mot · GD02Jo795 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo795 av och (båda fp) Gränsvatten i fara Katastrof är ett slitet ord i dagens oroliga värld. Från marin synpunkt finns dock inget mer beskrivande ord att tillgå som beteckning på de tankerolyckor som med alltför jämna mellanrum drabbar hav och kust. Som kustlandskap får ofta ta första stöten när det gäller oljepåslag till havs. Rengöringen efter det senaste oljepåslaget är avslutad. Notan gick på 80 milj. kr. och det ansvariga grekiska rederiet har fortfarande inte erkänt brottet. Medan oljepåslagen är drastiska till sin natur och skapar stora och återkommande rubriker i massmedierna, finns det miljöförstöring som pågår ständigt, men är mer smygande och också auktoriserad. Vi avser i första hand den pågående förstörelsen av de svensk-norska gränsvattnen och . Anledningen är att stora norska industrianläggningar i och saknar eller har otillfredsställande rening av sitt processvatten. Därtill kommer hushållsutsläpp från ca 500 000 invånare i och . Trots att det redovisats mängder av uppgifter om volym och föroreningarnas innehåll, vill vi ändå ta med några siffror från senare år, för att visa vad gränsvattnen får ta emot. 4,6 fibrer och lera 0,4 klororganiska föroreningar (innehåller dioxin) Utsläpp via floden : 70 000 lastbilslass med jord och gödsel från jordbruket utsläpp motsvarar orenat avlopp från 700 000 människor. Innehåller bl.a. kvicksilver, koppar och klororganiska föreningar som dioxiner. Enligt de beräkningar som gjorts bl.a. från i får , gränsvattnet mellan och , ta emot orenat avlopp som motsvarar avlopp från en stad med 600 000 invånare. Om man med den reningsteknik som användes i utgår från att avloppen passerar reningsverk, skulle fjorden ta emot renat avlopp som motsvarar 6 miljoner människor, . Det bör noteras att så gott som inga svenska utsläpp förekommer till . Det förorenade vattnet från strömmar efterhand mot Ström stads där det tillsammans med förorenat Glommavatten täcker stora ytor av havet. Befolkningen inom gränsregionen upplever naturligtvis både sin boendeoch yrkesmiljö som allt fattigare. Kustfisket, för att ta ett exempel, är utslaget inom stora delar av gränsområdet. Badvattnet är försämrat vilket påverar turismen och det rörliga friluftslivet. Som om denna situation inte är besvärlig nog kom under slutet av rapporter om att man från det norska olje- och planerade för oljesökning på internationellt vatten i . Sedermera har departementet sagt att man ej har planer på att borra efter olja i . Oron finns emellertid kvar på svensk sida, där man har dålig erfarenhet av norska löften i miljöfrågor. Det finns all anledning för den att erinra den norska regeringen om det avtal som föreligger mellan , och där oljeutvinning förutsätter godkännande - i detta fall inte minst från svensk sida. I dagens läge kan konstateras att nya löften ställts ut från den norska regeringen, inbegripet berörda kommuner och industrier, om begränsningar och förbättringar av avlopp och reningsverk, Ett exempel på åtgärder är nya reningsverk i Fredriksstad och Porsgrunn, som efterhand skall rena hushållsavlopp och industrivatten, bl.a. från Norsk Hydros anläggningar. Ett exempel på svårigheten att lita till löften från och moderkoncernen var det tidigare uttalandet om att utsläppen till skulle renas, eller upphöra, . En modern pappersfabrik skulle då stå klar. Årtalet har samband med att man då skulle lägga ner cellulosatillverkningen. Till 1992 har man dispens för fortsatt drift utan rening. Enligt vad som är känt vid tiden för denna motions skrivande, signaleras nu en omprövning från företaget av beslutet! Att Saugbruks tillverkning och det sätt som produkterna kommer till på är lönande, visas av halvårsredovisning 1989, där som Saugbruks ingår i, hade ett överskott på 83 milj. norska kronor. Av vinsten svarade Saugbruks för 76,1 milj. kr. Det är den kraftigt förorenande cellulosaproduktionen som är Saugbruks bästa inkomstkälla! När det , med all rätt, planeras för svenska insatser i syfte att göra något åt den dåliga miljösituationen i , bör man också ta krafttag när det gäller de norsk-svenska miljöproblemen. Det norske Naturvernforbund säger t.ex. att miljögifter hotar fjordsystem. Man exemplifierar tillståndet med att ange att av kloakvatten från befolkningen går ut i sjöar och hav utan tillräcklig rening. Vi bedömer det så att det mer spektakulära informationsinhämtandet på ömse sidor gränsen bör ersättas av en miljökommission på riksbasis som arbetar på att liknande sätt som den gränskommitté gör som är sammansatt av och fylke. I kommissionen skulle ingå representanter för regeringarna, för gränsregionala organ och för industrierna. Teknik, kapital och resurser bör inom kommissionens ram kunna sättas in och fördelas på prioriterade områden, i syfte att i första hand förbättra den miljön. 1989/90 Jo795 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppmärksamt följa planerna på oljeutvinning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna och behovet av en svensk-norsk miljökommission. 1989/90 Jo795