mot · GD02Jo818 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (fp) m.m. 1989/90 J08I8821 har i en unik resurs på flera områden. Den kölbundna fraktfarten är av stor betydelse. Fritidsbåtstrafiken är betydande och med inslag från främmande länder. är också vattentäkt för flera kommuner. Över 700 000 människor får sitt vattenbehov täckt via uttag i och . utgör med till- och avflöden en stor och redan reglerad elkraftstillgång. är ett så stort vatten att sjön tillsammans med är en betydande miljöfaktor ur klimatologisk synpunkt. Vattensystemet utgör vidare grund för många djurarters liv och fortbestånd. Via och står i förbindelse med , främst . Dessa Västervatten är av stor betydelse såväl när det gäller ekologin som människors verksamheter och livsbetingelser. utsätts för kraftig miljöpåverkan dels utifrån genom andra länders miljöutsläpp, genom fartygsdumpning och nedskräpning, dels från vårt eget land genom kvävenedfall, urlakning ur jordar och avloppsutsläpp. Fartygstrafiken på och i betyder mycket för näringslivet och sysselsättningen samt den strukturella servicen. Mellan 15 och 20 större fartyg i klassen 3 000-4 000 ton passerar . Nya typer av fartyg kan ge en ny transportstruktur och öka konkurrenskraften och effektiviteten i kanaltrafiken. Den inledda skytteltrafiken är exempel på detta. Alternativfrakt per landsväg skulle innebära ca 500 långtradare . Säkerhets- och miljömässigt är det betydande fördelar att sådana transporter avlastas landtrafiken. Staten bör främja övergången till fartygstransporter även för egna verksamheter i . Här vill vi särskilt peka på flygbränsletransporterna till flygflottiljen . Betydelsen av Vänersjöfarten och statens eget ansvar att föregå med gott exempel bör ges regeringen tillkänna. Vattenintaget försörjer en betydande del av befolkningen i . Konsekvenserna blir stora vid hinder för vattenförsörjningen. har fått stänga sina vattenintag, varvid reservvattentäkter har använts. Hot mot sjö och hav Övergödningen av kusthav och sjöar leder till miljöproblem som algblomning, syrebrist och organismdöd. Den ökade tillgången på gödande kväve beror på gödsling av jordbruksmark och utsläpp av ofullständigt renat avloppsvatten från hushåll och industrier. Betydande mängder ammoniumoch nitratkväve faller också ned från luften. Det luftburna kvävet kommer från motortrafiken, felaktig stallgödselhantering och till mindre del från industriprocesser. Trafiken och jordbruket bidrar i ungefär lika stor grad till övergödningen. Vad som skett på land har märkts främst i havet. God tillgång på organiskt åtkomligt kväve har lett till hög produktion av växter och djur. Men om näringstillgången ökar alltför kraftigt, kan en överproduktion ske. I havet yttrar det sig som en kraftig algblomning. När algerna dör sjunker de till botten och bryts ner av syreförbrukande bakterier. Vid hög bakterieaktivitet tar syret slut och fiskar och bottendjur dör. har mängden kvävenäring som rinner ut i ungefär fyrdubblats genom mänsklig aktivitet. Resultatet märker vi i form av kraftiga algblomningar och bottendöd. Det är därför glädjande att har ställt sig bakom krav på att initiativ tas till bildande av en , liknande den som redan finns för . Tyvärr har regeringen ännu inte kommit längre än att förbereda arbetet. bör därför göra ett nytt tillkännagivande i frågan. När det gäller utsläppen av fast avfall beslutade att skulle bli s.k. specialområde i den internationella sjöfartslagstiftningen. Detta innebär att det är förbjudet att släppa ut fast avfall. Trots detta fortsätter fast avfall under vinterstormarna att spolas upp på den svenska . Praktiskt taget allt skräp på havsstränderna kommer från andra länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning i . Vi har i en tidigare motion framfört att det är angeläget att berörda kustkommuner erhåller hjälp för att klara de stora nedsmutsningsproblemen. majoritet har avslagit detta förslag. Berörda länstyrelser har skrivit till regeringen och begärt stödinsatser med förutsättningen att regeringen kommer att vidtaga initiativ. Hoten mot inlandsvattnen beror till stor del på att de också är recipienter. och annan utrustning skall säkerställa att inga giftutsläpp sker. Detta gäller från såväl flera mycket stora tätorter som industriverksamhet. Kring vattnen ligger några av absolut största industrikoncentrationer. är i många stycken att betrakta som landets tunga verkstad med praktiskt taget hela bilindustrin, all flygmotortillverkning och en rad andra industriverksamheter. Dessa är ofta miljöstörande. Olyckor och tillbud sker relativt ofta. Länsstyrelsernas miljövårdsenheter får larm med jämna mellanrum. Kontinuerlig mätning vid några mätstationer sker också genom vattenvårdsförbunds försorg. Vid olyckor och tillbud sker allvarliga utsläpp. Utsläpp av cyanid, färgmedel, destillat av tungmetaller och andra gifter förekommer. Utsläpp har också förekommit från fabriker som haft sådan föroreningsnivå att de inte klarat ens koncessionsnämndsfastställda nivåer , utan tvingats avveckla verksamheten. Till detta kommer vattenutsläpp från klorblekerier i och Gruvön, fiberrikt vatten från Holmens bruk i och flera pappers- och massafabriker i , Ryaverkens smutsvattenutsläpp om över , utsläpp av höghaltiga gifter från i , liksom rena läckage. Det har t.o.m. förekommit att tjockolja har läckt ut från i . Trots dessa allvarliga hot planeras och få ökad betydelse som vattentäkter för dricksvatten. Således har såväl som kommuner behov och planer som avser vattenavledning från dessa inlandsvatten. Vi vill här peka på ett antal beslut som skulle vara verkningsfulla i ett program för Rädda Västervattnen: - totalförbud mot användningen av miljögiftet PCB, - genbanker för att förhindra utarmning av i första hand fiskbestånden (i första hand genom att skydda de hotade arternas naturliga miljöer), - naturskydd av områden genom inrättande av reservat, - insatser för att återskapa en livskraftig sälstam, - åtgärder för att minska kväveläckaget från jordbruk, kommuner och industrier. Bland åtgärderna märks t.ex. ökade krav på en mer långtgående reduktion vid reningsverken, - beslut om att göra hela till miljöskyddsområde med särskilda restriktioner för alla skadliga utsläpp. Regeringen bör få i uppdrag att föreslå ett program för Västervattnen där dessa förslag ingår. Lokala initiativ liksom regionala inom ramen för projektet är viktiga i arbetet för att få en förankring hos de många människorna. Flera sådana initiativ har också tagits. Länsstyrelser och landsting har kontaktats i syfte att inleda ett aktivt arbete i samråd med olika intresseorganisationer, enskilda föreningar och politiska partier. har sålunda arrangerat såväl Rädda Västervatten-konferenser som studieresor, även inom ramen för ett nordiskt samarbete. Flera myndigheter, både centrala och regionala, är ansvariga i samband med utfärdande av bestämmelser för tillåten verksamhet. Samordningen fungerar inte, och vid flera tillbud har räddningstjänsten påtalat de oklara ansvarsförhållanden som råder. I många fall saknas konkreta planer vid katastrofhändelser. Därför är det viktigt att planer utarbetas, och att en ut 1* 1989/90. redning tillsätts med uppdrag att lägga fram förslag till erforderliga lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder. En förbättrad samordning och ett klarläggande av myndigheters ansvar och insatser skulle tillsammans med utarbetande av aktionsplaner för sjöar och vattendrag ge ett viktigt bidrag till att ytterligare förstärka möjligheterna att Rädda Västervattnen. Dessa behov bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Vänersjöfartens betydelse från säkerhets- och miljösynpunkt, och statens eget ansvar att föregå med gott exempel vid transportval, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande Västervattnens betydelse som dricksvattentäkt för en betydande del av befolkning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning,1] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande allvaret och omfattningen av utsläpp, även som resultat av olyckor och tillbud, 5. att hos regeringen begär förslag om ett program för Västervattnen där i motionen redovisade förslag bör ingå, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av lagstiftnings- och administrativa åtgärder, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av förbättrad samordning mellan myndigheter och ett klarläggande av dessas ansvar. () () 1 1989/90:Fi309