ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk837 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk837 av och (båda m) Skattelättnader vid vård av det öppna kulturlandskapet, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr368 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en skattereduktion skall kunna utgå för genomförda vårdåtgärder för att kunna bibehålla det öppna landskapet på den egna fastigheten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i samband med fastighetstaxeringen, en sänkning görs av taxeringsvärdet för fastigheter som hyser fornlämningar, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse eller intressanta kulturlandskapsavsnitt.
mot · GD02Sk838 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk838 av m.fl. (fp) Resurser för granskning av deklarationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A297 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att presentera förslag om en ändrad fördelningsmodell av resurser för granskning av deklarationer. () () () (fp) gotab 99777, 1990
mot · GD02Sk901 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk901 av m.fl. (c) Folkbokföringen 1989/90 Sk901906 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:K606 hemställs att beslutar att upphäva beslutet med anledning av proposition 1986/87:158 om ny organisation för folkbokföringen samt uttala att även skall utföra folkbokföringen. () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02Sk903 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk903 av m.fl. (s) Mikrofilmning av kyrkobokföringsarkivalier har beslutat att folkbokföringen skall överföras från pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna fr.o.m. . för folkbokföringen har föreslagit att kyrkobokföringsmaterialet skall mikrofilmas. Mikrofilmningen är väl motiverad i utredningen bl.a. kommer den att förbilliga förvaring och hantering av arkiven och möjliggöra en ökad spridning av materialet vilket minskar trycket på arkivinstitutionerna. Vi utgår därför ifrån att en sådan mikrofilmning i full skala kommer att beslutas och att verksamheten kommer att få en permanent karaktär. Svensk Arkivinformation i (SVAR) är den naturliga huvudmannen för denna verksamhet. Under huvudmannaskapet av SVAR bedrivs redan nu mikrofilmning med anslag från arbetsmarknadsverket. Inför en utbyggnad av permanentning av mikrofilmningen av kyrkobokföringsmaterialet vill vi föreslå att denna verksamhet förläggs till i kommun, . I finns redan nu en hög fototeknisk kompetens - där finns ett av landets största fotolaboratorier för framkallning av vanlig film. Företaget har cirka 200 anställda. I finns också lantmäteriets kartvårdscentral med ett gediget kunnande ifråga om restaurering av gamla kartor och annat arkivmaterial. Inom lantmäteriet finns mer än 2 miljoner akter med kartor som filmas i långsam takt. Om en mikrofilmning av kyrkobokföringsmaterialet kom till stånd i skulle i anslutning till denna en påskyndad mikrofilmning av lantmäteriarkiven kunna genomföras. Efter konvertering till mikrokort kan dessa fortsättningsvis ingå i SVAR:s sortiment. Fördelarna med ett sådant arrangemang är ökad tillgänglighet, (forskningseffektivitet 61 a) minskat slitage på originalhandlingarna och frigörande av resurser för forskarservice på lantmäterienheterna. är en bruksort som drabbats av en nedtrappning av sysselsättningen vid den dominerande industrin. En lokalisering av den aktuella mikrofilmningen till ger därför regional- och arbetsmarknadspolitiska vinster. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkivalier. () () () () 1989/90 Sk903
mot · GD02Sk904 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk904 Det förekommer alltför ofta svår och långvarig kvinnomisshandel. Trots strängare straff och lagstiftning innebärande besöksförbud på grund av tidigare visade våldstendenser har antalet fall av svår kvinnomisshandel fortfarandet varit stort. Kvinnor som utsätts för upprepade hot om misshandel mot sig och sina barn - i regel av tidigare äkta man eller sambo - måste för att undkomma förföljelse ständigt flytta. Trots detta lyckas hon i många fall inte dölja sin identitet. Därför har vid upprepade tillfällen i behandlats motioner om möjligheter att byta personnummer på grund av upprepade svåra hot om våld. har avslagit kraven, i första hand på grund av synpunkter. Här har myndigheternas kontrollkrav stått i förgrunden. Verket har också hävdat att en ändring av personnummer inte skulle öka skyddet för den förföljda kvinnan. Efter uppmärksammade misshandelsfall finns det anledning att pröva frågan om rätt att byta personnummer som skydd för personer som utsätts för upprepade hot och svår misshandel. Uppfattningen är att en sådan åtgärd skulle hjälpa den förföljda kvinnan att bygga upp en ny identitet och ett nytt liv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till byte av personnummer i vissa fall.
mot · GD02Sk905 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk905 av och (båda m) Folkbokföringen Hosten 1987 tog principbeslutet om folkbokföringens omorganisation. Ett väl fungerande system skulle ersättas av ett centraliserat, opersonligt och byråkratiskt, som dessutom skulle kosta skattebetalarna avsevärda pengar. Dessvärre förutskickade den nya organisationen också, att bl.a. många kvinnor skulle mista sina arbeten. var det än en gång den svenska landsbygden, som drog det kortaste strået. Varje arbetstillfälle är där väl värt att diskutera. Kvinnorna på de aktuella tjänsterna erbjöds i många fall att följa med till de lokala skattemyndigheterna, men många av dessa kvinnor kunde det inte, då deras sociala situation och relationer var sådana, att detta inte lät sig göras. Beslutsordningen var också märklig ur den synvinkeln, att förutsättningarna för dessa omfattande förändringar inte var klart uttalade utan en kommitté skulle tillsättas efteråt för ändamålet. Så har också skett. för folkbokföringen - OFF har inrättats. som gått har man kunnat konstatera att OFF och kyrkans representanter inte varit särskilt eniga. Därtill har diskussionens vågor gått höga kring problem med såväl sekretess som ekonomi. Ingenting tyder på att inte kyrkan skulle kunna fortsätta att utföra den uppgift den och väl skött. Det har också framkommit i debatten, att kyrkan yppat intresse för ett entreprenadförfarande. En sådan lösning tycks ligga väl till och torde undanröja mycket av allt det negativa, som vi i en tidigare motion kritiserade. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en entreprenadlösning med kyrkan vad beträffar folkbokföringens nyorganisation.
mot · GD02Sk906 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk906 av m.fl. (m) Huvudmannaskapet för folkbokföringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K638 hemställs att beslutar att huvudmannaskapet för folkbokföringen återgår till . () () gotab 99809, 1990
mot · GD02So202 · 1990-01-16 00:00:00 — av och (båda c) Sexuella övergrepp på barn Vi vet att den hänsynslösa marknad, där människor är till salu, också finns i vårt land. Det räcker med att bläddra igenom några s.k. herrtidningar för att förvissa sig om det. Här kan allt fås för pengar. Det finns några känslomässiga gränsmarkeringar som gör halt ens inför barnen. Allt är tillåtet. För den fördomsfria och från gamla moraliska hämningar befriade, öppnar sig tydligen vida fält för rekognosering och exploatering. och har sina filialer. Återigen kan man hänvisa till herrtidningarnas breda sortiment. Frågan om sexuella övergrepp mot barn har varit uppe till behandling i . Det förhållandet stryker under att det sexuella utnyttjandet av barn i vårt land alltjämt förekommer i stor omfattning vilket också debatter i massmedia visar. Man kan knappast tänka sig ett område där det är mer angeläget att gripa in i och förändra än då äldre människor med inflytande över små barn barbariskt utnyttjar dem sexuellt. Det måste uppfordra till ingripande och till information i förebyggande syfte. Dessutom borde åtgärdsmodeller byggas upp. Man kan fråga sig varför människor blir så upprörda över avslöjanden om sexuella övergrepp på barn. Den frågan kan förefalla retorisk och svaret måste bli att för varje sunt tänkande och kännande människa framstår det egoistiska, egocentriska och egotrippade utnyttjandet av en liten värnlös, beroende människa som barbariskt och bestialiskt. Men med tanke på de dokumentära avslöjanden av den internationella sexuella stormarknaden som har gjorts vet vi att en tilltro till det sunt kännande och tänkande hos människan är en ganska bräcklig grund att bygga på. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot sexuella övergrepp på barn. 1 1989/90.
mot · GD02So203 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:So203 av och (båda c) Missbrukare och deras anhöriga Riktlinjerna för den nuvarande alkoholpolitiken beslutades och beslutet fullföljdes med kraft under de därpå närmast följande åren. Beslutet fattades i stor enighet. Det hade som målsättning att man skulle kunna komma till rätta med alkoholmissbruket och alkoholkonsumtionen totalt i landet. Man betonade särskilt det förebyggande arbetet-t.ex. friskvård, informationsinsatser och verksamhet riktad till skolungdom, tonårsföräldrar och gravida kvinnor. De åtgärder som vidtogs förstärkte människors medvetande om riskerna med bruket av alkohol. kunde man notera att den totala konsumtionen gick ned. har denna nedåtgående trend tyvärr brutits. är alkoholkonsumtionen på väg uppåt igen. Det är bra att tänker prioritera insatser för att få ned alkoholkonsumtionen. I sitt förslag till handlingsprogram Minska alkoholkonsumtionen har lagt fram förslag till alkoholpolitiska åtgärder med utgångspunkt i alkoholpolitiska beslut och WHO-målet. När det gäller våldet på gator och torg har man nu insett att samhället utan stöd från hemmen och föräldrarna står sig ganska slätt. På samma sätt är det när det gäller alkoholen. Utan föräldrarnas ansvar fattas en avgörande länk i den kedja av åtgärder som måste till för att länka utvecklingen rätt. Vad stat, kommun, skola, polis, sociala myndigheter, ja, hela hierarkin av institutioner egentligen gör är att man vädjar till hem, familj och föräldrar. Man åberopar en medborgerlig plikt och en medmänsklig insats. Den tid är förbi då föräldrarnas roll förminskades och den sociala uppfostran i starkt ökad utsträckning skulle övertas av institutioner och då föräldrarnas roll som just föräldrar reducerades. Men många av de barn och ungdomar som råkar illa ut kommer från missbrukarhem. Läkare, socialarbetare och poliser har i många sammanhang omvittnat att välfärden är mycket låg bland missbrukarna och deras anhöriga. Barnens och ungdomarnas situation i missbrukarhemmen har ytterligare försämrats i takt med att antalet kvinnor som missbrukar alkohol har ökat. Vi har begärt en kartläggning av alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning för att få ett bättre underlag för samhällets åtgärder. kompetenta forskare inom barnmedicin och barnpsykiatri har utarbetat projektplaner för genomförandet av en sådan kartläggning. Barnens mycket utsatta situation i missbrukarhem är ett bortglömt problem i välfärdssamhället . Med all sannolikhet döljer sig här en verklighet som ingen gärna kan vara oberörd av när den väl blir känd. Det är vår förhoppning att det nu äntligen är dags att få gehör för förslaget om en kartläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en kartläggning av alkoholens sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarna och deras anhöriga. () () 1989/90 So203
mot · GD02So204 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:So204 av m.fl. (m, c, fp) Serveringstillstånden Undertecknade motionärer på värmlandsbänken har vid flera riksmöten å rad motionerat om den bristande rättssäkerheten inom restaurangnäringen vad gäller serveringstillstånden. Då vårt motionskrav avslagits av riksdagsmajoriteten återkommer vi med vår motion. Massmedia har uppmärksammat att serveringstillstånd har indragits för eller nekats restaurangägare enbart på grund av taxeringsmyndigheternas misstanke om ev. skattebrott eller brister i bokföringen. Flera ärenden, som gäller indragning av serveringstillstånd, har aktualiserats vid . Vi går i denna motion inte in på alkohollagstiftningen i övrigt, men vill åter fästa uppmärksamhet på det högst otillfredsställande förhållandet från rättssäkerhetssynpunkt, att en restaurangidkare kan mista rätten till servering av alkoholdrycker utan att rättslig prövning och domslut har skett beträffande anklagelser för skattebrott eller ekonomisk försumlighet i övrigt. En person kan alltså på mycket lösa grunder bli fråntagen sin försörjningsmöjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut i ärenden rörande serveringstillstånd icke skall kunna ske enbart på grund av misstanke om skattebrott eller ekonomisk försumlighet utan först sedan rättslig prövning skett och dom har fallit. () ()
mot · GD02So208 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:So208 av m.fl. (fp) Kvinnojourverksamheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs att beslutar att kvinnojourerna och kvinnojourer i (RÖKS) för /91 skall beviljas 5 milj. kr. i organisationsanslag i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () () () ()
mot · GD02So209 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: So209 av m.fl. (m) Unga lagöverträdare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att minska ungdomsbrottsligheten. () () ()
mot · GD02So210 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:So210 av och (båda s) En utvärdering av missbrukarvården Den intensiva satsningen som gjorts för att komma tillrätta med såväl narkotika- som alkoholmissbruk har lätt till att behovet av behandlingsplatser på institutioner, familjehem, behandlingskollektiv m.m. har ökat. finns en uppsjö av olika typer av vård. Ett differentierat vårdinnehåll är av godo och en förutsättning för att nå resultat. Trots utbudet av olika vårdalternativ finns det missbrukare som inte passar in. Såväl den offentliga som den privata vården tar inte emot vern som helst, vårdtagarna ska passa in i gruppen, vara motiverade för just denna form. Ofta är det en hel råd kriterier som ska uppfyllas för att en placering ska kunna ske. Tillgången på platser överensstämmer inte alltid med behovet. Missbrukare med psykiska störningar är i behov av långsiktig kvalificerad behandling. En sådan vård finns bara i begränsad omfattning, fastän denna grupp anses utgöra av missbrukarna. För andra grupper som exempelvis HI V-smittade missbrukare behöver goda behandlingsmetoder utvecklas och en utbyggnad av sådan vård ske. Det kan synas som om såväl utbyggnaden av missbruksvården inom offentlig vård som tillåtelse att bygga ut privat vård skett utan ordentlig analys av situationen. Efterfrågan har också medfört att kommuner, landsting, den offentliga vården har överlåtit alltför mycket till privata vårdgivare. Satsningar på platser inom den offentliga vården och på ett varierat utbud har varit alltför svaga. Brist på samordning och styrning har gjort att utvecklingen inte stämmer överens med behoven. Missbruksvården drar stora kostnader, dygnskostnaderna varierar och ofta står de betalande myndigheterna inför det faktum att då de erhållit en plats är det bara att betala. Några reella möjligheter att styra kostnadsutvecklingen inom missbrukarvården fattas för dem som betalar. Det är inte alltid så att kostnad motsvaras av kvalité. Behovet av platser har också medfört att oseriösa vårdgivare har slagit sig på denna marknad, eftersom det finns gott om pengar att tjäna. Det behövs en helhetsyn inom detta område, en utvärdering av vårdinnehåll och vilka resultat som uppnås vid de olika vårdalternativen. En samlad inventering av vad som satsas inom offentliga sektorn och vad som köpes från privata vårdgivare. En samordning inom offentliga resurser och en bättre styrning av utvecklingen samt genom kvalité- och kostnadsanalyser en samlad utvärdering av missbruksvården. hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en inventering och utvärdering av såväl offentlig som privat missbrukarvård. () () 1989/90 So210
mot · GD02So211 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So211 av m.fl. (s) Bilstöd till handikappade barns fosterföräldrar Från anslaget Bilstöd till handikappade utbetalas bilstöd till handikappade och föräldrar med handikappade barn för anskaffning av motorfordon m.m. Bilstödet kan lämnas till fem olika grupper och omfattar grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Stödet administreras av och de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelser om bilstödet finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden och i förordningen (1988:890) om bilstöd. En av de fem grupperna för förflyttningshandikappade är föräldrar med handikappade barn . Med begreppet föräldrar menar man då biologiska föräldrar. I lagtexten har man åsidosatt fosterföräldrar till handikappade barn. Enligt den nuvarande lagen har inte den gruppen av föräldrar någon rättighet till bilstöd. Många barn i är placerade i fosterhem enligt omsorgslagen och socialtjänstlagen. Fosterföräldrarna har tagit ett stort och humant ansvar för att ge dessa barn ett liv och en framtid utanför institutioner, men vägras i det här fallet samhällets stöd till bilstöd. Enligt vår mening har lagstiftningen glömt bort denna grupp i samhället. Dessa barn och deras fosterföräldrar har precis samma rätt till samhällets stöd som andra. Lagen måste förändras för att man skall kunna nå en rättvis behandling av människor med lika behov. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lagförändring för att göra det möjligt även för fosterföräldrar till handikappade barn att erhålla bilstöd. () ()
mot · GD02So213 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:So213 av m.fl. (c) Ny vårdform för barn med problem, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ju607 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att män engagerar sig för ungdomar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya vårdformer som alternativ till samhällsvård av barn med problem, 3. att beslutar att utskänkningsåldern på restauranger höjs till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av drogfria ungdomsmiljöer, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om restriktivitet med alkoholutskänkningstillstånd, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad vård av narkomaner, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhindrande av att nya narkotiska preparat sprids, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meningsfulla fritidsaktiviteter för ungdom, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för samordning över landstingsgränserna av § 12-hemmen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativ till § 12-hemmen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av utbildningen av personal för § 12-hemmen, 12. att till stöd för kvinnojourer för våldsoffer för /91 anslår , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för barn som utsatts för sexuella övergrepp, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mansjourer/kriscentra. () () () () () () 1989/90 So213
mot · GD02So214 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: So214 av och (båda fp) Handikappads möjlighet till leasingbil beslutade om ett förbättrat bilstöd till handikappade. Det var en efterlängtad reform som motionerat om . De nya reglerna innebär att den grundförutsättning som tidigare fanns att den handikappade behövde bil för att kunna arbeta eller genomgå utbildning eller rehabilitering - är borta. Detta har inneburit att tolkning av väsentliga förflyttningssvårigheter medfört att vissa grupper fått svårt att få bilstöd, bl.a. de som har andra funktionshinder än de som sitter i benen. Att ha tillgång till bil innebär att en handikappads rörelsefrihet ökar högst väsentligt. Men trots att bilstödet finns kan en funktionshindrad av någon anledning ej vilja köpa bil. Han kan också bli nekad bilstöd därför att funktionshindret av ej bedöms som väsentlig förflyttningssvårighet. För många handikappade blir då färdtjänst enda alternativet till egen bil. Den kommunala färdtjänsten har förbättrats, och i vissa kommuner kan handikappade anlita färdtjänst vid arbetsresor till samma kostnad som för ett månadskort. Detta har dock visat sig kunna få mycket stora ekonomiska konsekvenser för kommunen. Det skulle t.o.m kunna bli billigare för en kommun att köpa en bil till den handikappade i stället för att betala färdtjänstkostnaden . I det läget skulle leasing av handikapputrustad bil kunna vara ett bättre och billigare alternativ för såväl den handikappade som kommunen. Der handikappade får större rörelsefrihet, och kommunen skulle endast behöva betala kostnaden för bilresor. En annan lösning är att inte kommunen står för själva kontraktet utan låter bilföretaget leasa ut bilen direkt till den handikappade med ekonomisk hjälp från stat och kommun. Det har sagts att detta skulle vara en både dyr och dålig lösning. Detta tror vi inte riktigt på. Man bör kunna hålla kostnaden på samma nivå som förut. En handikappad har däremot svårare att göra enklare underhåll eller rätta till smärre fel än en frisk person, varför fullserviceleasing är ett utmärkt alternativ för den handikappade och gör hanteringen för den handikappade mycket lättare. Man kan också låta en annan handikappad överta en leasad bil när föregående användare kan utnyttja den. inte behöva återställa den i ursprungligt skick. Men för att kunna medge leasing av handikapputrustad bil måste statsbidragsbestämmelserna ändras så att även bilföretag, och inte endast privatpersoner, kan erhålla bidrag till specialutrustning. Dessutom finns svensktillverkade bilar som erbjuder viss speciell utrustning, som gör det lättare för handikappade att köra. Därtill måste kommunen få rätt att av statsbidragsmedel till färdtjänsten bidra till leasingkostnaden motsvarande kostnaden för bilresor till och från arbetet. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring av statsbidragsbestämmelserna för färdtjänst för att skapa möjlighet för handikappade att leasa bil. () () 1989/90 So214