ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So16 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Statsrådet föreslår ipropositionen att primärkommunerna får ett visstansvar för hjälpmedel till handikappade.Motiveringen är att ''ansvaret för attuppmärksamma behov av tekniska hjälpmedel ochse till att behoven tillgodoses bör ligga på denarbetsorganisation som har huvudansvaret för denenskildes service, vård och rehabilitering''.Handikapprörelsen har i remissvaret överäldredelegationens rapport ''Ansvaret föräldreomsorgen'' motsatt sig alla förslag på ettsplittrat ansvar för hjälpmedelsförsörjningen. Detär angeläget att hjälpmedelsförsörjningen inteförsvåras genom otillräcklig samordning och ettalltför splittrat ansvar hos huvudmännen.Hjälpmedelsfrågorna behandlas nu ihandikapputredningen. Diskussioner förs där omdet behövs en lagstiftning som gerfunktionshindrade en rätt till hjälpmedel, vidarediskuteras även finansieringsfrågorna. Naturligtvisberörs också huvudmannaskapet av dessadiskussioner.En viktig fråga i sammanhanget är hurbrukarnas rätt att själva välja hjälpmedel skallkunna utvecklas. Mot bakgrund avhandikapputredningens arbete finns det skäl attvänta med den slutliga utformningen avhjälpmedelshanteringen.Det behövs en klar gränsdragning mellan olikaslag av hjälpmedel. Frågan om kommunernas ochlandstingens kostnader bör också övervägasytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ettsamordnat ansvar för hjälpmedelsförsörjningen.
mot · GE02So17 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Kommunerna bör enligt min uppfattning ha storfrihet att själva organisera sin nämndorganisation.Det vore mot den bakgrunden ett steg tillbaka att --som regeringen föreslår -- föreskriva att defunktioner som enligt propositionen skall överförastill kommunerna inte får hanteras av andra änsocialnämnden eller i förekommande fall socialdistriktsnämnd eller lokalt organ.Det är inte alls omöjligt att vissa kommunerredan har en annan organisation som fungerartillfredsställande eller kommer att föredra en annanordning, t.ex. en separat äldre(vårds)nämnd. Jaganser att den friheten bör finnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen ges en utformning som medger attkommunerna själva får avgöra hur ledningen aväldreomsorgen skall organiseras.
mot · GE02So2 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg I propositionen föreslår regeringen att undervissa förutsättningar skall statsbidrag kunna lämnasför barnomsorg i form av daghem och fritidshemsom ägs och drivs av personal(personalkooperativ). Det är ett stapplande steg irätt riktning men inte tillräckligt.Under hela 1980-talet har densocialdemokratiskt förda barnomsorgspolitikenkännetecknats av stelbenthet. De små förändringarman gjort i regelsystemet har gjorts därför att manvarit tvingad till det.Riksdagen beslutade att statsbidrag skullelämnas till kommunen även för sådan barnomsorg iform av daghem eller fritidshem som drivs av någonannan än kommunen, s.k. alternativ barnomsorg.Statsbidrag till alternativ barnomsorg utgår endastom den som driver daghemmet eller fritidshemmetär antingen en sammanslutning av föräldrar somgemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egnaeller varandras barn eller en sammanslutning somhar anknytning till en ideell organisation, erbjuderen speciell form av pedagogik eller arbetar på andraliknande grunder. Utöver detta har mankringgärdat det med restriktioner så att endastföräldrar och ideella organisationer med storuthållighet har mäktat med att starta ett daghem.Trots krångliga regler från myndigheter ochsocialister har det tillkommit alternativa daghem,främst i frikyrklig regi och i föräldrakooperativregi. Detta har självfallet varit positivt men intetillräckligt, eftersom flertalet av de nytillkomnadagisplatserna ändå är i regi. Skälet tillatt regeringen nu föreslår att ävenpersonalkooperativa daghem och fritidshem skalltillåtas är att man inte klarar av sitt vallöfte om fullbehovstäckning inom barnomsorgen till 1991, mendetta lilla steg i rätt riktning kommer inte att räcka.För att nå balans inom barnomsorgen måste fleralternativ till.Så länge det nuvarande statsbidragssystemetfinns kvar måste det ges en rättvis utformning ochatt föräldrarna ges en reell valfrihet att välja mellanolika alternativa former av barnomsorg.Statsbidragen måste bli neutrala gentemot allaomsorgs- och driftsformer oavsett huvudman. Detinnebär att daghem och fritidshem av typPysslingen drivna i aktiebolagsform skall ha sammarätt och möjligheter att erhålla statsbidrag.Familjedaghem och deltidsförskolor får intediskrimineras genom sämre statsbidrag, vilket ärfallet . Självfallet skall svenska kyrkansförsamlingar jämställas med de andratrossamfunden när det gäller möjlighet att erhållastatsbidrag till barnomsorgsverksamhet, utan att deav statsbidragsskäl skall behöva organisera ensärskild förening.Kommunerna skall vara skyldiga att ibarnomsorgsplanerna uppta alla alternativaomsorgsformer som uppfyller de kvalitetskrav somställs. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att alla omsorgs-och driftsformer oaktat huvudmän skall ha rätt atterhålla statsbidrag på likvärdiga villkor.
mot · GE02So21 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. är som landstingsfri kommun redanhuvudman för hälso och sjukvården. Detgemensamma huvudmannaskapet har inneburitfördelar och har resulterat i ensamlad utveckling för äldreomsorgen. Detta harockså inneburit en kraftig utveckling av det lokalasamarbetet. Detta har i sin tur gett ett bättreresursutnyttjande och en god kvalitet iverksamheten. Denna har också kunnat anpassastill ett ökat antal äldre och till förändringar i derasbehov.Det gemensamma huvudmannaskapet gersåledes kommunen goda möjligheter att arbetamed stora och nödvändiga strukturförändringar ipropositionens anda.Ett exempel på detta är denstadsdelsnämndsreform som Göteborggenomförde . Nämnderna har tagit överansvaret för bl.a. socialtjänst och omsorgerna förde utvecklingsstörda. Det är en omfattande reformsom berör ca 30 000 anställda.Redan i och med stadsdelsnämndsreformensinförande inleddes ett försök där en avstadsdelsnämnderna också fick ansvaret förvårdcentralen och hemsjukvården för området.Ett genomförande av propositionens förslaginnebär att till stadsdelsnämnderna skall föras delarav hälso- och sjukvården. I den fortsattautbyggnaden av stadsdelsnämndernas verksamhethar primärvården angetts. I övervägsdessutom ett samlat ansvar hosstadsdelsnämnderna för äldreomsorgen. Skall ensådan förändring bli framgångsrik krävs emellertiddels att stadsdelsnämnderna har fått stabilitet i sinverksamhet, dels att förändringen kan inordnas i enstrategi som syftar till ett bättre resursutnyttjande isamspelet mellan stadsdelsnämnderna ochsjukvården.Vi vill också peka på att ingår ifrikommunförsöket och inom ramen för detta harmöjlighet till ett mer samlat överförande av olikalandstingskommunala verksamheter. Ett exempelpå en sådan förändring är omsorgsverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna att bör få möjlighet att lokaltanpassa tidpunkten för genomförandet av deföreslagna förändringarna.
mot · GE02So22 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. Kommunen föreslås i proposition 1990/91:14 omansvaret för service och vård till äldre ochhandikappade fritt få bestämma kompetensen hosden som skall leda ett verksamhetsområde somomfattar hälso- och sjukvård vid de särskildaboendeformerna för service och omvårdnad,bostäderna med särskild service,dagverksamheterna och hemsjukvården. Det skallemellertid alltid finnas minst en befattningshavaremed viss medicinsk kompetens som har ett särskiltmedicinskt ansvar (undantaget 14 § HSL). Denperson som skall ha detta ansvar skall i första handvara en sjuksköterska. I vissa fall kan enarbetsterapeut eller sjukgymnast ges detta ansvar.I förslaget till lag om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen 25 § regleras ovanstående. Där sägsatt ''om ett verksamhetsområde inte omfattar någotannat än rehabilitering får en sjukgymnast eller enarbetsterapeut fullgöra uppgifter som sägs i förstastycket''. I första stycket redogörs för innehållet idet särskilda medicinska ansvaret.En betydande del av dagverksamheten skallenligt propositionens förslag ges ettprimärkommunalt huvudmannaskap. dagverksamheter för åldersdementa ochpsykiskt handikappade samt dagsjukvård knutentill sjukhem. Om sådan verksamhets huvudsakligamen inte enda innehåll är rehabilitering, vilket oftaär fallet, bör arbetsterapeut eller sjukgymnast medfördel kunna fullgöra de särskilda uppgifter somanges i 25 § i förslaget till ändring av hälso- ochsjukvårdslagen. Detta omöjliggörs dock genom denskrivning som föreslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra förslaget till lagom ändring i hälso- och sjukvårdslagens 25 § ienlighet med vad som anförts i motionen
mot · GE02So4 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg PropositionenI propositionen föreslås att statsbidrag skallkunna utgå också till personalkooperativ drivnasom ekonomiska föreningar.En förutsättning för att statsbidrag skall betalasut är att verksamheten finns upptagen ikommunens barnomsorgsplan, att de som ägerverksamheten också arbetar där samt att avgifteninte bör överstiga den som tillämpas inomkommunens barnomsorg.Våra förslagEfter att ha avvisat våra förslag omatt även personalägda daghem skall kunna fåstatsbidrag ansluter sig regeringen nu till detta.Regeringens skäl för att tillåta statsbidrag tillpersonalägda daghem utgår dock inte frånfamiljernas eller personalens rätt att kunna väljamellan olika barnomsorgsalternativ. Ipropositionen konstateras bl.a. att kommunernainte kommer att klara beslut om fullbehovstäckning 1991. Därför, och inte av någotannat skäl, föreslår regeringen förändringar avstatsbidragsreglerna. Det är djupt beklagligt attregeringen inte är beredd till ett verkligtnytänkande.Moderata samlingspartiet har länge krävt attstatsbidragen till barnomsorgen skall göras neutralaoch utgå oberoende av huvudman. Detta skulleöppna möjligheter till en rad alternativaomsorgsformer med olika huvudmän och inriktningliksom till daghem öppna under t.ex. 5--6 timmar.Missgynnandet av familjedaghem ochdeltidsförskolor borde också upphöra.Vi är dock beredda att som ett första steg bifalladet begränsade förslag som föreligger.Driftsformen skall dock enligt vår mening intebehöva begränsas till handelsbolag ellerekonomiska föreningar. Ej heller finns anledningatt föreskriva hur föräldraavgifterna skall utformas.Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag till neutrala statsbidrag avdet slag vi föreslår.Regeringen kommenterar i proposition1990/91:38 inte den kritik som flera kommuner förtfram till den s.k. aktionsgruppen, nämligen de alltmer dramatiska kostnaderna för nyadaghemsavdelningar. Dessa kostnader beror i höggrad på de hårda regler och förordningar som gällerför bl.a. daghemsverksamheten. Det finns enligtvår mening all anledning till översyn av dessaregler.I annat sammanhang har vi krävt snabbtinförande av ett vårdnadsbidrag för allaförskolebarn . Den långsiktigainriktningen bör vara att överföra det samladestatliga och kommunala stödet till ettbarnomsorgsstöd som följer barnet och gerföräldrarna full valfrihet. Vi avser att återkommamed förslag i dessa avseenden under den allmännamotionsperioden . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om driftsformerför personalkooperativ,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omföräldraavgifter,3. att hos regeringen begär förslag omneutrala statsbidrag till barnomsorgen i enlighetmed vad som i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förändringarav regler och förordningar för daghemsverksamhet.
mot · GE02So7 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg de gröna är positivt tillpropositionen 1990/91:38 om statsbidrag tillpersonalkooperativ barnomsorg. I vår partimotionom familjepolitiken sägs:Föräldrar måste få vara delaktiga i omsorgen ombarnen och inte tvingas släppa huvudansvaret fördenna. Föräldrar kan inte ersättas av samhälletsinstitutioner. De skall också ha möjlighet att väljatillsynsform för sina barn.Statens stöd till barnomsorg bör vara såkonstruerat att kvalitetshöjande åtgärder och ettrikare utbud av alternativa barnomsorgsformerstimuleras. Kommunerna bör stödja föräldrar somvill starta kooperativa daghem ellertrefamiljssystem. Rekrytering av män -- gärna medegna barn -- till dagbarnvårdare bör stimuleras.Alla hemmaföräldrar och dagbarnvårdare skall hatillgång till öppen förskola. Stöd skall utgå tillföräldrar som vill starta och driva öppna förskoloroch fritidshem.Kvalitet inom barnomsorg är viktigt. Detta skallgälla alla barnomsorgsformer, ävenfamiljedaghem.En större valfrihet måste eftersträvas i denkommunala barnomsorgen. Olika typer avalternativa lösningar skall aktivt uppmuntras ochges samma ekonomiska förutsättningar som rentkommunala barnstugor. Detta gäller till exempelföräldrakooperativ, personalkooperativ,föreningsdrivna daghem, trefamiljsystem, m.m.Den öppna förskolans verksamhet är viktig och börstimuleras.Denna proposition, 1990/91:38, ligger helt i linjemed våra idéer om valmöjlighet inombarnomsorgen.Miljöpartiet de gröna önskar att ävendagbarnvårdare med av kommunen väldokumenterad skicklighet och erfarenhet avomhändertagande av dagbarn skall få möjlighet attvara delägare i daghem och fritidshem som ägs ochdrivs som personalkooperativ. I dessa fall skallstatsbidrag erhållas i likhet med vad som ipropositionen sägs om personalkooperativbarnomsorg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna att statsbidrag bör utgå även till sådana dag-och fritidshem där delägare är dagbarnvårdare medav kommunen väl dokumenterad skicklighet ocherfarenhet av dagbarnvård.
mot · GE02So8 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg Regeringen föreslår i propositionen attstatsbidrag skall utgå till barnomsorg som bedrivssom personalkooperativ.Folkpartiets mening är att alla alternativ inombarnomsorgen bör släppas fria och attstatsbidragssystemet bör utformas så att stöd utgårtill all barnomsorg som uppfyller grundläggandekvalitetskrav. Detta har också yrkats i enpartimotion. Om yrkandet avslås av finnsdock anledning att närmare behandla enskildheteri propositionens förslag.De ramar som regeringen sätter upp förpersonalkooperativen är orimligt snäva och börvidgas.Val av associationsformI propositionen anges att personalkooperativskall drivas som ekonomisk förening eller, i de falldelägarna är färre än fem personer, som''kooperativt'' handelsbolag. Uttryckligen sägs attaktiebolagsformen inte är acceptabel. Skälen fördetta är outgrundliga. Självklart måstemedlemmarna i kooperativet fritt kunna väljaassociationsform.Oklart begreppBegreppet personalkooperativ är oklart till sininnebörd. Att döma av propositionensformuleringar måste varje enskild anställd ingå ikooperativet för att statsbidrag skall utgå. Dettaställer till en rad problem.Hur skall det fungera med vikarier, tillfälligaanställningar, m.m.?Skall inte två förskollärare kunna driva ettdaghem och anställa ytterligare en person? Hur gårdet då när någon slutar och en ny delägare inte ståratt finna?Skall personalkooperativen ge ett stort tillskottav barnomsorgsplatser måste det klargöras att dehar möjlighet att anställa personal.Onödiga reglerRegeringen sätter upp diverse regler somytterligare försvårar tillkomsten avpersonalkooperativ.En är att barnen måste tas ur den kommunalakön. Detta kommer t.ex. att omöjliggörapersonalkooperativ med föräldrainsatser.En annan är att avgiften enligt regeringensförslag måste sammanfalla med den kommunala.Detta förutsätter, i de fall kommunen inte gersärskilda hyresbidrag, en lokalkostnad somsammanfaller med kommunens genomsnitt. Detförutsätter vidare att personalkooperativet skallbära kostnaden för t.ex. syskonrabatter.Personalkooperativen bör inte regleras mer ände andra alternativa former som gesstatsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rätt förpersonalkooperativ att välja associationsform,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om precisering avbegreppet personalkooperativ,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om de särskildakrav som ställs på personalkooperativ i förhållandetill annan alternativ barnomsorg.
mot · GE02T1 · 1990-10-03 00:00:00 — med anledning av förslag 1989/90:17 revisorers förslag angående koncessionsavtalet om linjesjötrafik på När transportrådet för statens räkning sade uppavtalet om linjesjöfart på med (Gotlandsbolaget) och träffade nytt avtal med (N & T) uppgavs att det nya avtalet skulle blibilligare för staten än det tidigare och att det s ktransportstödet under den kommande femårsperiodenskulle kunna begränsas till omåret.Transportrådets generaldirektör uppgav den 16december 1987 inför rådets styrelse t o m att ''trafikenkommer att kräva ett statsbidrag av knappt 30 miljonerkronor'' (se transportrådets styrelseprotokoll , nr1987:7).För /89 utgick emellertid etttransportstöd med . Budgetåret1989/90 uppgick stödet till . /91 har anslagits ;transportrådet har dock redan aviserat att detta belopp intekommer att räcka. För /92 har man begärt56 miljoner kronor.Genom att avtalet mellan staten och N & T är hemligt harSveriges Riksdag inte någon insyn i den trafikverksamhetden anslår pengar till. Hemligstämpeln innebär attriksdagsledamöterna inte ens vet vilka krav staten har ställtpå det rederi som efter en mycket omdiskuteradupphandling har ensamrätt på koncessionstrafiken till ochfrån . Detta är synnerligen otillfredsställande.Om i fortsättningen skall fatta beslut om stödtill gotlandstrafiken är det nödvändigt att gällandekoncessionsavtal offentliggöres.Det förtjänar i sammanhanget att nämnas att staten intehar några motsvarande hemliga avtal med exempelvisStatens Järnvägar, eller Linjeflyg.Enligt gällande avtal har staten rätt att utse enauktoriserad revisor med uppgift att granska den del avN & T:s verksamhet och räkenskaper som påverkarkoncessionstrafiken. Mot bakgrund av den kraftiga ökningav transportstödet som inträffat efter rederibytet bör statenutnyttja denna rätt. Revisorns rapport bör tillställasriksdagen för att tillsammans med gällande avtal kunnautgöra del av underlag för beslut om stöd tillgotlandstrafiken för /92. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt koncessionsavtalet mellan staten och (N & T) måtte bli offentligt,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten skall utnyttja sin rätt att utse auktoriserad revisormed uppgift att granska den del av N & Ts verksamhet ochräkenskaper som påverkar koncessionstrafiken mellanGotland och fastlandet,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt revisorns rapport skall tillställas för atttillsammans med gällande avtal kunna utgöra del avunderlag för beslut om medelstillskott till Gotlandstrafikenför /92.
mot · GE02T2 · 1990-10-03 00:00:00 — med anledning av förslag 1989/90:17 revisorers förslag angående koncessionsavtalet om linjesjötrafik på Den granskning som revisorer gjort angkoncessionsavtalet om linjesjötrafik på redovisasnu till . På ett antal punkter uttalas kritik ochrevisorerna använder uttrycket anmärkningsvärt vid ettflertal tillfällen.Det konstateras också att det inte funnits en tillräckligtklart utarbetad kravspecifikation vad gäller servicenivå ochtransportkapacitet vid anbudstillfället, vilket då försvåratför revisorerna att rätt kunna jämföra anbuden.Det mycket klart uttalade skälet för rederibytet l jan l988var att statens kostnader för Gotlandstrafiken skullesänkas. På den punkten redovisas att skillnaden ikostnadsutfall för hela tioårsperioden blir mycket liten.Man erkänner att det inte är möjligt att entydigt avgöraom det kostnadsmässigt var fördelaktigast att låtaNordström & överta trafiken.Hela revisionsrapporten är en dyster läsning för demedborgare i vårt land som är beroende av att dennatrafikförsörjning får en rättvis behandling. Den viktigasteförutsättningen för verksamhet och utveckling på Gotlandhar behandlats med nonchalans och utan ansvarskänsla.I motioner har jag krävt att Transportrådetbefrias från ansvaret för Gotlandstrafiken och att etttrafikråd inrättas direkt underställt regeringen.Revisionsrapporten ger stöd för denna uppfattning. För attnå målet om en rättvis behandling av vår färjetrafikkommer det att krävas ett större statligt engagemang, vilketdet finns anledning att återkomma till ibudgetsammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för färjetrafiken tilloch från bör överföras från transportrådet till etttrafikråd direkt underställt regeringen.
mot · GE02T4 · 1990-10-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:1 Säkerheten vid järnväg, tunnelbana och spårväg, m.m. Propositionens förslag innebär attspårinnehavaren skall stå för trafikledningen.Ansvaret kan också överlåtas på trafikutövaren.Detta utgör sannolikt inget större problem då detär en trafikutövare som kommer i fråga. Det äremellertid redan nu möjligt att skönja en utvecklingdär flera trafikutövare skall nyttja sammaspåranläggning -- exempelvis SJ och ettlänstrafikbolag. Då begreppet trafikledning i siginrymmer bl.a. så centrala service- ochstandardavgöranden som tidtabelläggning blir det ipraktiken svårt att överlåta trafikledningen på enav flera trafikutövare. Detta har i remissomgångenpåtalats av () ochBK-tåg. Enligt vår mening har detta problem intefått en tillfredsställande lösning enbart genom denhänvisning (s. 32) till samråd som föredragandenerbjuder. Vi kan acceptera den föreslagnaordningen som ett provisorium i avvaktan på att enmer konkurrensneutral ordning utarbetas.Riksdagen bör hos regeringen begära att ett nyttförslag i denna del framläggs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär nytt förslagtill mer konkurrensneutral form för trafikledningenligt vad som anges i motionen.