mot · GD02Ub25 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub25 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Professur i ekonomi vid Den kommunala sektorn utgör en mycket stor del av totala ekonomi. Det är av den anledningen allt viktigare att de kommunala resurserna används på bästa möjliga sätt. Forskningen om ekonomi och kommunala frågor över huvud taget står inte i relation till denna sektors omfattning och betydelse. Detta faktum har påpekats genom uttalanden från , men även från UHÄ och representanter för högskolor. Forskningen om den offentliga verksamheten, dess styrning, ekonomi och förändring har av riksdag och regering utpekats som ett prioriterat område. En samlad plan för hur en sådan forskning skulle byggas upp lades också fram av för förvaltningsforskning, detta skedde . Denna arbetsgrupp konstaterade att forskningen om den offentliga förvaltningen var underförsörjd. Sedan arbetsgruppen genomförde sin forskningsinventering har ytterligare material kommit fram som stöder och t.o.m. förstärker de slutsatser som arbetsgruppen kom fram till. Bl.a. gjordes en inventering i anslutning till kommunaldemokratiska kommitténs arbete som kom fram till samma slutsats. Fram till har en del av de förslag som arbetsgruppen föreslog förverkligats, men ännu återstår ganska mycket som borde varit genomfört. För del har denna uppbyggnad inneburit att en professur i statsvetenskap, särskilt offentlig förvaltning, inrättats. Enligt programmet skulle därefter två tjänster i förvaltningsekonomi inrättats 1984/85 och 1987/88. Ingen av tjänsterna har ännu kommit till. Genom anslag från Delegationen för forskning om den offentliga sektorn har fått anslag till forskning inom flera ämnesområden inom den offentliga sektorn. Under professor ledning har inom avdelningen för redovisning och finansiering vid , , byggts upp en forskningskompetens och forskningsmiljö kring ekonomi och organisation, som är ledande i landet. Forskare från denna forskargrupp är verksamma vid flera andra universitet. Även i fortsättningen riskerar att förlora kompetenta forskare i avsaknad av forskartjänster vid . Det är då också troligt att dessa forskare lämnar inriktningen på forskning om kommunerna. Forskningen har bedrivits i direkt kontakt med enskilda kommuner och landstingskommuner samt med kommunförbunden. Forskningsresultaten har också genom författandet av läroböcker förts ut i utbildning som vänder sig till studeranden vid universiteten och till praktiker i kvalificerade befattningar. Vid finns landets enda Förvaltningshögskola, som svarar för utbildningen på förvaltningslinjen och påbyggnadslinjen i offentlig administration. Intresset för denna utbildning är mycket stort och antalet sökande är antalet utbildningsplatser. Med hänsyn till grundutbildningens forskaranknytning, påbyggnadslinjens kvalitet samt till rekryteringen till forskarutbildningen, är det angeläget att en permanent organisation för forskning och forskarutbildning kan länkas till utbildningen. Behovet av en fast tjänst har omtalats från flera håll. I universitets anslagsframställning för den närmaste treårsperioden har man begärt att få inrätta en professur i förvaltningsekonomi. Vi anser att de önskemål som framförts om inrättandet av en professur i ekonomi vid är välgrundade och föreslår att i anslutning till beslutet om forskningen också beslutar om att inrätta den föreslagna professuren. Förutsättningarna för att skapa en bra organisation inom detta område är gynnsamma vid i . Där finns en etablerad forskarmiljö med kompetens inom området ekonomi som är ledande i landet. Där finns också den befintliga förvaltningsutbildningen med ett stort antal studenter som läser fördjupningskurser inom området och en etablerad samverkan mellan och kommuner och landstingskommuner i . Ett intressant forskningsobjekt vad gäller ekonomi och förvaltning är kommuns organisation med stadsdelsnämnder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om inrättandet av en professur i ekonomi vid . () () 1989/90 Ub25