic nen anförts om en förlängning av östra .
mot · GD02A416 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A416 av m.fl. (s) Lokalisering av statlig verksamhet De omlokaliseringar som genomfördes har i olika sammanhang utvärderats. Senast skedde detta i samband med Regionalpolitiska kommitténs arbete. Dessa utvärderingar har i stort sett visat på ett positivt resultat sett ur den omlokaliserade myndighetens synpunkt. Sett ur den mottagande regionens synpunkt är resultatet entydigt positivt ur en rad synpunkter såsom befolkningsutveckling, skatteunderlag och breddning av arbetsmarknaden. Dessutom har den omlokaliserade myndigheten blivit en resurs i det regionala utvecklingsarbetet. har stora och ökande tillväxtproblem på en rad områden. Ur denna regions synpunkt skulle således en lokalisering av myndigheter till andra delar av landet medverka till att minska regionens problem. Självklart är det också ett samhälleligt intresse att tillväxt och sysselsättning stimuleras runt om i landet. En lokalisering av statlig verksamhet, som leder till att koncentrationen till minskar, fyller ur denna synpunkt en viktig funktion. Dessa faktorer leder sammantaget till slutsatsen att det systematiskt bör prövas vilka myndigheter som bör bli föremål för omlokalisering. har inte gjort en sådan systematisk genomlysning. Den har i stället nöjt sig med att föreslå en decentralisering av beslutsbefogenheter. Detta är en alltför svag åtgärd enligt vår bedömning, eftersom det rimligen inte innebär en ökning av antalet statliga tjänster runt om i landet i den omfattning som en omlokalisering av hela myndigheter skulle innebära. 1 flera regioner finns en kunskap och erfarenhet, som införskaffats i samband med tidigare omlokaliseringar. Detta underlättar naturligtvis ytterligare anpassningen i den nya regionen eller kommunen. En kommun med sådan erfarenhet är . De centrala statliga myndigheter som finns där är , lantbruksstyrelsen, och statens jordbruksnämnd. ligger geografiskt centralt placerat mellan landets tre största befolkningscentra. Kommunikationsmöjligheterna är goda. Således går t.ex. och genom länet. Flygförbindelserna är väl utvecklade och arbete pågår för att ytterligare förbättra flygförbindelserna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet från , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om lokalisering av statlig verksamhet till då blir föremål för speciell prövning. () () () () 1989/90 A416