ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A201 · 1990-01-15 00:00:00 — av () Hörselskador Allt fler ungdomar har hörselskador och olika nedsättningar i sin hörselfunktion. Detta framgår bl.a. av det faktum att ett 1 000-tal pojkar blir frikallade från militärtjänstgöring på grund av just höselskador. Orsakerna till denna utveckling kan naturligtvis vara många. Enligt vissa undersökningar är dock den mycket höga ljudnivån vid rockkonserter och på diskotek samt de s.k. freestyleapparaterna starkt bidragande orsaker. Att ljudnivån på t.ex. diskotek ligger över de de gränsvärden som är skadliga och som inte accepteras t.ex. inom industrin är ett välkänt faktum. Att ofta vistas i sådana miljöer leder naturligtvis till skador. Inte minst ur arbetsmiljösynpunkt, för dem som jobbar på diskotek och motsvarande anläggningar, är detta en mycket allvarlig fråga. På detta område behövs en skärpt lagstiftning och en förbättrad övervakning så att de regler som finns verkligen efterlevs. Det behövs också en effektiv information till ungdomar om vilka risker de utsätter sig för genom att ha alltför hög volym på sina freestyleapparater. Den höga ljudnivån man har beror naturligtvis i de allra flesta fall på dåliga kunskaper om hur känsliga hörselorganen är och hur lätt man kan få obotliga skador. En informationskampanj på detta område är därför nödvändig. Den bör kunna ordnas i skolan genom t.ex. skolhälsovårdens försorg. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta regler och bättre övervakning av ljudnivåerna på diskotek och motsvarande lokaler, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en informationskampanj i skolan om bullerskador. 1 1989/90.
mot · GD02A202 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:A202 av m.fl. (vpk) Arbetsmiljödeklaration av lediga arbeten AMS serviceinriktning innebär att arbetsförmedlingarna (AF) förmedlar arbeten till arbetssökande, oavsett om arbetet är acceptabelt ur arbetsmiljösynpunkt eller inte. Utslagning av arbetskraft sker i stor omfattning. Människor har blivit en förbrukningsvara bland andra inom arbetslivet. Den utvecklingen måste förhindras på alla sätt. AF borde därför varudeklarera/arbetsmiljödeklarera de arbeten som förmedlas. De arbetssökande ska ha rätt till all information om ett arbete. Arbetsmiljödeklarationen kan grundas på uppgifter och arbetsmiljömyndigheternas statistik och besiktningar av arbetsplatserna. 1 förlängning av ett sådant system krävs att AF vägrar att förmedla arbeten som ur arbetsmiljösynpunkt är bristfälliga. AF kan själva uppmärksamma detta vid arbeten som har stor omsättning. Regeringen bör framlägga förslag på vilka riktlinjer och regler som ska gälla för AF, dels vad gäller arbetsmiljödeklarationen, dels vad gäller att vägra att förmedla arbeten med bristfällig arbetsmiljö. En följd av ett sådant system innebär att en obligatorisk arbetsförmedling måste införas för att motverka att en svart arbetsförmedlingsmarknad av dåliga arbetsmiljöer uppstår. Det är nödvändigt med kraftinsatser för en bättre arbetsmiljö och vi instämmer med Metallordföranden yttrande att det inte ska förmedlas sjuka arbeten till friska människor. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att arbetsförmedlingarna arbetsmiljödeklarerar de arbeten som förmedlas och att arbetsförmedlingarna inte ska förmedla arbeten som ur arbetsmiljösynpunkt är bristfälliga, 2. att hos regeringen begär förslag om en obligatorisk arbetsförmedling. (vpk) (vpk) 1989/90 A202
mot · GD02A203 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:A203 (båda c) Flera sjukdomar, både fysiska och psykiska, visar samband mellan tiden och årstiden. Både i och internationellt forskas det kring hur ljus och mörker påverkar människan. Forskningens samlade erfarenheter pekar på att människor på nordligare breddgrader befinner sig i en betydligt större riskzon för höst- och vinterdepressioner än människor på södra delen av jordklotet. Alla individer är mer eller mindre känsliga. Vissa får inte några som helst känningar medan andra kan få svåra depressioner. Vissa människor fungerar något så när förutom att de känner sig trötta och I trakter där vintern är lång och mörk visar undersökningar bland annat att antalet årstidsbundna depressioner är mycket stort. Rent vetenskapligt handlar det om hur ljus och mörker under dygnets och årstidernas växlingar påverkar kroppens hormonbalans. Vissa människor är extra känsliga för konstgjord belysning och mår inte bra av att sitta i fönsterlösa rum och arbeta. Många kontorsrum har inte fönster och det konstgjorda ljuset har i sig negativa effekter på välbefinnandet. Många lysrörs ljus har felaktigt spektrum och stämmer inte med vårt öga, och det ohämmade lysrörsljuset borde i varje fall komma från glödlampor och lysrör med ljusflöden mer anpassade till våra ögon. Bra och riktig arbetsbelysning är mycket viktig och påverkar det allmänna hälsotillståndet samt stärker immunförsvaret. Ett försök från en engelsk skola under ledning av psykiatern har visat att så är fallet. I tre av skolans klassrum lät han installera ny och bättre belysning. hade sjukfrånvaron bland eleverna minskat påtagligt hos de elever, som arbetat i rummen med den bättre belysningen.De var betydligt friskare än sina sina övriga skolkamrater där sjukfrånvaron var högre. På i har bedrivits forskning och förekommit försöksverksamhet med ljusbehandling mot depression. Försöken har fallit väl ut och man har konstaterat att för människor med vinterdepressioner har ljusterapi framstått som en klart bättre behandlingsmetod än psykofarmaka. Det bör ges möjlighet till fortsatt och utvecklad forskning och försöksverksamhet, vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs A203 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av bra och riktig belysning på arbetsplatser samt om forskning om och försöksverksamhet med ljusterapi. () lngbritt Irhammar (c)
mot · GD02A204 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:A204 av m.fl. (m) Rekryteringen av arbetskraft i flyktingförläggningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sf605 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsgivares möjlighet att direktrekrytera arbetskraft i förläggningar. () () () () ()
mot · GD02A205 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:A205 av m.fl. (c) Mobbning i arbetslivet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju607 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot mobbning i arbetslivet. () () () ()
mot · GD02A206 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:A206 av m.fl. (m) Lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo403 hemställs att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. () () () () ()
mot · GD02A207 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:A207 av och (båda s) Arbetstekniska hjälpmedel för synskadade I har vi en lång tradition i att aktivt driva arbetslinjen och sträva efter ett arbete för alla. För personer med synskada är det ofta nödvändigt med något slag av arbetstekniskt hjälpmedel för att det skall vara möjligt att arbeta lika effektivt som andra. Det kan vara allt från enkla anteckningshjälpmedel till mycket avancerade datasystem. Vi har också en lång tradition att samhället genom arbetsmarknadsverket påtagit sig ansvaret att tillhandahålla arbetstekniska hjälpmedel. pågår diskussioner om att arbetsgivaren skall ta på sig ett större ansvar för de arbetstekniska hjäpmedlen. Naturligtvis skall arbetsgivaren ta samma ansvar för alla nyanställda. Men en viss oro finns att principen kan bli till nackdel för de synskadade. Kostnadsutvecklingen för hjälpmedel har i och med datorisering stigit kraftigt och små och medelstora arbetsplatser får svårigheter att införskaffa adekvat utrustning. Den pågående decentraliseringen och resultatansvar för allt mindre enheter leder till samma problematik inom stora företag. Följden kan bli att får inte de synskadade sina hjälpmedel kan detta leda till att arbetet fungerar sämre. Forskning har visat att många synskadade slutar sina anställningar p.g.a. bristen på hjälpmedel. Detta kan medföra att personen blir förtidspensionär. Det blir då en samhällsekonomisk förlust i stället för en vinst om tilldelningen av hjälpmedel varit mer generös. Ett system där behov och kostnadsansvar noga skall prövas kan vara ineffektivt och i själva verket kostsamt genom all den arbetstid som läggs ner från olika håll. som det innebär stora påfrestningar för den synskadade med ovissheten och de långa väntetiderna. En översyn bör därför göras av reglerna för tillhandahållandet av arbetstekniska hjälpmedel - bl.a. hur behovsutredningen skall kunna göras effektivare och snabbare - liksom kostnadsansvaret och utbildningsfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om behovet av en översyn av tillämpningsregler för ar- Mot. betstekniska hjälpmedel för synskadade. () ()
mot · GD02A209 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:A209 av och (båda vpk) - Vi känner ilska, sorg och vanmakt. Vi har förgiftats på jobbet trots att ansvariga myndigheter absolut måste ha känt till hur farligt det är att knåda amalgam med händerna. Många av oss har utsatts för ett stort lidande helt i onödan. Detta sägs av tre tandsköterskor som alla har drabbats av kvicksilverförgiftning och som efter lång kamp fått detta erkänt som arbetsskada. I har annars tandvårdspersonal som anmält arbetsskada på grund av kvicksilverexponering ofta fått höra att det är farligare att äta insjöfisk än att arbeta i kvicksilverånga på tandkliniker. Forskare har , bl.a. i samband med obduktioner, funnit att tandvårdspersonal har höga halter av kvicksilver i hypofysen. En studie av det visar också att tandvårdspersonal löper mer än en fördubblad risk att få en ovanlig typ av hjärntumör, malignt gliom. Enligt forskare är möjliga orsaker till denna sjukdom såväl kvicksilver som röntgen och kloroform, alla tre faktorer som är aktuella i tandvårdspersonalens arbetsmiljö. Svåra allergiska besvär är också dokumenterade hos ett antal tandläkare, likaså klassisk kvicksilverförgiftning. Det finns alltså en potentiell förgiftningsrisk för tandvårdspersonal, men ofta har forskare som slagit larm om miljöriskerna mötts av likgiltighet. saknas på många kliniker utrustning som skulle hjälpa personalen att skydda sig och många tandsköterskor och tandhygienister, som ofta arbetar ensamma och utan sug som tar ner kvicksilverhalten, är inte medvetna om riskerna. I avvaktan på ett totalförbud mot amalgam som tandlagningsmedel måste frågan om arbetsmiljöriskerna uppmärksammas och arbetarskyddsstyrelsen få i uppdrag att utfärda bättre föreskrifter i syfte att skydda personalen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen uppdras att utfärda föreskrifter i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk)
mot · GD02A210 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:A210 av och Bo Finnkvist (båda s) Arbetslösheten har i ett internationellt perspektiv varit mycket låg i under andra . I nuläge är den . som antalet sysselsatta har ökat, har deltidsarbetet (1-34 tim. ) ökat i omfattning. av den arbetsföra befolkningen arbetar på deltid, varav är kvinnor. Ett exempel: Inom , som är ett av de som har många deltidsanställda, är det av kvinnorna på butiksområdet som arbetar på deltid. Genomsnittsarbetstiden är för dessa kvinnor. Men det finns även ett omfattande deltidsarbete inom andra områden t.ex. i kommuner, landsting m.m. har vi en betydande arbetskraftsbrist på många områden, framför allt i storstäderna. är så många som cirka 150 000 kvinnor deltidsarbetande för att de inte kan få längre deltid eller heltid. Detta problem är särskilt markant inom vården och handeln där man har en skriande personalbrist parallellt med att det finns många anställda som vill utöka sin arbetstid. Detta rimmar mycket illa och vi anser att kraftfulla insatser och åtgärder måste vidtagas för att lösa problemen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltidsarbetslösheten. () Bo Finnkvist (s)
mot · GD02A211 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:A211 av m.fl. (fp) Utslussning av flyktingar på arbetsmarknaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf610 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utslussning av flyktingar på arbetsmarknaden. () () törsmark (fp) () () () () () () () () () gotab 99528, 1990
mot · GD02A212 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A212 av och (båda s) Fackets roll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder Arbetsmarknadspolitiken präglas alltmer av en strävan att nedbringa arbetslöshetstiderna för de arbetssökande. Denna inriktning är lika viktig i perioder när efterfrågan på arbetskraft är hög. Få situationer kan vara så förödande för en människa som arbetslöshet och då särskilt om arbetslösheten blir långvarig. Arbetslöshet behöver emellertid nödvändigtvis inte alltid vara detsamma som att man helt saknar arbete. En allt större del av de arbetslösa utgörs av deltidsmarkerade. Detta är särskilt påtagligt inom servicenäringarna, där också andelen arbetslösa i A-kassorna överstiger genomsnittet för samtliga arbetslösa. Handeln kan tjäna som ett exempel på en bransch i denna situation. Serviceverksamhet bedrivs ofta i små företag. Strävanden att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder ge arbetslösa arbete kan ibland medföra att anställda, som i ett tidigare skede fått neddragen arbetstid, vid en utökning av arbetstiden i företaget ej får sin borttagna tid åter, utan går i stället åt för att skapa ett sysselsättningstillfälle i form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Följden blir att samhället får betala dels arbetslöshetsunderstöd till den anställde med reducerad tid, dels en stor del av lönen för det arbete som den temporärt anställde utför på de timmar den deltidsmarkerade oönskat mistat. Den här beskrivna situationen har sin grund i en intressekonflikt mellan två grupper arbetslösa som går att lösa. För att de arbetsmarknadspolitiska stöden skall bli så effektiva som möjligt måste naturligtvis dessa kunna sättas in mycket snabbt. Men ur effektivitetssynpunkt är det minst lika viktigt att stöden sätts in på rätt sätt. För att tillgodose kravet på effektivitet i de arbetsmarknadspolitiska stöden är det därför viktigt att utnyttja den erfarenhet och kunskap som finns hos de fackliga organisationerna. Enligt vår mening bör därför yttrande från berörda fackliga organisationer fordras för att en ansökan om beredskapsarbete, rekryteringsstöd skall behandlas. Detta bör kunna administreras så att inte snabbheten i insatserna för ett eventuellt arbetsmarknadsstöd går förlorad. Arbetsgivarens informationsplikt enligt medbestämmandelagen löser inte de problem som berörs i denna motion. Informationen utgör inte så sällan ett problem på små arbetsplatser. På arbetsplatser där avtal saknas, och de är tyvärr ganska många, föreligger inte någon informationsplikt. 1 1989190. i sami Nr A212-217 Att förankra de arbetsmarknadspolitiska stöden hos de fackliga organisa- Mot. tionerna är, som vi ser det, en naturlig åtgärd för att öka effektiviteten i insat- A212 Ett system med yttrande från facket för att en ansökan om beredskapsarbete, rekryteringsstöd etc. skall behandlas har funnits tidigare. Det fungerade väl. Vi finner därför ett återinförande av ett sådant system som synnerligen välbetänkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fackets roll vid beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GD02A213 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A213 av och (båda s) Ändring i arbetsmiljöförordningen Att det på arbetsplatser runt om i landet finns en god arbetsmiljö är viktigt. Fördenskull behövs lagar och förordningar som reglerar frågor kring arbetsmiljön. Vid tillämpningen är det väsentligt att de synpunkter som kommer från den lokala nivån i så stor utsträckning som möjligt beaktas. Det är också viktigt att inte regler och förordningar får en sådan utformning att de skapar onödig byråkrati och därigenom hindrar annan angelägen verksamhet. I 1§ arbetsmiljöförordningen stadgas att arbetsgivare skall göra anmälan till yrkesinspektionen arbetslokal eller personalrum ska tas i bruk. Detta gäller såväl nya lokaler som lokaler där annan verksamhet tidigare bedrivits. I väldigt många fall rör det sig endast om smärre förändringar. Det kan t.ex. röra sig om en yta i ett bostadsområde som ska bli lokal för en hemtjänstgrupp eller en lokal som använts till öppen fritidsverksamhet och ska bli fritidshem. I denna typ av ärenden, ofta förekommande och med endast små lokalförändringar, borde inte anmälan behöva ske till yrkesinspektionen om arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer är överens i de lokala förhandlingarna och det lokala skyddsombudet godtjänt lokalerna. Endast i de fall där oenighet råder i de lokala förhandlingarna eller då det lokala skyddsombudet haft en annan mening än arbetsgivaren skulle anmälan till yrkesinspektionen behöva ske. En sådan förändring skulle vara positiv för arbetsmiljön. skulle i större utsträckning än kunna koncentrera sig på mer omfattande ärenden där deras kompetens behövs. skulle väsentlig verksamhet snabbt kunna komma igång då lokaler ställts iordning. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av 1 § arbetsmiljöförordningen enligt de intentioner som anges i motionen.
mot · GD02A214 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A214 av och (båda s) Trots stor efterfrågan på arbetskraft och ett aktivt arbete att komma tillrätta med problemen är deltidsarbetslösheten fortfarande hög. Totalt är omkring 45 000 personer deltidsarbetslösa. En av tre deltidsarbetslösa återfinns inom kvinnodominerade vårdyrken i kommuner och landsting. Dessa uppgifter kom fram i en undersökning som gjorde . Många kvinnor som har deltidsarbete vill nu ha heltid. Den service de efterfrågar hos arbetsförmedlingen är att de önskar heltid hos sin nuvarande arbetsgivare. Anledningen till deltidsarbetslösheten är inte främst bristande utbildning eller erfarenhet hos de berörda utan snarare bristen på heltidsarbete. Mot den bakgrunden konstaterade AMS att antalet heltidsarbetande måste bli fler inom bl.a. vårdsektorn. Det borde dessutom ligga i arbetsgivarens intresse både ur ekonomiskt perspektiv och framför allt därför att det är svårt att rekrytera personal till dessa arbeten. Kostnaden för rekrytering är för staten och kommunerna ca - 23 000 per anställning. Fler anställda på heltid minskar också rekryteringskostnaden. Ett viktigt led är att bygga upp ett samarbete mellan arbetsgivare, fackliga organisationer och arbetsförmedlingen. Detta samarbete har också förekommit på vissa orter i landet och givit goda resultat. Svaren från länsarbetsnämnden visar att utvecklingen går mycket långsamt i den offentliga verksamheten. Det största hindret är den decentralisering som pågår. Många olika enheter rekryterar personal och det finns inte något samarbete mellan de olika förvaltningarna. Trots alla ansträngningar, som gjorts på vissa orter och där det skapats fler heltidstjänster, dyker det ständigt upp nya som deltidsmarkerar, liksom att det ständigt systematiskt utannonseras nya deltidstjänster i dagspressen utan att arbetsgivaren täckt behovet av heltidstjänster för befintlig personal. Vi anser att det är arbetsgivaren som har det största ansvaret för att ge de deltidsarbetslösa heltidstjänster. Om inte arbetsgivaren kan leva upp till detta ansvar bör andra åtgärder övervägas såsom att - Göra det dyrare för arbetsgivaren att anställa personal på deltid. - Premiera de arbetsgivare som målmedvetet arbetar för fler heltidstjänster. 1989/90 A214 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av vidgade åtgärder mot och skyldigheter för arbetsgivaren att minska deltidsarbetslösheten. () () - Arbetsförmedlingen får större befogenheter att inte behöva anvisa en heltidssökande till ett deltidsarbete. - Arbetsförmedlingen får befogenhet att neka arbetsgivare att via arbetsförmedlingen ledigförklara deltidstjänster på områden där det redan finns många deltidstjänster och där behov av heltidstjänster finns. 1* 1989190.
mot · GD02A216 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:A216 av och (båda s) Utbildning avseende arbetsmiljöavtal Enligt förarbetena och utformningen av arbetsmiljölagen har lagens sjätte kapitel, lokal skyddsverksamhet, i princip överlåtits åt parterna själva att uppfylla, bevaka och hantera. Som riktlinjer för den lokala skyddsverksamheten har mycket omfattande kollektivavtal slutits mellan parterna rörande arbetsmiljö- och företagshälsovårdsfrågor. Dessa skulle reglera och trygga ett verkligt inflytande för alla i dessa frågor. Enligt inhämtad uppgift kan man ej ställa krav eller tillgripa tvångsåtgärder vid "brott mot sjätte kapitlet. Men det borde rimligen finnas sätt för tillsynsmyndigheten att kunna hantera frågor rörande det lokala skyddsarbetet, eller i klarspråk problemet med att parterna inte respekterar och följer de kolletivavtal, centrala , Miljö -81 och , de slutit och som var grundförutsättningen för att sjätte kapitlet skulle komma att fungera. Den ram i lagstiftningen som ger förutsättningar för att detaljer regleras och anpassas till olika förhållanden inom skilda branscher, via kollektivavtal, har inte uppmärksammats i parternas planering av skyddsarbetet. Detta är dock en fråga som i allt högre utsträckning blir aktuell då EG internationellt får inflytande på arbetarskydd. Vad det gäller parternas kunskaper om avtalet anses de av många som skrämmande dåliga. Möjligen är det så att de som hållit i arbetsmiljöutbildningar givits för dålig kunskap om ämnet och att deltagarna därför fått en för låg kunskapsnivå att verka utifrån. Detta är naturligtvis frågor som man som lekman kan ställa men som det är av stort värde att få belysta. En yrkesinspektör framhåller att när arbetsmiljöavtalen förs på tal, förvånande få arbetsgivarrepresentanter och skyddsombud känner till deras innehåll. Det är dessutom en försvinnande liten skara som kan avtalen och använder dem. Detta faktum gör att man kan befara att det lokala skyddsarbetet fungerar dåligt ute i arbetslivet. Detta gäller stora som små arbetsplatser. Denna brist på kunskap har till följd att tillsynsmyndigheten tvingas handlägga detaljfrågor och lägga ned avsevärd tid på förhandsgranskningar där 1989/90 A216 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om djupare utbildning för samtliga tillsynshavare avseende innehållet i samtliga arbetsmiljöavtal. () () mycket har blivit fel på grund av tidigare nämnda försummelser av arbetsmiljöavtalen. Om de som arbetar med tillsynsuppgifter får bättre kunskap om de arbetsmiljöavtal parterna slutit borde de genom att påpeka, inte tolka, avtalen för parterna kunna få till stånd en uppryckning av det lokala skyddsarbetet. Arbetarskyddsstyrelsen bör därför via utbildningsenheten ges möjlighet att genomföra fördjupad utbildning för samtliga tillsynshavare avseende innehållet i samtliga arbetsmiljöavtal av kollektivavtalstyp som slutits mellan arbetsmarknadens parter, samt också ta in ett block om vad ett kollektivavtal innebär.