mot · GD02Jo773 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo773 av m.fl. (m) En bättre miljö 1989/90 2. Inledning 2 Hoten mot miljön 3 3.1 Allmänna iakttagelser 3 3.1.1 Sätt pris på miljön 4 3.1.2 Bättre lagstiftning 5 3.1.3 Gröna nationalräkenskaper 6 3.3 Uttunningen av ozonskiktet 9 3.4 Försurning av mark och vatten 9 3.5 Övergödning av sjöar och hav 10 3.6 Trafikens miljöproblem 10 Miljösituationen i världen 12 Miljöproblemen måste lösas internationellt 15 6.1 EG och miljön 16 6.1.1 Miljöarbetet i EG 16 6.1.2 Konkreta resultat av EG:s miljöarbete 16 6.1.3 Bildande av ett europeiskt miljövårdsorgan 17 1 1989/90. har miljöfrågorna fått ökad betydelse, inte bara i utan i hela västvärlden. Det internationella samarbetet på miljöområdet har stärkts. En rad internationella överenskommelser har träffats i syfte att minska miljöförstöringen. måste spela en mer aktiv roll i detta arbete. Växthuseffekten är med största sannolikhet det största globala miljöhotet. Det av fastställda koldioxidtaket måste respekteras och ytterligare ansträngningar måste göras för att avvärja de oroande klimatförändringarna. Utvecklingen i västvärldens marknadsekonomier präglas av allt större miljöhänsyn. Den starka ekonomiska tillväxten i vår omvärld har möjliggjort kraftfulla satsningar på ny miljövänlig teknik och effektivare reningsmetoder. har lagstiftningen i andra länder förändrats mot allt större miljöhänsyn. , som har hävdat sig mycket väl på miljöområdet, har relativt sett halkat efter. bör aktivt följa utvecklingen i omvärlden och dra lärdom av de framsteg som gjorts. Därför föreslår vi att en fristående expertgrupp inrättas, vars syfte skall vara att noggrant följa den internationella utvecklingen på miljöområdet. Vi menar vidare att skyndsamt skall ansöka om inträde i , (). De socialistiska kommandoekonomierna har misslyckats, vilket inte minst illustreras av den gigantiska miljöförstöringen i öst. EG:s satsningar för att förbättra miljösituationen i dessa länder kommer att vara betydande. EEA kommer med största sannolikhet att spela en mycket betydelsefull roll i detta arbete, vilket ytterligare stärker argumenten för ett svenskt medlemskap. Det svenska miljöbiståndet bör inriktas på vatten- och rökgasrening samt introduktion av energi- och resurssnål teknik. Miljöförbättrande åtgärder i kommer att förbättra den svenska miljön. Det svenska miljövårdsarbetet måste förbättras. Vi anser att verkningsfulla ekonomiska styrmedel bör användas för att minska dagens negativa miljöpåverkan. Miljöavgifter skall införas. Dessutom bör ett system med utsläppstillstånd prövas. pågår en översyn av den svenska miljölagstiftningen. Enligt vår mening måste detta arbete utmynna i en mer överskådlig lagstiftning och resultera i att krav på miljökonsekvensbedömningar införs. En av vår tids viktigaste uppgifter är att värna och förbättra miljön. Moderat miljöpolitik bygger på förvaltarskapstanken, som formulerade . menade att samhället skulle ses som en obruten kedja, där vår generation är endast en länk mellan tidigare och kommande generationer. Vi har ärvt jorden av våra förfäder och vi har ett obestridligt ansvar mot efterföljande generationer att förvalta jordens resurser på ett ansvarsfullt och förnuftigt sätt. Miljöproblemen har - framför allt - ändrat karaktär på många sätt. Uppmärksamheten har förskjutits från lokala till regionala miljöfrågor. Successivt har det dessutom skett en stark förskjutning mot de globala aspekterna. Luft- och vattenföroreningar väjer inte för geografiska gränser. Miljöproblemen kan inte lösas genom ensidiga nationella insatser. Dessa frågor måste lyftas upp på ett övernationellt plan och i de flesta fall lösas genom kraftfulla internationella insatser. Under har den ekonomiska tillväxten varit god i västvärlden. Det har funnits utrymme för en betydande utveckling av ny teknik. Ökade lönsamhetskrav har tvingat fram mer resurssnåla och effektiva produktionsmetoder. Industrins utsläpp har kommit att spela en allt mindre roll för såväl den lokala som regionala miljöpåverkan - i västvärlden - även om problem återstår att lösa. Intresset riktas i allt större utsträckning mot små och mer diffusa utsläppskällor, som på grund av sitt stora antal utgör ett växande miljöproblem. Typexempel är hushållsavfall och trafik. Under det gångna decenniet har sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöhänsyn framstått allt tydligare. Den fria ekonomin har visat sin överlägsenhet, som socialismen har blottat sina katastrofala misslyckanden, inte minst på miljöområdet. Kunskaperna om miljö måste öka, hos såväl de enskilda människorna som beslutsfattarna. Hoten mot miljön är svåra att överblicka och orsakssambanden är ännu inte fullt klarlagda. För att hoten mot miljön skall kunna avvärjas fordras en rad avvägningar. Dessa måste - för att få effekt vara korrekta och göras i rätt tid. Miljöproblemens komplexitet ställer stora krav på beslutsfattare i alla sammanhang. Låg kunskapsnivå och felaktig information är ett hot mot miljön. Beslut som fattas på felaktiga grunder kan få allvarliga konsekvenser. Därför måste kunskapen om miljöproblemen höjas och miljömedvetenhet genomsyra alla beslut i samhället. Miljöproblemen har ändrat karaktär på många sätt. Framför allt har industrins negativa miljöpåverkan minskat. har de inhemska utsläppen till såväl luft som vatten reducerats. I diagram 1 åskådliggörs minskningar rörande utsläpp av svaveloxider i luft och lösta organiska ämnen (BOD) i vatten. 1* 1989190. Utsläpp till lutt Ton/år 1 000 000 I Industri, bränslen I Industri, processer utsläpp wi vatten Losta organiska ämnen (BOD) 1950 55 60 65 70 75 80 800 000 600 000 400 000 200 000 0 1950 55 60 65 70 75 Det är svårt att finna heltäckande statistik för hur utsläppen av olika föroreningar har förändrats över tiden. Detta beror framför allt på att mätuppgifter oftast samlas in först då ett ämnes miljöeffekter har uppmärksammats. Enligt vår mening bör de miljöövervakande myndigheterna föra ett framåtsyftande arbete för att på ett tidigt stadium uppmärksamma dagens och morgondagens miljöproblem. Myndigheterna bör, genom ett aktivt förnyelsearbete av mät- och kontrollproblem, ligga ett steg före. Den viktigaste uppgiften är det långsiktiga arbetet för en bättre miljö, ett arbete som måste drivas på många fronter. Den stora uppgiften ligger i att avvärja hoten mot miljön, ett arbete som kräver massiva såväl nationella som internationella insatser. 3.1.1 Sätt pris på miljön Enligt vår mening bör olika marknadsekonomiska instrument användas för att värna och förbättra miljön. Det är därför angeläget att inför miljöavgifter. Arbetet inom miljöavgiftsutredningen () har dessvärre ännu inte utmynnat i resultat som uppfyller de krav som vi ställer på miljöavgifter. Avgifterna bör, enligt vår mening, stå i proportion till utsläppens skadeverkningar. Vi anser att ett system med miljöavgifter bör utformas på ett sådant sätt att det får ordentligt styrande effekter. Avgiftssystemet måste därtill ha en utformning som upplevs som rättvis. Avgiftssystemet måste - i den mån det är möjligt - inkludera alla som förorenar miljön. Avgiftsuttagen bör därför inte riktas selektivt mot vissa näringsgrenar. Socialdemokraterna gav upp sitt hårdnackade motstånd mot miljöavgifter. Det är dock inte värnet om miljön som styr socialdemokraternas ställningstaganden. I miljöavgiftsutredningen har socialdemokraterna visat sitt rätta ansikte. Genom miljöavgifterna har regeringspartiet funnit ytterligare ett sätt att höja skattetrycket. I pressmeddelandet från framgår detta tydligt: föreslår att miljöavgif Det skulle leda till ökad beskattning av energianvändning som gör det möjligt att sänka inkomstskatten, i enlighet med den planerade skattereformen. Det finns anledning att rikta stark kritik mot socialdemokraternas skrupelfria agerande på miljöområdet. Vi anser att miljöavgifterna skall användas till miljöförbättrande åtgärder. I de fall, exempelvis då det gäller koldioxidutsläppen, där vi kan acceptera ett uttag av miljörelaterade skatter, vars intäkter tillfaller statskassan, skall dessa tas ut inom ramen för ett oförändrat skatteuttag. Vi anser att handel med utsläppstillstånd bör övervägas även i . Högsta acceptabla utsläppsnivå bör då fastställas för en rad föroreningar inom en viss region, en så kallad utsläppsbubbla. Nivåerna bör utgå från vad naturen tål och helst sättas lägre än detta. Företagen inom regionen får sedan köpa ett utsläppstillstånd som ger innehavaren rätt att släppa ut en viss kvantitet av en viss förorening. En typ av utsläppsbörs kan sedan bildas, där företagen får handla med sina tillstånd. Efter hand skall också utsläppen inom utsläppsbubblan sänkas. Detta bör ske genom att varje tillstånd successivt berättigar till lägre utsläpp. Utsläppstillstånden skulle kunna medverka till att miljöförbättrande åtgärder sätts in där de ger störst effekt. Handeln med utsläppstillstånd kan intensifiera miljövårdsinsatserna. Även enskilda personer, föreningar och organisationer skulle kunna köpa utsläppstillstånd för att därigenom blockera möjligheten att släppa ut miljöskadliga ämnen. Utsläppstillstånd bör kunna prövas i begränsade områden. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att utreda hur ett system med utsläppstillstånd kan konstrueras och att föreslå försöksverksamhet med sådana tillstånd i något eller några områden. Det bör också övervägas om det nuvarande koncessionssystemet kan upphöra. Detta förutsätter dock att det finns väl definierade normer, miniminivåer, för luft- och vattenkvalitet. EG håller på att utarbeta denna typ av normer, ett arbete som uppmärksamt bör följa. Vidare fordras väl fungerande ekonomiska styrmedel. Vi har länge fört fram kravet på att verksamhet som är underställd koncession skall utsättas för miljökonsekvensanalyser. Skyddet för miljön skulle genom detta förfarande väsentligt förbättras. Socialdemokraterna har tidigare avisat detta krav, men har beslutat att frågan skall utredas inom ramen för den pågående översynen av miljölagstiftningen. Miljölagstiftningen måste förbättras. Den pågående översynen bör utmynna i en miljöbalk. Lagstiftningen måste uppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet. Skadeståndsmöjligheterna behöver förbättras. Äganderätt och förfoganderätt måste stärkas. Straffen för miljöbrott bör skärpas. Koncessionsvillkoren har i många fall visat sig vara svårtolkade. För att undanröja risken för feltolkningar bör villkoren formuleras på ett tydligare sätt. Tillsynsverksamheten måste förbättras. I finansplanen meddelas att en utredning om hur miljöaspekter skall kunna komma till uttryck i nationalräkenskaperna skall tillsättas. Det är tillfredsställande att regeringen försöker finna medel att analysera miljöförstöringens kostnader. Ett sådant mått kan dock knappast ersätta traditionella nationalräkenskapsmått som t.ex. bruttonationalprodukten. Även om detta mått i många avseenden är ofullständigt ger det en bild av den ekonomiska aktiviteten. Miljöförstöringen påverkar inte bara mätbara värden. I sig kan man kanske uppskatta den försämrade ekonomiska avkastningen av skogs- och som ett resultat av föroreningar, men att värdera förekomsten av en oförstörd natur är mycket svårare. Även om man kunde finna vilket pris som dagens människor sätter på ett visst naturområde är det ännu svårare att förutsäga vilket pris framtidens människor är beredda att betala. Man kan inte lösa de svåra moraliska problemen kring hur naturen och dess resurser utnyttjas genom att introducera nya mått i nationalräkenskaperna. Däremot är det mycket väsentligt att forskare påvisar olika aspekter av miljöförstöring. Förbud och onödig detaljstyrning bör i görligaste mån undvikas. Politisk detaljreglering kan i värsta fall leda till att utveckling av miljövänlig teknik förhindras. Felaktiga politiska prioriteringar utgör därför ett hot mot miljön. Företag och enskilda skall i stället uppmuntras att göra olika miljöförbättrande åtgärder på frivillig väg. Industrins vilja till miljöförbättrande insatser bör inte underskattas. har beräknat att industrins investeringar i miljöförbättrande åtgärder uppgick till ca 1988. av dessa investeringar gjordes frivilligt. Endast en fjärdedel skedde på inrådan av myndigheter. Många företag försöker nu - på frivillig väg - inrätta ett system med miljörevisorer, vars uppgift blir att granska industriell verksamhet och föreslå miljöförbättrande åtgärder. Viss industriell verksamhet har dock givit upphov till kvarstående miljöproblem. Miljögifter har ackumulerats i näringskedjor, läckage från giftiga sediment i sjöar och vattendrag fortsätter och gifter urlakas från gamla avfallsdeponier. Dessa kvardröjande miljöproblem måste åtgärdas. Det bör enligt vår mening i första hand åvila staten att ekonomiskt svara för åtgärder med anledning av sådana skador som uppstått när lagstiftningen var annorlunda och då det är oklart om vem som bär ansvaret för skadan. Växthuseffekten anges numera allmänt som det allvarligaste hotet mot den globala miljön. En rad olika gaser - koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas) och CFC (freoner) - bidrar till växthuseffekten. Dessa växthusgaser har förmågan att släppa igenom den kortvågiga solstrålningen från rymden, men absorberar eller reflekterar den långvågiga värmestrålningen från jordytan. Resultatet blir en oönskad temperaturhöjning, som kan få förödande Växthuseffekten kan leda till klimatförändringar som hotar de grundläggande levnadsbetingelserna på jorden. av världens energiförsörjning baseras på förbränning av fossila bränslen. Vid all förbränning bildas koldioxid, som är den helt dominerande växthusgasen. Koldioxidhalten i atmosfären har ökat och särskilt kraftigt sedan slut, se diagram 2. De globala utsläppen av koldioxid från fossileldning uppgår till ca , räknat som kol. Nedhuggning av skogar och förändrad markanvändning beräknas ge ett tillskott av , vilket också framgår av diagrammet. Koldioxidemissionen i världen (miljarder ton kol/år) Avskogning / Förändrad landanvändning Koldioxidhalten i atmosfären har stigit från ca 275 ppm före industrialiseringen till ca 350 ppm . Om inget radikalt görs för att vända denna negativa utveckling kommer halten att ligga på ca 550 ppm . Vår gemensamma framtid, som avslutade sitt arbete , slog fast att växthuseffekten är ett av de allvarligaste hoten mot den globala miljön. Växthuseffekten kan endast bemästras genom kraftfulla internationella insatser. På initiativ av samlades en konferens i . Syftet med konferensen var att försöka finna strategier för att bekämpa klimatförändringarna. Konferensens huvudrekommendation var att ta bort alla freoner och långsiktigt minska koldioxidutsläppen . Koldioxidutsläppen bör, enligt , minska fram . Även hävdar att åtgärder redan nu är nödvändiga både av miljö- och energiskäl. fattade riksdag, på moderat initiativ, ett beslut om en frysning av koldioxidutsläppen. Det är värt att notera att socialdemokraterna röstade emot detta förslag. De svenska koldioxidutsläppen, enligt diagram 3, har minskat med . producerades en avsevärd del av det svenska elkraftbehovet genom oljeeldning. Utbyggnaden av kärnkraften har inneburit att olja har kunnat ersättas med el. Kärnkraften har således lett till minskade koldioxidutsläpp, men även andra miljöförstörande utsläpp har reducerats. Koldioxidemission i (miljoner ton kol) efter förbrukarkategori Åren 1973, 1975, 1985, 1986, 1987 och 1988 samt ett scenario 1973 1975 1980 1985 1986 1987 1988 1995 2000 Diagrammet visar att emissionerna inom samtliga sektorer utom transport och fjärrvärme har minskat dramatiskt . Minskningen av koldioxidutsläppen har varit betydande. Det är angeläget att denna positiva utveckling inte bryts och därför ser vi med oro på den av regeringen aviserade kärnkraftsavvecklingen. Alla tillgängliga prognoser ger vid handen att en kärnkraftsavveckling kommer att leda till ökade koldioxidutsläpp. En svensk kärnkraftsavveckling skulle undergräva förtroendet för vilja att avvärja växthuseffekten. möjlighet att agera i internationella sammanhang skulle inskränkas. Enligt vår mening kräver omsorgen om den internationella miljön att koldioxidutsläppen minskas under det s.k. koldioxidtaket. Endast då kan de oroande klimatförändringarna avvärjas. Enligt vår mening är det angeläget att den svenska energiförsörjningen sker på ett för miljön godtagbart sett. De svenska kärnkraftverken bör användas tills det finns andra miljömässigt, säkerhetsmässigt och ekonomiskt - godtagbara alternativ. Den av socialdemokraterna aviserade kärnkraftsavvecklingen står i strid med folkomröstningsresultatet. Vi anser vidare att oljeanvändningen bör nedbringas till av den totala energitillförseln. Regeringen bör till lämna förslag till åtgärder som begränsar utsläppen även av andra växthusgaser än koldioxid och freon. 3.3 Uttunningen av ozonskiktet Ozonskiktet i stratosfären skyddar jorden mot solens ultravioletta strålning. En uttunning av ozonskiktet innebär att instrålningen okar. Oroande rapporter tyder på att ozonlagret vid har tunnats ut kraftigt. Orsakssambanden är ännu inte fullt klarlagda. Forskarna anser dock att förhöjda halter av klorfluorkarboner (CFC, dvs freoner) och liknande föreningar Chaloner) är den huvudsakliga orsaken. har beslutat att användningen av de skadligaste freonerna i slutet av innevarande år skall ha minskat till i förhållande till nivå. skall användningen i stort sett ha upphört. freonanvändning utgör av den totala världsproduktionen, vilket visar att långtgående krav i endast marginellt kan påverka den totala hotbilden. Behovet av kraftfulla internationella insatser är stort, och ansträngningar har gjorts för att hindra fortsatt uttunning av ozonskiktet. Montrealprotokollet anger en halvering , i förhållande till nivå. forskning pekar på att ytterligare sänkningar är nödvändiga. Eftersom det tar mycket för föroreningar att nå upp till ozonskiktet torde det dröja en bra bit in innan förbättringar kan förväntas som en följd av utsläppsbegränsande åtgärder. bör, enligt vår mening, fortsätta ansträngningarna för att åstadkomma ytterligare internationella begränsningar av de föroreningar som tunnar ut ozonskiktet. 3.4 Försurning av mark och vatten Förbränning av kol, olja, torv och andra bränslen leder till att en rad föroreningar bildas. Dessa kan påverka såväl hälsa som miljö. De sura föroreningar som bildas vid förbränning kan försura sjöar, mark, skog och grundvatten. Även biltrafikens utsläpp av kväveoxider bidrar till försurningen. av Sveriges sjöar är försurade. av den beskogade ytan i bedöms vara påverkad av skogsskador. 1986 föll det ned svavel i . Endast härrörde Mot. 1989/90 från inhemska källor. av svavelnedfallet i kom- Jo773 mer från . av svavelnedfallet kommer från . Den svenska försurningssituationen kan endast i ringa omfattning förbättras genom åtgärder i . Därför är det angeläget att internationellt fortsätter att verka för åtgärder som begränsar utsläppen av försurande ämnen. Följande åtgärder är angelägna: - Minskad svavelhalt i eldningsoljor och andra bränslen. - Minskad förbränning av fossila bränslen. - Bättre energihushållning. - Ökad kärnkraftsproduktion. - Rökgasavsvavling vid stora koleldade värmeverk och kraftvärmeverk. - Minskade utsläpp från trafiksektorn. 3.5 Övergödning av sjöar och hav Övergödning av sjöar och hav beror på utsläpp av olika ämnen, exempelvis kväve, fosfor och lösta organiska ämnen. Utsläppen härrör bl.a. från kommunala avloppsreningsverk, gödselanläggningar, industrier, vägtrafik och jordbruk. Övergödningen resulterar bl.a. i igenväxning av sjöar och vattendrag, algblomning och döda havsbottnar. De svenska fosforutsläppen till vatten har emellertid minskat kraftigt . Kväveutsläppen minskar också. Utsläppen av gödande ämnen i härrör i mycket stor utsträckning från , och ; två tredjedelar av kväveutsläppen kommer - som exempel - från dessa länder. För att förbättra den svenska miljön fordras därför åtgärder i framför allt . Bättre rening av avlopp från industrier och hushåll och reducering av kväveutsläpp vid förbränning är nödvändigt för att minska övergödningen. Flera åtgärder - exempelvis ökad användning av katalytisk avgasrening, bränslesnålare fordon och blyfri bensin - har lett till att avgasutsläppen har kunnat minska, som antalet personbilar har ökat. Trots detta faktum har allt större uppmärksamhet fästs vid de miljöproblem som vägtrafiken ger upphov till. Utsläppen av koldioxid, koloxider, tungmetaller och kväveoxider utgör problem - framför allt i trafikintensiva regioner. har avgaskraven skärpts i såväl som andra länder. Detta är ett steg i rätt riktning. Den skatterabatt som infördes på moderat initiativ påskyndade övergången till katalytiskt avgasrenade bilar. Den socialdemokratiska politiken har inneburit att en rad pålagor lagts på bilismen. Detta kan leda till att miljöförbättrande åtgärder, i form av eftermontering av katalysatorer och nyanskaffande av bilar, försenas. Det vöre olyckligt eftersom nya bilar är utrustade med katalytisk avgasrening och dessutom bränslesnåla vilket därigenom ger upphov till mindre avgaser. Förnyelsen av bilparken bör stimuleras. Därför anser vi att en temporär höjning av bilskrotningspremien till skall ske . utgår ett stimulansbidrag om 1 OOO kronor till dem som eftermonterar katalysatorer på sina bilar. Om det visar sig att bidraget inte får önskat resultat bör en höjning till övervägas. Vägnätets standard har också stor betydelse för miljön. Lugn och jämn trafikrytm minskar utsläppen. Vägnätet måste därför rustas upp, så att det möjliggör körning utan alltför många störningar i form av trafikljus, korsande trafik etc. Genomfartstrafik i städerna måste undvikas genom utbyggnad av miljövänliga kringfartsleder. innebär detta att trafikmiljöerna i städerna kan förbättras väsentligt. Ett fungerande system med kringfartsleder innebär att höga miljökrav kan ställas på den trafik som skall frekventera städerna. Det är beklagligt att socialdemokraterna har förhindrat utbyggnad av en kringfartsled runt , eftersom en ringled hade inneburit en välbehövlig minskning av trafikintensiteten i kärna. Den tunga vägtrafiken svarar för en inte obetydlig miljöpåverkan i synnerhet med tanke på äldre dieselfordons dåliga utsläppsdata. Regeringen bör därför återkomma med förslag till åtgärder som nedbringar den tunga trafikens negativa miljöpåverkan. Det bör därvidlag övervägas hur stimulanser skall utformas för att åstadkomma en snabbare övergång till miljövänligare motorer och teknik eller åtgärder för att från miljösynpunkt förbättra befintlig teknik. Vi är inte främmande för att införa krav på katalytisk rening för trafik i storstäderna, under förutsättning att kringfartsleder finns att tillgå. Utveckling av nya bilmotorer, elbilar och mindre miljöskadliga bränslesorter ger nya framtidsmöjligheter. kan vissa varutransporter och kollektiv trafik ersättas med fordon drivna med el eller etanol, motorgas etc. Elbehovet vid användning av elbilar i stor skala kan komma att uppgå till elkraft . En massiv introduktion av elbilar förutsätter att den svenska eltillförseln tryggas. Det är viktigt att elkraften produceras på ett sådant sätt att luftföroreningar hålls på en låg nivå. Om elbilarna drivs på kolkraftsproducerad el blir utsläppen större än för katalytiskt avgasrenade bilar. Vi anser att skatteklassningen skall utformas så att hänsyn tas till fordonets miljöpåverkande effekter. Miljövänliga fordon kommer då att gynnas i förhållande till andra. Även andra trafikslags miljöpåverkan måste minimeras. I vår kommittémotion om miljö utvecklar vi våra ideér om ett miljövänligare trafiksystem. skiljer sig i vissa miljöhänseenden från andra västeuropeiska länder. är glest befolkat. Belastningen på miljön är därför betydligt mindre än i tättbefolkade länder, som har en rad problem - markförstöring, avgasutsläpp, växande avfallsberg - som direkt kan relateras till befolkningstätheten. Den industriella utvecklingen är förhållandevis snabb i .