mot · GD02L721 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L721 av m.fl. (mp) Konsumenträtt de gröna anser att ett viktigt mål för konsumentpolitiken är att konsumenterna skall ges chansen att vara aktiva så att de därmed får det inflytande över produktionen som tillkommer dem enligt principerna för det marknadsekonomiska systemet. Ett medel för att kunna ge konsumenterna denna makt och detta inflytande är att de får tillgång till en saklig produktinformation när de vill ha den. Stärk konsumenternas ställning gentemot marknadskrafterna! Konsumenterna skall ha makt över sin vardag. I denna motion tar vi upp följande områden inom konsumentpolitiken: Grunderna för de grönas politik och strategi för att nå uppsatta mål Köpfrid vad den är och hur den kan styra konsumentpolitiken Produktinformation hur den kan se ut och hur den kan nå konsumenten Kommersiell reklam och dess former och dess lagliga begränsningar För att en vår gemensamma framtid skall kunna bli möjlig för alla människor i världen fordras det av oss i den industriella världen att vi minskar vår materiella förbrukning. Det är i våra dagliga gärningar som vi tillsammans kan bidra till denna minskning. I ett informationsförföriskt samhälle är detta inte lätt för de flesta av oss att klara ett sådant arbete. Att minska den materiella konsumtionen och användningen av hälsovådliga och naturförstörande äm- Mot. 1989/90 nen fordrar kunskaper. Det fordras en saklig produktinformation. I sakligheten ingår att tillverkaren öppet redovisar de miljöstörningar och hälsoverkningar som varan ger upphov till under tillverkning, transporter, användning och som avfall. Syftet är att vi som konsumenter skall kunna göra så miljövänliga val som det går att göra. I de gröna tror vi pä den upplyste konsumentens i en fungerande marknadsekonomi. Här avviker inte de gröna från de andra partierna i . Den avgörande skillnaden är att vi tar frågan om den upplyste konsumenten på konsekvent allvar. Vi menar att kunskapsinhämtandet måste underlättas genom en fungerande konsumentupplysning i alla landets kommuner. Produktinformationen skall främja människors hälsa och motverka miljöförstöring, den får inte vara könsdiskriminerande och rasistisk, den får inte vara påträngande, utmanande eller manipulerande. Den skall karaktäriseras av saklighet och återhållsamhet. de gröna vill införa begreppet köpfrid som innebär att medborgarna inte skall behöva bli utsatta för ett informationstvång. Vi skall fritt kunna välja när vi vill ha produktinformation. Köpfridstanken innebär nej till oombedd direktreklam i brevlådor, nej till reklam i teve - ja till starkt begränsad reklam på offentliga platser. En viktig del av de grönas politik på konsumentområdet rör produktredlighet som bland annat innebär att varor skall vara det de utger sig för att vara, att det skall klara finnas produktspecifikationer och att det finns uppgifter om bland annat tillverkningsdag och tillverkare m.m. I produktredlighetsbegreppet ingår att vi inte kan acceptera produktionsmetoder, som bryter mot t ex bra miljövård och god djurhållning, att vi ställer upp på GATT-bestämmelserna om konkurrens på lika villkor. Detta senare innebär att vi kräver att importerade varor skall klara de svenska produktspecifikationerna . Det skall åligga tillverkaren ett strikt och fullt produktansvar med ansvar för de skador som produkten förorsakar människor och natur inom gränserna för gällande lagar. de gröna vill särskilt framhålla substitutionsprincipen. Den innebär helt kort att man alltid skall göra miljörimliga val. När ett mindre miljöfarligt alternativ finns skall detta väljas. de grönas politiska grund och strategi för att nå uppsatta mål Som grund för sitt politiska arbete har de gröna fastlagt fyrasolidariteter: Solidaritet med naturen och de ekologiska systemen Solidaritet med kommande generationer Solidaritet med utsatta grupper inom Solidaritet med människorna i Mot. Dessa mål ställer krav på politiken och dess utformning och på oss männi- L721 skor, vårt sätt att leva och att tänka. De flesta medborgare i kan vid närmare eftertanke tänka sig att ställa upp på dessa mål. Problemet är att målen, om de skall uppfyllas, ställer krav på oss att ändra vår livsstil och det på i många avseenden omfattande sätt. Vi måste inse att vi måste leva innanför de gränser som naturens tålighet sätter. Industrisamhället som system har fram till nu byggt på fyra underförstådda allmänt accepterade men ohållbara förutsättningar: Obegränsad tillgång till lagrad energi Obegränsad tillgång till råvaror Obegränsad tålighet hos naturen mot påverkan Obegränsad fysisk och psykisk tolerans hos människan mot en ändrad Nackdelarna och riskerna med en fortsatt utveckling byggd på dessa förutsättningar börjar nu bli uppenbara för allt fler människor. De globala miljöhoten och den allt snabbare utplundringen av knappa råvaruresurser hotar nu på allvar människans fortsatta existensmöjligheter på jorden. Inte minst visas detta av den SIFO-undersökning som publicerades i som visar att av de tillfrågade är villiga att ändra sitt konsumtionsmönster för att rädda naturen och livsförutsättningarna. Uppgifterna har kompletterats med att av de tillfrågade i en ny SIFO-undersökning sätter miljöfrågorna som den främsta politiska frågan. De långsiktiga överlevnadsfrågorna måste prägla det politiska arbetet i mycket hög grad det närmaste decenniet. Vi måste ta dessa problem på allvar så att vi kan gå in i det nya seklet med helt andra förutsättningar än vad som gäller . En första kärnpunkt i förändringsarbetet är att vi alla tillsammans måste bidra till att minska den materiella förbrukningen. Sker icke detta kan vi inte i längden upprätthålla liv på ett drägligt sätt för oss själva, de kommande generationerna och för de som bor i världens fattiga länder. Vi måste inse att vårt slösaktiga sätt att leva är ett mycket svårt överlevnadshot för oss och världens fattiga. En andra kärnpunkt i förändringsarbetet är att ännu aktivare måste arbeta för nedrustning och minskning av krigsriskerna i världen. Rustningarna i världen och i tar orimliga resurser av andlig och materiell kraft från arbetet på vår och andras överlevnad. Rustningarna är en stor del av hotet mot vår överlevnad. En tredje kärnpunkt i förändringsarbetet är att vi nu verkligen aktivt måste minska våra miljöhotande utsäpp av alla slag. Miljöförstöringen, ozonhålet, koldioxiden, kärnkraften med alla dess utsläpp och katastrofrisker, det miljöfarliga avfallet för att nämna några problem utgör alla avgörande hot mot vår framtid och de måste mötas på bred front. Det fordrar betydande insatser och uppoffringar. De flesta miljöproblem är till sin karaktär globala och gränslösa. En fjärde kärnpunkt i förändringsarbetet är att en omdaning av samhället i solidarisk riktning fordrar att ändringarna kan genom föras på ett socialt Vi måste förhindra och stoppa de sociala snedvridningar som Mot. skattesystem och lagar medverkar till. Regional balans är ett viktigt mål i L721 det politiska arbetet. Vi måste på ett helt annat sätt än ta hänsyn till människorna i världens fattiga länder och deras livsbetingelser. På väg till och från våra arbetsplatser möter vi ständigt köpbudskap. Vi har svårt att värja oss inför denna ström av bildinformation, som belastar oss vare sig vi vill eller ej. Vi kan inte öppna en morgontidning utan att möta motsvarande ström av bildinformation om varor, som vi erbjuds bli intresserade av. De större tidningarna har utvecklats till av samhället understödda annonsblad. Väl hemkomna kan vi också möta köpbudskap via televisionen genom statligt subventionerade kabelförmedlade sändningar. Köpbudskap som ofta är omgärdade av underhållningsvåld för att öka attraktionskraften i budskapen. Posten och andra distributionsföretag förmedlar mot betalning pappersburna köpbudskap direkt till bostaden oavsett om vi medborgare vill ha dem eller ej. Vi har mycket svårt att värja sig inför denna flod av oombedd information. Vuxna kan ha svårt att värja sig. För de yngre är det i praktiken omöjligt att göra det, vi lider alla av ett informationstvång. anser sig ha en exklusiv rätt att göra intrång på medborgarnas frihet att välja den information, som de vill ta emot. De anser sig dessutom ha rätt ta vår tid i anspråk för de budskap, som de prackar på oss. Det påtvingade informationsflödet minskar vår kapacitet att orka kunna ta emot viktig information om tillståndet i nationen och i världen, om kultur och natur. Den påtvingade informationen gör det därför svårare för medborgarna att orka utnyttja sin rätt att välja information. Vi blir lätt informationströtta och det skapar en allmänt konserverande attityd till samhället och brist på ork att aktivera sig politiskt. Den påtvingade informationen har inte bara till syfte att få medborgarna att köpa. Den vill arbeta långsiktigt. Själva handlandet - köpandet - konsumtionen blir en livshållning, en ideologi. Denna konsumtionsideologi har som mål att öka varuomsättningen och detta gör att miljöförstöringen ökar. Samhället kemikaliseras i snabb takt och antalet nya kemikalier som kommer ut är mycket svårt att hålla under kontroll. Det visar sig ofta att de är långt farligare än vad tillverkare och säljare uppger från början. Speciellt allvarligt är det med alla de kemikalier som hamnar i våra livsmedel genom odlings- och bearbetningsmetoderna. Allvarliga gifter som hamnar i livsmedlen kommer från utsläpp. Andra från t ex sopeldningsanläggningar och från pappersmasseindustrins klorblekning. De ansvariga myndigheterna har inte fått politikernas stöd för att stoppa denna flod av kemikalier. På annat sätt kan man inte förklara att man har infört begreppet gränsvärden och kommer med kostrekommendationer istället för att se till att det farliga byts ut enligt substitutionsprincipen. 1* 1989190. Ur strikt nationalekonomisk synpunkt är det en fördel med förgiftning ef- Mot. tersom det leder till olika åtgärder som bidrar till att öka BNP vars öknings- L721 takt normalt betraktas som ett bevis på ökad välfärd. Ett återkommande problem är hur gränsvärdena sätts. De blir på något sätt en avvägning av beräknad samhällsnytta och beräknat mänskligt individuellt lidande. Att det för den enskilde är katastrof och att denne har svårt att betrakta sig som en del av en matematisk formel eller ekonomiskt beräkningsunderlag ingår ännu inte i nationalekonomin. I många affärer är det omöjligt att bestämma hur många exemplar av en vara som man skall köpa De finns oftast förpackade i massupplaga. Det går inte att dela på förpackningarna. Detta leder till överkonsumtion, som vi långsiktigt inte har råd med. De föremål som man vill köpa blir också orimligt dyra när vi tvingas köpa det som vi inte vill ha. Detta är ett köptvång som uppenbart strider mot principen om den frie konsumenten, som väljer varor och de mängder som hon/han vill köpa. Marknaden styr på ett otillbörligt sätt konsumentens val. EG, den västeruropeiska ekonomiska gemenskapen, har till syfte att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt och militärt starkt . En militärekonomisk union som främjar storskaliga lösningar. Det starka som anses vara nödvändigt för att möta hoten från , och . Den förestående EG-anpassningen ställer oss inför en helt ny situation. I anpassningsarbetet ingår att tillsammans med EFTA-länderna skall acceptera alla de regler som EG hitintills har beslutat om. Det som kallas 1aquis communautaire. Vad allt detta kan komma att innebära det vet vi ännu inte. Många av dessa bestämmelser kommer att bli svensk lag utan ens översättas till svenska. I de fall då svensk text finns är det den utländska texten, som är svensk lag enligt ett beslut i . Vi kan få en föraning om anpassningsframtiden genom det som finns upptaget i : I § 13 heter det: Exempel på tekniska hinder är de olika standardbestämmelser för diverse produkter som de enskilda medlemsstaterna har antagit av hälso- eller säkerhetsskäl eller för att skydda miljön eller konsumenterna. Grundregeln hitills är med andra ord att nationella regler för miljöskydd, kemikalie-, läkemedels-, och livsmedelskontroll betraktas som handelshinder. I § 58 heter det: att ifall en vara är lagligt tillverkad och marknadsförd i medlemsstat finns ingen anledning till att den inte skulle kunna säljas fritt inom hela gemenskapen. Grundregeln är om detta fortsätter att de lägsta kraven blir normgivande för alla länder. Någon självständig svensk kontroll av kemikalier, läkemedel och livsmedel kan knappast behållas och definitivt inte när det gäller importvaror. Konkret riskerar vi med andra ord att det mångåriga arbete som vi har genomfört i för att för att försöka skydda konsumenterna kommer att slås sönder. Åtgärder Inför köpfrid ! Köpfrid är ett begrepp som myntade i sin bok för 80-talet. de gröna införde begreppet i sitt ekonomiska program 1985, som en del i arbetet att göra samhället mera resurssnålt samt att frigöra medborgarna från informationstvång. KÖPFRID innebär bland annat medvetna steg att minska den materiella förbrukningen i vårt samhälle, att vi i respekterar människor och deras behov av ro och att de inte sköljs över med köpbudskap och erbjudanden, att vi har laglig rätt att få den produktinformation, som vi vill ha när vi vill ha den, att de gröna vill att företag, posten och andra offentliga institutioner inte skall ha rätt att sälja adresser och annan information, som är underlag för direktreklam till medborgare och hushåll, att kommersiell reklam starkt begränsas på offentliga platser, att dagstidningarnas huvuduppgift att förmedla kunskaper och uppfattningar sätts i centrum, att kommersiell reklam i massmedier inte skall främja könsdiskriminering, rasism och resursslöseri, att vi inte skall behöva köpa det som vi inte vill ha - nej till köptvång, att de gröna vill att produktinformationen och konsumentvägledningen skall reformeras och göras till en nationell angelägenhet. Den bör byggas ut. Strävan skall vara att det i varje kommun skall finnas ett eller flera ställen dit medborgarna kan komma eller som medborgarna kan kontakta för att få en fullödig, saklig och täckande information om vad marknaden har att erbjuda och till vilka villkor. En god konsumentvägledning och produktinformation är ett effektivt sätt att snabba på övergången till ett miljöriktigare, robustare och uthålligare samhälle i balans med naturen. Praktiska åtgärder för att klara målen Rätten att fä och möjligheten att fritt ta emot produktinformation. Den kunnige konsumenten är enligt gällande teorier marknadsekonomins fundament. Kunnig blir man inte av sig själv utan det fordras grundläggande information för att kunna göra de kloka val som fordras av konsumenten för att denne skall kunna fungera som marknadens styrare. Konsumenten har rätt till produktinformation. Rätten till produktinformation förutsätter möjligheten att få den information som konsumenten vill ha. Rätten att få produktinformation innebär också rätten att avstå från information. Utbytet av information skall ske på konsumentens villkor. Rätten till produktinformation och informationsmöjlighet är en viktig frihetsfråga. Den innebär rätten till frihet från informationstvång. Med informationstvång avses det förhållandet att vi alla tvingas ta del av Mot. köpbudskap trots att vi inte har begärt dem. Vi har informationstvång när L721 direktreklamen kommer i brevlådan. Vi har informationstvång när vi möter påtvingade köpbudskap på offentliga platser. Vad är produktinformation. De grundläggande kraven på produktinformationen är att den skall vara saklig och återhållsam, den skall motverka resursslöseri och miljöförstöring, den får inte vara könsdiskriminernande och rasistisk, den får inte på ett påträngande, utmanande eller manipulerande sätt vända sig till barn och ungdomar . Produktinformationen kan utformas och spridas på flera sätt. Den skall efterfrågas av konsumenterna. Ingen skall tvingas ta emot produktinformation som man inte har begärt. Den skall nå mottagaren (beställaren) på ett så energisnålt sätt som är möjligt. En rad metoder kan anvisas. Grunden för dem alla är att vi som medborgare och konsumenter skall kunna utnyttja vår rätt till produktinformation när vi själva begär den. Vi skall utnyttja våra möjligheter att ta emot information på våra villkor. konsumentvägledning Det bör finnas minst ett ställe i varje kommun där samlad vägledning kan ske. Den skall vara sakligt grundad och ge konsumenterna möjlighet att välja de alternativ, som ger minsta totala resursförbrukning till lägsta kostnad. Information på säljplatsen. Kunderna skall ha till gång till all relevant varuinformation med bland annat produktspecifikationer. Posten eller annan distributör kan leverera reklam - produktinformation till de som uttryckligen har beställt den eller på sin brevlåda tydligt har markerat att man vill ta emot reklam - produktinformation. Den som vill sprida reklam - produktinformation tar ansvar för att endast de som har beställt eller på annat sätt markerat sin villighet att ta emot reklam - produktinformationen också skall få den. Det skall finnas en ansvarig utgivare , som kan ta det juridiska ansvaret om produktinformationen sprids på ett felaktigt sätt eller är osaklig. Kabellagen måste återupprättas, dvs tillämpas på avsett sätt. Detta innebär att Astrasatellitens sändningar kommer att falla under kabellagen. kan då inte längre ostört sända sina våldsinriktade underhållningsprogram med kommersiell reklam. All former av arenareklam förbjuds tillsammans med spelar- eller deltagarreklam i televiserade program. Kommersiell reklam i television och rundradiosändning riktade till svensk publik skall inte vara tillåten. Kommersiell reklam Funktion och syfte Kommersiell reklam innebär att företag sprider uppgifter om sina produkter till tänkbara kunder. Den vänder sig effektivt till utvalda målgrupper och reklammakarna väljer kanaler därefter. Den skall göra en vara eller en tjänst 8 känd för de tänkbara kunderna. Syftet med den kommersiella reklamen är Mot. att se till att öka försäljning av en vara eller en tjänst och öka vinsten. är ofta könsdiskriminerande. Spelar på och utvecklar fördomar. Reklamens kostnader och social snedvridning Reklamen kostar stora pengar. Den årliga kostnaden är enligt ca . Det motsvarar i genomsnitt och medborgare eller . För en normalfamilj om fem personer rör det sig om i beskattade pengar. Denna kostnad kommer enligt att öka kraftigt om kommersiell tevereklam tillåts bli sänd till svensk publik. Reklamen sköljer över oss vare sig vi vill eller ej. Den gör inga sociala skillnader. Vi drabbas i stort sett av samma kostnader oavsett ålder, kön eller inkomst. Detta får till konsekvens att det är de med lägre inkomster som får betala en oproportionerligt hög del av sina inkomster till reklamen. Vi får på så sätt en social snedfördelning av reklamkostnaderna. En kraftigt minskad reklam och reklamkostnad skulle ge flertalet familjer en så kraftig nettolöneökning att vi under borde kunna avstå från omfattande löneökningar och därmed minska inflationstakten. Reklamkostnaderna har ökat väsentligt snabbare än konsumentprisindex. Enligt uppgifter från () har reklamkostnaderna ökat medan livsmedelspriserna har ökat och boendekostnaderna med . Allt enligt konsumentprisindexuppgifterna som totalt steg . Reklamen är en viktig inflationsdrivande faktor i samhället. Detta är speciellt markant under en högkonjunktur med kapacitetsbrist inom näringslivet. Reklamen har till syfte att öka varuomsättningen. Eftersom svensk industri arbetar för högtryck måste den ökande varuefterfrågan tillfredsställas genom import. I det läget vet importörerna att ta ut höga priser. Vi får ökad inflation och starkt försämrad bytesbalans. En omfattande reklam är ett hinder för balansen i ekonomin. Reklam driver fram miljöförstöringen Den otyglade kommersiella reklamens syfte är att öka varuomsättningen. En ökad varuomsättning leder till ett ökat uttag av icke förnybara resurser som t ex och fossila bränslen. De förorsakar miljöförstöring vid sin användning, som drabbar våra förnybara resurser. Vi får sänkt produktionsförmåga i haven, på odlingsmarken och i skogen. Rörliga bilder är ett effektivt sätt att påverka människor. Marknadsförarna och deras hjälpare ser därför teven som det perfekta mediet att nå ut till stora grupper med sina budskap. Man vänder sig speciellt till barn och ungdomar eftersom de inte har samma motståndskraft mot köpbudskapen som de äldre. För kommersiell teve - reklamteve - finns bara ett krav: den skall gå med vinst. I reklamteve ser man tittarna som en vara som säljs till annonsörer och andra som vill marknadsföra produkter i sändningarna. Reklamtevens varulager består av sändningstid med ett förväntat antal tittare av olika kategorier. Tittarna är avhumaniserade till att bli delar - varor - i en varudistributions Att arbeta för reklamteve är att vilja avhumanisera oss. Att acceptera reklamteve innebär inte att yttrandefriheten i samhället ökar. Som medborgare kan vi inte yttra oss mera och få mera och rikare information med hjälp av reklamteve. Det blir den rike finansmannen, som får mera yttrandemakt och bestämmer över säljbudskapens innehåll. Vår roll blir att lyda de köpbudskap som bjuds oss. Vår frihet blir att rösta med plånboken. Ju mer vi röstar på de televiserade varorna ju mera makt ger vi den rike mannen. Detta har inget med yttrandefrihet att göra. Det är i praktiken dess motsats eftersom människors tid kommer att tas upp av kommersiell reklam och de dåliga program med tonvikt på underhållningsvåld, som omger reklaminslagen. Erfarenheterna från utlandet förskräcker. Vi vet vad som har hänt i och i med ett våldsamt utbud av våld och porr. Det är den råhetens frihet som kommer att erbjudas våra barn och barnbarn genom ett reklamtevestyrt programutbud. Lagstiftningshinder finns inte på det kommersiella området Något hinder att lagstiftningsvägen begränsa kommersiell reklam eller andra marknadsinriktade åtgärder finns inte eftersom yttrandefrihet inom näringsverksamhet saknar särskilt skydd i svensk rätt. Regeringsformens regler om grundläggande fri- och rättigheter avser att skydda medborgarna, dvs enskilda personer och inte aktiebolag och andra företagsorganisationer. Det föreligger således inte något hinder mot att utforma synnerligen långtgående regler för innehållet i kommersiella yttranden. Skatt på kommersiell reklam För att dämpa dem omfångsrika och dyra kommersiella reklamen föreslår de gröna att reklamskatten fördubblas. Eftertextannonser i dagstidningar och liknande publikationer betraktas som produktinformation och skall därför vara befriad från reklamskatt. Därför begär de gröna en ny presstödsutredning. Den kommersiella reklamen är väsensskild från nödvändig samhällsinformation från stat, landsting, kommun, politiska partier och ideella föreningar och andra organisationer, som verkar utan kommersiella avsikter. Samhällsinformation som sålunda inte är av kommersiell natur berörs frän och med nu inte i denna motion. Produktspecifikationerna skall innehålla: Dessa utgör grunden för kontrollen av redlighet i handeln med varor. Att använda produktspecifikationer är ett vanligt sätt att göra affärer inom industrin och handeln. De ger stadga åt affärerna och en rättslig grund för att klara avtalsbrott. Det finns ingen rimlig anledning att inte denna affärsmässigt goda princip inte också skulle vara tillämplig i relationerna mellan konsumenter och säljare. För den internationella handeln är produktspecifikationer av avgörande betydelse. Med dess hjälp kan svenska kunder skyddas mot viss import. Med hjälp av produktspecifikatitioner kan svenska tillverkare tillförsäkras likabehandling enligt - stadgan. De som uppfyller specifikationerna är de som kommer i fråga vid anbudsgivning inom den offentliga sektorn. Enskilda och företag som importerar varor kan via produktspecifikationer och kontroll av dess innehåll leverera korrekta varor till sina kunder. Med hjälp av produktspecifikationer kan ett enkelt reklamationsförfarande säkerställas.