ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02K320 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:K320 av () arbetsformer Inför varje års allmänna motionsperiod grips av feber. Såväl partiernas alternativa förslag till regeringens budget i alla dess delar som de enskilda ledamöternas förslag till skall arbetas fram . Inte minst dei alternativa budgetarbetet är utomordentligt arbetskrävande. Ledamöter och kanslier skulle ges en rimligare arbetssituation om enbart motioner med ekonomiska konsekvenser i anledning av budgeten fick läggas efter avlämnandet av budgetpropositionen. En andra motionsperiod för enskilda ledamöters motioner kunde sedan förläggas exempelvis . Eftersom behandlingen av vissa motioner skjuts över från ett riksdagsår till ett annat och även ofta inom sessionen förskjuts avsevärt i tiden behandlingsmässigt kan en sådan uppläggning inte vara till nackdel för det administrativa arbetet. Det kan också tänkas att antalet interpellationer därigenom kunde minska, då ju interpellationsinstrumentet sett över året ofta är ledamotens enda återstående möjlighet att ta upp en viktig fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en omläggning av arbetsrutinerna i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GD02K322 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:K322 av () flagga i plenisalen Under motionerade undertecknad om att plenisalen i skulle prydas med nationalsymbolerna riksvapnet och flagga. Till min glädje finns numera det stolta riksvapnet permanent i kammaren - dock inte flagga. Vid högtidliga öppnande hängs en stor svensk flagga upp men monteras därefter ned. I de flesta parlament i världen torde det vara en självklarhet att nationens flagga finns i plenisalen. Detta borde också vara en självklarhet i med sitt gamla statsskick och sin stolta demokrati. flagga bör liksom riksvapnet ha en permanent plats i plenisalen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att flagga skall ha permanent plats i plenisal.
mot · GD02K323 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K323 ställning bör stärkas. Gott förtroende och verklig respekt beror egentligen inte så mycket på viss klädsel och högtidliga ceremonier som på folklig förankring, kompetens och effektivitet. Det är ingalunda givet att kompetensen förbättras ju fler mandatperioder man sitter. Rutinerna i ärendebehandling kan man lära sig och förmågan att sortera papper kan man tillägna sig på annat håll. i kan man något känna av problemet att man börjar förlora kontakt med verkligheten i svensk vardag. Det måste ifrågasättas om riksdagsarbetet skall vara ett heltidsjobb. Det kan finnas skäl att betänka att det för inte alltför länge sedan var så att var samlad endast . Ledamöterna hade halva året kvar i sitt arbete. Den situationen borde vi försöka återfå. Emellertid finns det ett demokratiskt värde i att är samlad större delen av året. Halvtid och hög beslutsberedskap skulle kunna kombineras genom att man valdes till antingen för våren eller för hösten. Mandatperioden borde vid sådan ordning förlängas till fyra vårar eller fyra höstar. För att klara kontinuiteten mellan det par av ledamöter som kom att sitta växelvis borde finnas anställd en politisk sekreterare för varje ledamotspar. Dessa sekreterare finge utgöra varje partigrupps kanslipersonal. Vår- respektive höstriksdag borde avslutas med en veckas allmän motionstid. Motionerna kunde sedan behandlas i utskotten under den riksdag motionären är frånvarande för att sedan komma upp till beslut vid nästa riksdag då motionären är åter. Regeringens budgetproposition kunde läggas och kompletteringpropositionen vilket förfarande skulle ha många fördelar inte bara för . kammare är inget särskilt uppskattat debattforum även om en hel del mindre förändringar i debattreglerna verkat positivt. Enligt min mening borde en radikal förbättring uppnås om man minskade antalet ledamöter. Om man väljer den halvtidsmodell jag här förespråkar blir det helt nödvändigt att minska antalet ledamöter för att dessa och personalen skall något kunna lära känna varandra. Genom sammanläggning av valkretsar Mot. borde antalet ledamöter kunna minskas till ungefär hälften. man slopa 4 %-spärren. Det minskade antalet mandat skulle ändå ge en spärr mot mycket små partier. Naturligtvis finns det en hel del nackdelar och svårigheter med en riksdagsform av här skisserat slag men enligt min mening bör dessa mer än väl uppvägas av att vi skulle få en riksdag där ledamöterna hade mycket god folklig förankring och klart bättre möjligheter till effektivt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av det förslag till förändrad riksdag som skisserats i motionen.
mot · GD02K324 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K324 av m.fl. (m) Hyllning av insatser har undertecknad väckt motioner med syfte att genom åtgärd från riksdag hylla insatser för mänskliga värden och rättigheter. Motiveringar för detta är överflödiga. Så har också utrikesutskottet ansett men har dock avslagit motioner med detta syfte. Utskottet har i sin motivering för avslag framhållit att den officiella inställningen i fallet är att vi utgår från att han lever tills övertygande bevis om motsatsen presenteras. Jag instämmer helt i detta. Dock vill jag påminna om att liknande hedersbetygelser har riktats till enskilda personer under vederbörandes livstid, såväl på konstens som på politikens område. Vår tanke har varit att riksdag inom sina väggar skall finna en form för att hylla de insatser för mänskliga värden och rättigheter, för vilka namn blivit en symbol och som daterar sig till sista år i . Vår avsikt är att förvaltningsstyrelse skall få uppdraget att på lämpligaste sätt pröva, i vilken konstnärlig form en sådan manifestation skulle kunna förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att låta utreda och föreslå hur i en värdig och konstnärlig form visar sin respekt och uppskattning av insatser för mänskliga värden och rättigheter under . () () () () 1989/90 K324
mot · GD02K326 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K326 av m.fl.(mp) Antalet ledamöter i utskott Antalet ledamöter i utskotten har, efter överenskommelse i , utökats tillfälligt. Syftet var att de gröna skulle bli representerade i samtliga utskott. Det är mycket positivt att en majoritet i anser att det är demokratiskt nödvändigt att samtliga riksdagspartier finns representerade i utskotten. kan detta synsätt medföra vissa problem . Skulle flera partier bli representerade i , så skulle dagens lösningsmodell innebära, att utskotten skulle utökas med ytterligare ledamöter. Utskotten kan då bli otympligt stora. uppfattning om ett rimligt och rättvist system för fördelning av utskottsplatser är enligt följande: Vi anser att utskottsplatserna bör fördelas så, att varje parti, som vunnit inträde i , skall vara försäkrade att få en utskottsplats i varje utskott. De därefter återstående platserna fördelas proportionellt på så sätt som föreskrivs i 7 kap 4 § riksdagsordningen. Skulle något parti avstå från någon av de icke proportionellt fördelade platserna, tillfaller platsen den partigrupp som står näst i tur med hänsyn tili jämförelsetal. Denna metod medför att utskottsplatserna inte strikt speglar partiernas röstetal i och att sålunda det förslag som vunnit majoritet i utskottet kan få minoritet i kammarens votering. Detta måste dock betraktas som en mindre olägenhet, eftersom utskottet trots allt endast är ett beredande organ och man måste begära att utskotten behandlar alla förslag med samma omsorg vare sig de kommer från regeringen eller . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ändra tilldelningen av utskottsplatserna till alla utskott i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90 K326 Hans Leghammar (mp)
mot · GD02K327 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: K327 av och (mp,fp) Jäv för riksdagsledamöter Mångå riksdagsmän kombinerar sitt arbete i med andra uppdrag som t.ex. att vara ledamöter i styrelser för statliga verk och universitet. Ofta är kombinationen sådan att uppdraget utanför ligger inom samma verksamhetsområde som ledamotens utskottsuppdrag i . Att det blir så är inte svårt att förstå. Riksdagsmännen försöker få uppdrag inom sitt eget intresseområde och det är lättare att sätta sig in i frågorna om man väljer uppdrag inom samma område. Vi anser att det kan föra med sig nackdelar om människor sitter på två stolar och behandlar samma frågor. Det är inte bra då en person först t.ex. kan sitta i styrelse och fatta beslut om budgetäskande som ligger till grund för statsverkspropositionen och sedan behandla statsverkspropositionen i utskottet. Det måste vara svårare att göra en fristående bedömning i utskottet och lyssna på andras synpunkter då man redan låst sig för en viss uppfattning i ett annat sammanhang. Risken är att granskningen av olika statliga verks uppgifter inte blir så kritisk som den borde vara. Därför anser vi att riksdagsledamöter inte skall få delta i utskottsbehandlingen av ärenden som ligger inom ett verksamhetsområde som tillhör ett statligt verk där ledamoten sitter med i styrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär lagförslag så att möjligheterna att kombinera utskottsuppdrag och styrelseuppdrag i statligt verk begränsas på det sätt som anförts i motionen. () ()
mot · GD02K328 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: K328 Det talas ofta om allmänhetens behov av information om de politiska partiernas ställningstaganden i . En ständig massmediabevakning pågår av riksdagsarbetet. Den är emellertid inte fullständig och ofta mycket kortfattad. Jag anser att det för demokratins skulle är viktigt att allmänheten får större möjlighet att själv bilda sig en uppfattning om de olika partiernas ställninstagande. Det gäller alla de betänkanden som läggs fram för beslut under riksmötena. Utskottens debatter som är knutna till konkreta förslag och ställningstaganden i anslutning till propositioner och motioner. Samhället har ett ansvar för att allmänheten har en möjlighet att ta del av dessa debatter. Det enklaste och billigaste sättet är att sända samtliga kammardebatter i radion. Jag anser att talmanskonferensen bör undersöka möjligheten till detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar utreda frågan om radiosändningar från kammardebatterna.
mot · GD02K329 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:K329 av () 020-nummer för växel är förmodligen världens billigaste telefonland, åtminstone vad gäller taxa . Den senaste ändringen med olika priser olika tider har förstärkt detta påstående. Vardagsförmiddagar kostar ett telefonsamtal som mest - oavsett varifrån i landet man ringer - . Vardagseftermiddagar är priset - vardagskvällar - sena vardagskvällar, , och helgdagar . Således har blivit rundare vad gäller telefonkostnader. Trots sänkta telefonkostnader innebär ett samtal mellan abonnenter mer än 9 mil från varandra ändå stora kostnader. Ett telefonsamtal från en väljare till den förtroendevalda riksdagsledamoten i - där samtalet oftast har karaktären av ett utbyte av information - kan uppgå till betydande belop. Ett samtal varar ofta och skulle komma att kosta 12:50-25 kr. Ofta krävs flera samtal med dubbla eller ännu större kostnader som följd. För att underlätta kontakterna mellan riksdagsmän och väljare - en angelägenhet av stor betydelse - skulle en ändring av telefonnummer till ett 020-nummer innebära lika och rimliga kostnader för dessa kontakter som vi för övrigt anser det angeläget att verka för. En sådan ändring innebär att alla som vill ringa inte betalar mer än en markering - . Ur demokratisk synpunkt är en sådan ändring angelägen att genomföra. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att införa 020-nummer för sin televäxel.
mot · GD02K330 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K330 av m.fl. (s) Översyn av Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So641 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en översyn av bör göras i syfte att förstärka ämbetets tillsyn av den kommunala arbete med barn och ungdom. () ()
mot · GD02K331 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K331 av och (båda m) Kontakter mellan svenska parlamentariker och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U554 hemställs att beslutar att inom ramen för anslagen till utrikes resor prioritera medel till kontakter med i enlighet med vad i motionen anförts. gotab 99733, 1990
mot · GD02K402 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:K402 av och (båda c) Skärpt sekretess rörande vapenregister kan sekretess gälla hos polismyndighet för uppgifter i vapenregistret. En förutsättning är, att det kan antas att vapen kan komma till brottslig användning om uppgifterna lämnas ut (5 kap. 5 § sekretesslagen). Paragrafen bygger på rakt skaderekvisit. Det innebär att offentlighet är huvudregeln. Därmed är det ofta svårt att med stöd av sekretesslagen hindra utlämnande av uppgifter ur registren. Detta är, enligt vår mening, otillfredsställande. Vi anser, i likhet med vad vapenutredning konstaterar i sitt avgivna slutbetänkande Översyn av vapenlagstiftningen (SOU 1989:44), att den så sent som ikraftträdda sekretessregeln för uppgifterna i vapenregistret behöver skärpas. Regeln bör ändras så, att det s.k. raka skaderekvisitet, som gäller och som innebär presumtion för offentlighet, ändras till ett omvänt skaderekvisit, som innebär presumtion för sekretess. Denna sekretess bör gälla om det inte står klart att registeruppgifterna kan röjas utan fara för att vapen kommer till brottslig användning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av 5 kap. 5 § sekretesslagen, som förordas i motionen. () ()
mot · GD02K404 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:K404 av () Offentlighetsprincipen Det är fruktbart om människor under yrkeslivet växlar mellan privat och offentlig sektor. Bredare erfarenhet ger bättre beslut. Det är därför viktigt att alla kategorier har samma möjlighet att söka tjänster efter önskemål. Tyvärr fungerar det ofta så att den sökande till en tjänst betraktas som ointresserad och oengagerad i sitt nuvarande arbete om det blir offentligt att han/hon söker en annan tjänst. Den sökande får kanske inte det efertraktade arbetet, utan drabbas istället av nackdelar på sin ursprungliga arbetsplats. Risken för att en ansökan om nytt arbete får offentlig spridning har ibland en hindrande effekt på viljan att söka nytt arbete. Möjligen är denna effekt starkare inom privatsektorn. Offentlighetsprincipen bör därför förses med ett tillägg, som möjliggör skydd av de sökandes identitet vid ansökan om nytt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tillägg till offentlighetsprincipen.
mot · GD02K405 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:K405 av m.fl. (vpk) Sekretessen vid asylutredningar Sekretesslagen 7 kap. 14 § första stycket innehåller bestämmelser om sekretess för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Det förekommer ett utbyte av information om politiska flyktingar mellan svenska och utländska myndigheter. Detta belyses bl.a. av ett yttrande från till justitieutskottet vilket redovisas i justitieutskottets betänkande 1980/81:33 s. 7 ff. I ett ärende har regeringen beslutat att vissa beslagtagna föremål skulle överlämnas till (beslut 890119 dnr 89.27). Bland de beslagtagna och till överlämnade föremålen ingick bl.a. utredningen i ett svenskt asylärende. har därefter av belgiska myndigheter överlämnats till för att där åberopas av åklagare i en brottmålsrättegång mot den person som asylutredningen avsåg. Mot bakgrund av dessa förhållanden och svenska utlandsmyndigheters ibland vårdslösa behandling av uppgifter i asylärenden i samband med utredningar utförda på uppdrag av är det i hög grad förståeligt att många asylsökande känner oro för att de uppgifter som lämnas i samband med en asylansökan kan komma i orätta händer. Det är nödvändigt att sekretesskyddet för uppgifter i asylärenden görs effektivare. Om så inte sker utsätts de asylsökandes rättssäkerhet för ett allvarligt hot. Av rädsla vågar de ej lämna alla relevanta uppgifter i ärendet. Sekretessen kan stärkas genom att uppgifter i asylärenden får röjas endast om det står klart att detta inte medför fara för att någon utsätts för skada. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen skall ha följande lydelse: Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det medför fara att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 K405
mot · GD02K406 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: K406 av () Ändring av sekretesslagen Personuppgifter och liknande uppgifter som finns registrerade hos myndigheter är med vissa undantag offentliga enligt den s.k. offentlighetsprincipen. Detta gäller uppgifter som finns hos skatteförvaltningen exempelvis personnummeruppgifter och uppgifter i folkbokföringsregistret att någon förekommer i vapenregister. Vissa undantag och därmed sekretess gäller exempelvis enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen och enligt 7 kap. 1 § 4 st samma lag. Detta innebär att uppgifterna inte får lämnas ut - i det första fallet att uppgifter inte får lämnas ut om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgifter röjs. I det andra fallet gäller sekretess bl.a. om det kan antas att den enskilde eller honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften lämnas ut. har förekommit ett antal fall, där personer som är intagna på avtjäna straff för grova brott, begärt uppgifter på domare och nämndemän vid allmän domstol och kammarrätter. Regeringsrätten har i ett antal domar, bl.a. , avslagit dylika framställningar. Hos skatteförvaltningen har begärts uppgifter om massuttag beträffande markering av personer som förekommer eller förekommit i vapenregister samt även massuttag av uppgifter om personnummer på personal anställd inom kriminalvårdsväsendet. I vissa fall tycks skatteförvaltningen ha lämnat ut uppgifter, i något fall har utlämnandet av uppgifter vägrats. Vad gäller uppgifter ur skatteförvaltningens register har motivet till att vägra utlämnande av uppgifter varit att utlämnande skulle kunna leda till men för enskild eller honom närstående. Rättsläget är emellertid osäkert och det är inte osannolikt att domstolsprövning kan resultera i att uppgifterna måste lämnas ut. Ur allmän synpunkt är det mycket otillfredsställande att offentlighetsprincipen ska kunna användas på det sätt som redogjorts för i det föregående. Effekterna torde inte ha stöd i det allmänna rättsmedvetandet och är inte önskvärda ur allmänpreventiv synpunkt. Ändring i sekretesslagen bör ske så att utlämnande av uppgifter i fall som beskrivits här förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ändring i sekretesslagstiftningen. 1989/90 K406 *n»v^
mot · GD02K407 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:K407 av och (båda vpk) Stärkt skydd för brevhemlighet hos massmedier 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju710 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagstiftning att brevhemligheten hos tidningsredaktioner och andra massmedier får ett förstärkt skydd. (vpk) (vpk) 1 1989/90.
mot · GD02K408 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:K408 av () Etersänd lokal-TV Information är en av den demokratiska processens hörnpelare. Tillgängligheten är bevekelsegrunden för den information som skall tjäna i den demokratiska processen. Demokrati byggs från den minsta enheten. Återfinns inte demokrati här lär inte demokrati återfinnas i det större sammanhanget. I ett samhälle som på flera plan tenderar att fokusera riksperspektivet krävs att vi uppmuntrar och stödjer dem som arbetar lokalt. har sitt ursprung i kabellagen som trädde i kraft . Ambitionen bakom lagen var att stärka närdemokratin vad gäller lokala sändarföretag. Av naturliga skäl finns skillnader i programutbudet, både vad gäller kvantitet och kvalitet mellan de olika lokala sändarföretagen. Föreningen har ansökt om möjligheten att etersända sitt programutbud. verksamhet kan föreningen konstatera att medvetenheten och intresset hos många föreningsaktiva är begränsat då ett flertal i inte har möjlighet att se programutbudet. Eftersom TV både som medium och informatör är ett förhållandevis dyrt medium, anser många föreningsaktiva att man bör avvakta med investeringar till dess att alla har tillgång till detta medium. Som jämförelse ställs ofta information via dagspressen, för en tidning har alla möjlighet att köpa. Föreningen har ett nära samarbete med , dess förvaltningar och verk. produceras ett hundratal text-TV-sidor av kommunen som sedan distribuerar. Denna information via text-TV kan spela en viktig roll i närdemokratin. Förutsättningen är att alla invånare i har tillgång till informationen. har dålig eller obefintlig räckvidd till dem som bor i privata hyresfastigheter, radhus och villor. kommer inte heller att installeras här inom överskådlig framtid. I har 21 stadsdelsnämnder införts. Möjligheten för dessa nämnder att fungera på ett tillfredsställande och avsett sätt står och faller med informationen. Det är av största vikt att nämnderna får möjlighet att via eget utrymme presentera sin verksamhet. Ur ett ekonomiskt och praktiskt perspektiv kan man konstatera att detta utrymme inte finns i de media som står till buds i . Men vi kan - genom en ändring i lagstiftningen - medverka till att skapa detta utrymme. Med hänvisning till det anförda hemställs K408 att beslutar om sådan lagändring att möjligheter skapas för etersänd lokal-TV i . 1* 1989190.