mot · GD02So322 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So322 av m.fl. (mp) Äldreomsorgen Dagens är i hög grad ett kategoriklyvningens samhälle, barn för sig, ungdomar för sig, vuxna för sig, äldre för sig. de gröna arbetar för ett samhälle där alla kan vara delaktiga, där alla har en meningsfull uppgift. Det är viktigt att allas erfarenheter tas tillvara. Detta gäller kanske särskilt de äldre. I möjligaste mån ska de äldre själva vara med och påverka sin situation. Vi vill ha en rörlig pensionsålder . Vi vill att de äldre själva ska vara med och utforma verksamheten i de institutioner som finns till för deras skull. Vi vill att de äldre ska kunna välja hur de ska bo och vilken form av vård de vill ha. De äldre blir allt fler och lever allt längre vilket ställer ökade krav på bland annat den tunga sjukvården och långvården. Vi måste undvika sådana vårdformer som leder till isolering från de anhöriga och andra sociala kontakter. I stället bör man, särskilt på landsbygden, i högre grad än satsa på gruppboende och sjukhem. En del äldre vårdas i hemmet av anhöriga eller närstående. Dessa bör få rätt till anställningstrygghet och möjligheter att utbilda sig. Förvärvsarbetande anhöriga bör ges ledighet enligt samma regler som gäller för vård av sjukt barn. Dagsjukvården måste byggas ut kraftigt. Nya vägar måste prövas som t.ex. samarbete med olika organisationer.Här finns säkert både lokaler som kan användas och engagerade människor som kan delta om möjligheter ges. Det bör tas speciell hänsyn till de senildementas situation. Att arbeta inom är mycket krävande. Få orkar arbeta heltid. Det är därför rimligt att tjänstgöringsgraden för heltid begränsas till . Dessutom är det viktigt att personalen får vidareutbildning, eftersom hemtjänstpersonalen fått delvis nya arbetsuppgifter som tidigare legat på personer inom psyk-omsorgsvård. Enligt 89:59 beräknas att vård och omsorgssektorn fram behöva rekrytera 85 000 personer . Av detta behov svarar sjukvården och omsorgerna om de äldre för en betydande del. Detta ställer ett stort krav på hur man planerar för äldreomsorgen så att man verkligen strävar efter att ta vara på de resurspersoner som finns. Vad gäller vård i livets slutskede, anser vi att de som vill ska kunna få sluta sina dagar hemma eller i en så hemlik miljö som möjligt. Att dö är lika naturligt som att födas och den döende och dess anhöriga ska ges den hjälp och det stöd de önskar. Anhöriga behöver ofta få tid och möjlighet att bearbeta sin sorg. Det är en viktig bit i vården som ges alltför lite tid för. Dagens pensionssystem ökar klyftorna i samhället. Den som har haft en hög materiell levnadsstandard under sitt yrkesverksamma liv behåller detta även efter pensioneringen. Den som t.ex valt att fostra sina egna barn och hankat sig fram på tillfälliga jobb eller på annat vis varit låginkomsttagare får även efter pensioneringen hoppas på att vara så frisk att den kan baka sitt bröd, odla sina grönsaker och annat som förbilligar levnaden. Vi anser att det måste vara samhällets uppgift att värna om en grundtrygghet för pensionären. En trygghet som gör att alla kan ha ett någorlunda drägligt liv. Pensionssystemet bygger på grundpension och allmän tilläggspension som är baserad man varit yrkesverksam och på hur mycket man tjänat under sin yrkesverksamma tid. Vi anser att detta system på många vis är orättvist. Därför måste regeringen i ett första steg höja pensionen för de så kallade undantagspensionärer som finns. Kostnaden för detta beräknas till 130 miljoner. Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag till pensioner som minskar den materiella orättvisan i samhället för pensionärerna. Den förändring som beslöts om vid förra när sjukhusavgiften infördes, gör att många pensionärer får svårt att klara sin ekonomi vid sjukhusvård. I årets budget har dessutom en ytterligare höjning av sjukvårdskostnaden föreslagits. Vi anser att en översyn av hur effekterna för pensionärerna blivit när tredjedelsreformen införts måste göras. Det ställs stora krav på de som arbetar inom äldreomsorgen.Många äldre har möjlighet att vara kvar i det egna hemmet genom den utbyggda hemvården. Detta ställer ökade krav på personalen både fysiskt, psykiskt och kunskapsmässigt. Många har otillräcklig utbildning då man minskat institutionsvården både vad gäller psykvård och omsorg om förståndshandikappade och dessa i ökad utsträcking vårdas hemma. Grundutbildningen måste breddas och vidareutbildning ges. Olika former av boende bör förekomma och prövas. Här bör hänsyn tas i planeringen till att man som gammal har olika behov under olika perioder. Det bör planeras så att man i möjligaste mån kan bo kvar i den sociala miljö man vant sig vid. Byggnormerna för statsbidrag bör inte utformas så att de hindrar ett integrerat boende. Möjlighet till sociala kontakter, närheten till service och allmänhet måste väga tungt vid planerandet. De dementa och svårt psykiskt handikappade har inte alltid glädje av egna kokmöjligheter eller flera rum men däremot ofta av bra utrymme för att kunna få hjälp på toaletten eller vid sängen och bra gemensamhetsutrymme. De som bor kvar hemma bör ges möjlighet att deltaga i dagverksamhet. Genom att stimulera dagverksamheten för äldre, även för de dementa, ökar deras möjlighet att bo kvar hemma eller hos anhöriga vilket förutom den glädje det innebär, även torde utgöra en besparing för samhället.Det är viktigt att samhället ökar valmöjligheten för de äldre. Med hänvisning till det anförda hemställs [att hos regeringen begär nytt förslag om rörlig pensionsålder,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anhörigvård,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsmöjligheter för personalen, [att som sin mening ger regeringen till känna att heltid inom äldreomsorgen skall vara /vecka,2] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ökade satsningar på alternativa boendeformer skall ske, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dagverksamhet för äldre. () () 21989/90: A764