mot · GD02A243 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A243 av m.fl. (m) Bättre arbetsmiljö Arbetsmiljöfrågorna berör många människor. Bättre arbetsmiljö kan emellertid inte skapas genom svepande deklarationer eller politiska löften. För att åstadkomma arbetsmiljöförbättringar krävs omfattande arbete och engagemang och inte minst goda kunskaper. Successivt har arbetsmiljöfrågorna breddats och kunskapen om de problem och faror som möter enskilda individer på deras arbetsplatser har förbättrats. Allt större insatser görs för att skapa goda arbetsmiljöer. ökar kunskaperna om olika faror och därmed också skyldigheten att åtgärda skadliga arbetsmiljöer. Oroande uppgifter om att arbetsmiljön håller på att försämras förekommer ofta. I de flesta fall grundas denna slutsats på uppgifter om ökat antal arbetsskador. Att utifrån arbetsskadestatistiken dra slutsatsen att arbetsmiljön försämrats under är emellertid förhastat. Orsakerna till det ökade antalet arbetsskador kan nämligen till stor del sökas i arbetsskadeförsäkringens utformning och hur skadeärenden behandlas. Ansvarsfördelningen för arbetsmiljöfrågor är oklar - en lång rad offentliga organ handhar dessa frågor. Därtill kommer arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Det primära ansvaret för arbetsmiljön måste dock åvila arbetsgivaren. Det är viktigt att denna princip inte går förlorad. har till uppgift att tillse att gällande skyddsbestämmelser uppfylls. Dess inspektioner är viktiga. Däremot är yrkesinspektionen mindre lämpad att lösa konflikter kring den psykiska arbetsmiljön. Den typen av frågor måste i första hand hanteras av arbetsgivaren. I andra hand bör det bli en fråga mellan arbetsgivaren och de fackliga organisationerna. Företagshälsovården är så organiserad att dess läkare inte kan ge sjukvård. Inom ramen för ett sjukvårdssystem där från fristående läkare betraktas som en tillgång bör företagshälsovårdens läkare kunna behandla företagets anställda även vid vanliga sjukdomsfall. Det skulle ge läkarna möjlighet att bygga upp förtroendefulla relationer till de anställda. Försäkringskassorna har ett övergripande ansvar för rehabilitering. ansvar har de inte haft praktiska förutsättningar att leva upp till. Genom för- Mot. ändringar av sjukförsäkringssystemet och genom att delvis ändra arbetsmil- A243 jöfondens uppgifter kan resurser säkras för ökade rehabiliteringsinsatser. Arbetsmiljöfrågorna har blivit allt mera uppmärksammade. Det finns flera orsaker till detta. En förklaring ligger på det rent mänskliga planet - för många människor kretsar en stor del av tillvaron just kring arbetet. Den genomsnittlige anställde befinner sig på sin arbetsplats . I det perspektivet är det naturligt att många frågar sig vilka effekter som arbetsuppgifter och arbetsmiljö har för den enskilde individens hälsa. I takt med att medvetenheten om olika hälsorisker okar är det också naturligt att allt fler förknippar sina hälsoproblem med sitt arbete. som kunskaperna om arbetsmiljöproblemen ökar blir det allt svårare för lekmän att förstå olika orsakssammanhang. Det är inte lätt för individen att skilja mellan vad som är välmotiverade försiktighetskrav och vad som är obefogad oro. Oron i sig kan då utgöra ett arbetsmiljöproblem för en del individer. Det understryker vikten av en saklig debatt och information kring arbetsmiljöproblemen. Ett annat skäl till att arbetsmiljöproblemen uppmärksammats mera beror på det ökade antalet anmälda arbetsskador. 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 Att tolka dessa siffror som om arbetsmiljön på svenska arbetsplatser håller på att försämras vore dock förhastat. Det vore orimligt om antalet skadade ökade som mera resurser än någonsin förut satsas på att undvika skador. Det torde finnas två huvudsakliga anledningar till det ökade antalet an mälda arbetsskador: dels att ersättningspraxis förändrats, dels att enskilda Mot. personer i ökad utsträckning, riktigt eller felaktigt, anser att en skada eller A243 ett sjukdomstillstånd uppstått på arbetsplatsen. I viss utsträckning kan det dessutom förekomma att personer, på samma sätt som uppenbarligen förekommer inom sjukförsäkringssystemet, lämnar vilseledande uppgifter till försäkringskassorna. Den viktigaste orsaken är dock att ändrad praxis har skapat en stor osäkerhet även bland läkare över vilka kriterier som skall gälla för arbetsskadeersättning. En bidragande orsak till det ökade antalet arbetsskador kan också vara att andelen förvärvsarbetande kvinnor under har ökat kraftigt. Skador och sjukdomar bland förvärvsarbetande registreras medan tidigare skador och sjukdomar bland förutvarande hemmafruar inte återfinns i någon statistik. Alla typer av arbetsplatser är i större eller mindre omfattning föremål för forskning, uppmärksamhet, utbildning, information och åtgärder beträffande arbetsmiljö. Arbetet med att motverka arbetsmiljöproblem har breddats. Åtgärder mot tunga, olycksdrabbade arbetsuppgifter har kompletterats med åtgärder mot kemiska ämnens skadeeffekter och insatser för förbättrade ergonomiska förhållanden. Även de psykosociala problemen i arbetslivet uppmärksammas. har också arbetsmiljöintresset utvidgats från industrimiljön till att omfatta även tjänstesektorns arbetsmiljöproblem. Enskilda individer har olika förutsättningar att klara fysiska och psykiska påfrestningar på en arbetsplats - förutsättningar som kan göra att arbetstagaren skadas, fysiskt eller psykiskt, av att fortsätta med samma arbetsuppgifter. Därför är det väsentligt att arbetsmarknaden är så flexibel att en person som av olika skäl anser att arbetsuppgiften inte passar, eller som inte trivs på sin arbetsplats, har möjlighet att byta arbete. I detta perspektiv kan man frukta att de kända s.k. inlåsningseffekterna på arbetsmarknaden kan medverka till att personer arbetar kvar med arbetsuppgifter som i ett längre tidsperspektiv kan vara skadliga för hälsan. Individen möter både teknik och andra människor på arbetsplatsen. Med den snabba tekniska utveckling som sker måste kunskap och metoder ständigt utvecklas och nya arbetarskyddsåtgärder vidtagas. Det kräver förutseende och kunskaper hos de ansvariga - i första hand företagsledningar, men också myndigheter och leverantörer av utrustning, liksom även fackliga organisationer - för att kunna skapa en arbetsorganisation som främjar god miljö. 3 Arbetsmarknadsproblem - orsaker och konsekvenser har arbetsmiljöproblemen i alltför stor utsträckning förknippats med arbetsskador. Arbetsskador är en viktig indikation på dålig arbetsmiljö men, som ovan framhållits, finns det inte anledning att tro att arbetsmiljöer överlag försämrats trots att arbetsskadeanmälningarna ökat. Andra faktorer kan ligga bakom. Det är nödvändigt att analysera varför individer är frånvarande från sitt arbete, eller försvinner från arbetsmarknaden. Det krävs en helhetssyn. Det sätt som problemen har angripits på har inte tagit hänsyn till sambandet mellan olika slags problem. Det sociala välfärdssystem som byggts upp visar nu sina brister. De förmår inte ge skydd och stöd till alla behövande och systemen kan i viss utsträckning manipuleras. I flera av socialförsäkringssystemen märks de ökande problemen. De är ofta ett resultat av tekniska och ekonomiska svagheter i ersättningssystemen, men också ett tecken på underliggande sociala problem. Bakom statistiken döljer sig människoöden - individer som även om de får del av de olika socialförsäkringssystemens förmåner inte får verklig mänsklig hjälp. Förändrade regler för utbetalning av sjukpenning har lett till en kraftig ökning av såväl sjukfrånvaron som kostnaderna för sjukförsäkringen. Som framgår av tabell 1 nedan har antalet sjukdagar stigit . Även kostnaderna har snabbt ökat. 26,2* Källa: RFV ' preliminär uppgift Det nuvarande systemet för kompensation vid sjukdom är såväl kostnadsdrivande som demoraliserande. Felaktiga utbetalningar vid korttidsfrånvaro uppskattas förekomma i nio av tio fall. I merparten av dessa fall blir resultatet en överkompensation. har också ett inte obetydligt fusk noterats. Personer som egentligen borde betraktas som arbetslösa kan uppbära sjukersättning under jämförelsevis långa perioder. Sjukfrånvaro kan emellertid också vara en viktig indikation på att en person utsätts för en arbetsmiljöpåverkan som skadar personens hälsa. Arbetsskadorna har ökat kraftigt. I nedanstående diagram visas ökningen av kostnaderna för arbetsskador. Diagram 2 Mot. Arbetsskadefondens utgifter för ersättningar Antalet anmälningar av arbetsskador har ökat. De uppgår nu till drygt 260 000 . Medan mindre än en tredjedel av anmälningarna godkändes som arbetsskada godkänns av alla anmälningar. Särskilda utredningar, som görs för skador med en varaktighet , har ökat från ca 40 000 till omkring 100 000. Den största ökningen hänförs till anmälda arbetssjukdomar. Nästan hälften av sjukdomarna avser rygg- och ledbesvär. En utredning som revisorer genomfört visar att arbetsskadeförsäkringen har allvarliga brister. Revisorerna menade att den inte går att tillämpa på ett rättvist sätt och att den i jämförelse med andra socialförsäkringar högre ersättningsnivån tillsammans med de långa handläggningstiderna i systemet kan motverka rehabilitering. Revisorerna menade vidare att dess betydelse för det skadeförebyggande arbetet är starkt begränsad, och att arbetsskadeförsäkringen inte utgör grund för en tillfredsställande arbetsskadestatistik. Över 350 000 personer är förtidspensionerade eller uppbär s.k. sjukbidrag. Regeringen redovisar själv att antalet förtidspensionärer överstigit ökningen av arbetskraften. Bakom siffrorna om förtidspension döljer sig tragiska människoöden - personer som på grund av mindre skador eller sjukdomar fått lämna arbetslivet och står utan utsikter att åter få arbeta. Men bland de förtidspensionerade finns också en del missbrukare som de sociala myndigheterna bedömt som hopplösa och som därefter tilldelats en arbetsfri inkomst i form av förtidspension under resten av livet. I inget av fallen fungerar förtidspensionen på ett bra sätt. W///////Mt Det har också varit möjligt för personer som fyllt att erhålla förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Även bland andra förtidspensionärer har ofta arbetslöshet varit den verkliga orsaken till att pensionen beviljats. Hur stor andel av de förtidspensionerade som vid pensioneringstillfället skulle haft förutsättningar att förvärvsarbeta är svårt att uppskatta. Bedömningar pekade på att arbetslöshet kunde vara skälet för upp till en tredjedel av de då förtidspensionerade. De svenska siffrorna för arbetslöshet är förledande låga. I verkligheten är arbetslösheten högre än de av arbetskraften som redovisas i statistiken. Till den öppna arbetslösheten måste läggas de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Öppen och dold arbetslöshet Källa: SCB och AMS | I arbete m rekr-stöd Arbetslöshet kan aldrig helt elimineras. Det finns alltid personer som står Mot. mitt mellan två arbeten. har det emellertid funnits A243 en markant brist på arbetskraft. Förklaringen till att det likväl finns arbetslösa personer står delvis att finna i sociala problem. I vissa delar av vårt land, t.ex. inland, är förhållandena också speciella. Men många av de personer som återfinns under kategorin arbetslösa har sociala problem. 3.2 Kunskaper om sociala samband De svenska sociala systemen har utformats utan att man tagit hänsyn till de bakomliggande orsakerna till olika hjälpsituationer. Det är viktigt med en helhetssyn. I ett stort antal fall är sjukdom, arbetslöshet, arbetsskador och förtidspension bara uttryck för samma bakomliggande problem. Medvetenhet om orsakssambanden underlättar för vårdpersonal och myndigheter att ge adekvat vård och stöd till enskilda individer. Det är väsentligt att kunskaperna om orsakssambanden inom den sociala sektorn ökar. Regeringen bör låta särskilt utreda dels hur olika sociala problem samverkar, dels hur de sociala skyddssystemen bör utvecklas för att på ett bättre sätt kunna ge konkret stöd. En faktor som försämrat de sociala systemens funktion är den ensidiga inriktningen på offentliga insatser och offentlig verksamhet. Privata insatser har till stor del utestängts från ersättning från de olika försäkringssystemen. Det gäller privat sjukvård av traditionellt slag, men även vård och terapiinsatser av andra yrkesgrupper. Detta har bidragit till långa köer till offentliga vårdinrättningar och till att rehabilitering försvårats. 4 Moderata förslag i andra motioner I den moderata partimotionen om välfärden föreslås förändringar av den nuvarande sjukförsäkringen. arbetsgivarperiod bör införas. Det innebär att arbetsgivaren betalar sjuklön av sjukdomsperioden. En sådan förändring bör medföra att arbetsgivare känner ett större engagemang för de personer som på grund av bl.a. fysiska eller psykiska arbetsskador inte arbetar utan erhåller sjukersättning. Om man på arbetsplatsen på ett tidigt stadium blir medveten om vad som orsakar frånvaron kan det finnas både kunskaper och ekonomiska incitament att angripa orsakerna. I en motion om arbetsmarknadspolitik lägger vi förslag som syftar till att få den svenska arbetsmarknaden att fungera bättre. Vi föreslår också att den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen ersätts med en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som ovan nämnts fungerar arbetsskadeförsäkringen dåligt. Arbetsskadebegreppet är alltför svårdefinierat. Ännu svårare är det att avgöra vilka sjuk domstillstånd som kan betraktas som arbetssjukdom. Ett antal domstolsut- Mot. slag har medfört att det inte längre entydigt måste påvisas att en skada eller A243 sjukdom har orsakats av arbete. Praxis har utvecklats så att försäkringen träder in även i fråga om tillstånd med diffus koppling till den skadades eller sjukes yrkesutövning. Det finns anledning att tro att en lång rad sjukdomar och skador som i arbetsskadeförsäkringshänseende ofta bedöms som orsakade av yrkesverksamheten även kan förekomma frekvent hos personer vars förvärvsarbetsbakgrund inte ger anledning till några skador. kan det dock i enstaka fall förekomma att sjukdomar som en person ådragit sig till följd av arbete inte klassas som arbetssjukdom. Om en person skall erhålla ersättning beror i hög grad på omständigheterna under vilka den skadade eller sjuke anmält skadan och hur behandlande läkare bedömt fallet. I en särskild kommittémotion lägger vi fram förslag till förändringar av arbetsskadeförsäkringen. För att förstärka arbetsgivarnas incitament att föranstalta om en arbetsmiljö som leder till färre arbetsskador och sjukdomar direkt orsakade av arbetsförhållanden måste det finnas en direkt koppling mellan den enskilde arbetsgivarens utgifter för arbetsskadeförsäkringen och skadeutfallet. Det kan åstadkommas genom att den nuvarande försäkringen ersätts med en obligatorisk, lagfäst arbetsskadeförsäkring. Alla arbetsgivare skulle ha en lagstadgad skyldighet att teckna en sådan försäkring för samtliga anställda. Skyldigheten kan jämföras med bilägares skyldighet att ha en trafikförsäkring. Denna nya försäkring skall kunna tecknas hos enskilda försäkringsbolag. Till skillnad från dagens arbetsskadeförsäkring som baseras på ett likformigt uttag av avgifter baserade på lönesumman, bör försäkringsbolagen kunna sätta som relateras till det förväntade skadeutfallet. Därigenom skulle ett ökat intresse för aktiva miljöåtgärder och en hälsobefrämjande utformning av arbetsmetoder m.m. uppstå vid företagen. Det skulle då ligga i företagens och försäkringsbolagens intresse att snabbt rehabilitera personal, som är långtidssjukskrivna, utbrända och passiviserade. Hur en arbetsskadeförsäkring skall vara utformad bör regleras i särskild lag. En utredning bör ta ställning till hur en sådan försäkring mera i detalj kan vara uppbyggd. Utredningen bör ta ställning till vilka kriterier som den ovannämnda lagen skall uppställa beträffande orsakssambandet mellan ett sjukdomstillstånd och ersättningsrätten. Som ovan redovisats föreligger i den nuvarande försäkringen enbart svaga krav på orsakssamband. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas livräntefallen. Utredningen bör även studera de ideella ersättningarna, t.ex. för lyte och men, som handhas av trygghetsförsäkringarna. En ändring av arbetsskadeförsäkringen får inte tolkas som att arbetsskador tolereras - tvärtom bör en sådan förändring kunna skapa bättre förutsättningar att kartlägga det verkliga arbetsmiljöläget och sätta in åtgärder för att förhindra uppkomsten av skador. All mänsklig aktivitet innebär risker. Det kommer alltid att finnas arbeten Mot. där de anställda utsätts för större risker än normalt. dock vara att genom förbättrade rutiner och utrustning försöka nedbringa riskerna så långt som möjligt. Det är också viktigt att alla som har den typen av arbetsuppgift är väl medvetna om riskerna. Den enskilde individen är till slut den ende som kan väga en bedömning av riskerna mot de fördelar hon eller han ser i visst arbete. Men riskerna är alltid en nackdel och därför bör de reduceras så långt som det är praktiskt möjligt. I den förhållandevis goda konjunktur som råder, med hög efterfrågan på arbetskraft, har god arbetsmiljö blivit ett konkurrensmedel. Arbetsgivaren försöker erbjuda inte enbart ett intressant arbete, en god lön, attraktiva förmåner och bra arbetstider utan också en god arbetsmiljö. Arbetets organisation och möjligheten att utvecklas på arbetsplatsen är faktorer av betydelse utöver tilltalande lokaler, goda ljusförhållanden, låg bullernivå, väl avvägd ventilation osv. Det är givetvis mycket positivt - kommer troligen arbetstagarnas underförstådda eller direkt uttalade krav på goda arbetsförhållanden att vara mera betydelsefulla än lagstiftning i arbetet med att ytterligare förbättra arbetsmiljön vid arbetsplatser. Belastningsskadorna prioriteras av arbetsmarknadens parter och de statliga tillsynsmyndigheterna. Att förebygga belastningsskador är av speciellt intressse för kvinnor. Kvinnor har relativt fler anmälda belastningssjukdomar än män. Tre fjärdedelar av alla arbetssjukdomar bland kvinnor orsakas av belastningsfaktorer. En belastningsskada kan yttra sig som såväl en arbetssjukdom som en arbetsolycka. Mestadels kan det vara svårt att göra gränsdragningen mellan dem. I många yrken där en stor del av kvinnorna är sysselsatta, medför arbetet statisk muskelbelastning. Tempoarbeten vid löpande band är ett typexempel. Belastningsskador bland kvinnor förorsakas ofta av att verktyg och maskiner är anpassade efter männens kroppsmått. Relativt sett blir arbetet därmed mer tröttande för kvinnor. Genomtänkt arbetsrotation kan ge variation i såväl arbetsställningar som arbetsuppgifter, vilket kan förebygga belastningsskador. Det behövs också en ergonomisk helhetssyn särskilt på monotona arbetsuppgifter. Exempel på kvinnoyrken där de anställda i stor omfattning drabbas av skador är sjukvårdsbiträden, hemvårdare, frisörer, butikskassörskor samt kökspersonal. Lokalvårdare har också nästan två gånger högre risk för skador än genomsnittliga förvärvsarbetande. Kvinnor i dessa yrken arbetar i förhållandevis stor utsträckning deltid. I samband med de ansträngningar som görs för att öka kvinnornas arbetstid är det nödvändigt att risken för en ökning av arbetsskadorna beaktas och att åtgärder vidtas så att detta förändras. Många kvinnor är med hänsyn till barn inte förvärvsarbetande på heltid. Däremot lägger givetvis många ner mycket tid på arbetsuppgifter i hemmet. Detta förhållande belyses givetvis inte i arbetsskadestatistiken. Kombinationen av yrkes- och hemarbete kan medverka till att framkalla eller förvärra skador. Ett angeläget arbetsmiljöproblem utgör de s.k. psykosociala problemen. Psykosociala faktorer förklarar förmodligen en del av den ökade sjukskrivningen och även den ökade frekvensen rapporterade arbetsskador. Att finna lösningar på dessa psykosociala problem är givetvis ofta svårare än att åtgärda arbetsmiljöer som ger upphov till direkta fysiska skador. Beträffande psykosociala problem är det också svårt att särskilja arbetsmiljöns effekter från de individuella variationerna och påverkan av det sociala livet också utanför arbetsplatsen. Därför är det svårt att fördela det moraliska ansvaret mellan olika parter i individens omgivning. Arbetsgivaren, arbetskamraterna, familjen, vänner och den offentliga vården kan genom sitt agerande hjälpa en person med psykosociala problem att komma ur sitt sjukdomstillstånd. 1 en del fall orsakas de psykosociala problemen av arbetsorganisationen. I en miljö där de anställda utsätts för stora krav som de inte upplever att de får stöd från arbetsgivaren uppstår lätt både konflikter och depressioner. Det s.k. utbrändhetsproblemet har uppmärksammats mycket bland personer som arbetar med vård och omsorg. Den offentliga sektorns organisationsstrukturer bidrar till problemen. Arbetsplatser inom stat och kommun karakteriseras ofta av att förhållandena på arbetsplatsen i hög grad avgörs av beslut som fattas långt från arbetsplatsen och i hög grad är orelaterade till de anställdas arbetsinsatser. Chefer inom den offentliga sektorn har oftast begränsade möjligheter att besluta om förändringar. Faktorer som möjlighet till återkoppling och eget ansvar är ofta viktiga. Det är även viktigt att den enskilde arbetstagaren kan förstå sin egen betydelse för verksamheten. Denna typ av arbetsorganisatoriska frågor har ofta stor betydelse för personalens trivsel och arbetsglädje. Förbättrad stämning medverkar till att psykosociala problem hos enskilda individer kan bemästras. En allt mer uppmärksammad orsak till psykosociala problem är mobbning. Utredningar har visat att mobbning på arbetsplatser är förhållandevis vanligt. Alltför många får inte möjlighet att känna arbetsgemenskap. Mobbning tar sig många olika uttryck och förekommer på alla slags arbetsplatser. Den gemensamma nämnaren är brist på respekt för medmänniskor. Den som inte accepteras av sina närmaste arbetskamrater eller överordnade kan oftast inte heller göra någon god arbetsinsats. Det ligger således i arbetsgivarens intresse att försöka ordna förhållanden där alla de anställda visar respekt för sina arbetskamrater. Även de fackliga organisationerna har ett moraliskt ansvar att tillse att mobbning av anställda på en arbetsplats inte förekommer. Det huvudsakliga sättet att angripa psykosociala problem på arbetsplatserna bör vara genom åtgärder inom företaget. är det dock omöjligt 20 att finna en tillfredsställande lösning inom företaget. Dessvärre karakterise- Mot. ras den svenska arbetsmarknaden av inlåsningseffekter. Det gör att en an- A243 ställd, trots att hon eller han vantrivs på en arbetsplats, ofta inte vågar ta steget att söka sig till en annan anställning. 5.3 Alkohol- och narkotikamissbruk Missbruksproblemen gör sig gällande även inom arbetslivet. Många personer med missbruksproblem finns under en övergångstid kvar i arbetslivet en del kan dölja sitt missbruk eller ibland år. eller senare uppenbarar sig dock missbrukets effekter i form av olyckor, nedsatt arbetsprestation, olämpligt uppträdande och oförklarlig sjukfrånvaro. Allt fler arbetsgivare är nu medvetna om att det är viktigt att förebygga ett missbruk som ofta resulterar i social utslagning. Ett ökat arbetsgivaransvar för sjukersättningen skulle medverka till att ge ett ytterligare incitament för företagen att försöka hjälpa den anställde. Företag har också börjat bli medvetna om riskerna för olyckor i samband med narkotikamissbruk. i genomför rutinmässiga kontroller av nyanställda i syfte att upptäcka narkotikamissbrukare. Vid SCA har företaget och de fackliga organisationerna utarbetat ett handlingsprogram för att spåra upp missbrukare och se till att dessa får vård. Därmed hindras de från att orsaka olyckor. Betydelsen av kamratkontakter i detta sammanhang bör understrykas. Arbetskamrater känner ofta till ett missbruk, som är dolt för arbetsledare och arbetsgivare. I arbetet med alkoholmissbrukare hårde s.k. ALNA-grupperna gjort en god insats.