ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk421 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk421 av och (båda c) Skatteomläggningen och de fria trossamfunden. Den av beslutade skatteomläggningen innebär att sänkta inkomstskatter finansieras med bland annat höjda indirekta skatter. I uppgörelsen mellan socialdemokraterna och finns flera olika finansierinskällor som leder till ökade kostnader för innehavare av fastigheter. Den nya energimomsen ökar uppvärmningskostnaderna kraftigt.Momsen på vatten och avloppskostnaderna samt sophämtningen ökar på övriga driftskostnader. Inom de fria samfunden som t ex. , och Pingstkyrkan m fl finns ett stort antal små församlingar som ansvarar för en egen kyrka eller samlingslokal. I är t ex inte ovanligt att små församlingar ute på landsbygden eller i småorterna har mindre än 100 medlemmar som tillsammans ska svara både för kostnaderna för verksamheten som för drift och underhåll av en egen kyrka. För dessa små församlingar blir de ökande kostnaderna som blir följden av skatteomläggningen betungande. En annan kostnad som också ökar för dessa små församlingar är resekostnaderna för pastorer och präster. Inom många samfund delar de små församlingarna på en gemensam pastor som har ett större geografiskt arbetsområde. Det innebär många och långa resor för den som innehar en sådan pastorstjänst. Den kraftiga höjningen av bensinpriset som blir följden av energimomsen och de försämrade avdragsreglerna för egen bil i tjänsten ökar på resekostnaderna rejält för samfunden. De fria samfunden och kyrkorna finasierar sin verksamhet huvudsakligen genom medlemsavgifter, insamlingar och ideellt arbete. Det kan inte vara rimligt att dessa små ideellt arbetande församlingar som redan idagsläget har svårigheter att täcka sina kostnader ska behöva använda delar av sina insamlade medel till att också finansiera skatteomläggningen. Det bör vara relativt enkelt att beräkna hur mycket som de fria samfunden kommer att få betala till statskassan som en följd av skatteomläggningen. Dessa medel ska enligt vår uppfattning sedan återföras till samfunden genom de bidrag och det stöd som de fria trossamfunden erhåller från staten. Det bör sedan ankomma på samfunden att inom sig fördela dessa medel till de församlingar som behöver hjälp med att klara sina ökande kostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation till de fria trossamfunden för ökande kostnader till följd av skatteomläggningen. () () 1989/90 Sk421
mot · GD02Sk422 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk422 av och (båda m) Det skattefria beloppet vid uthyrning av schablontaxerade småhus/fritidshus har undertecknade i samband med den allmänna motionsperioden väckt motioner angående det skattefria beloppet vid uthyrning av schablontaxerade småhus, enkannerligen fritidshus. Vi har också kunnat konstatera att det skattefria beloppet höjts. Dock har man valt metoden att besluta om ett fast belopp. Detta innebär naturligtvis en snabb urgröpning av värdet av reformen genom inflationens effekter. Vi har därför yrkat att det skattefria beloppet skulle fastställas till ett halvt basbelopp. Ett sådant besked skulle innebära dels att kontinuerliga justeringar på grund av penningvärdets förändring ej skulle behöva vidtagas, dels att tillgången på fritidshus/sommarstugor för uthyrning med all säkerhet skulle underlättas avsevärt. Detta skulle också befrämja den allt viktigare turistnäringen. Uthyrningsperioden skulle sannolikt förlängas med till stor nytta för presumtiva uthyrare men inte minst för de semestrande människorna. Tillgången på uthyrningsobjekt skulle således öka både i antal uthyrningsobjekt och uthyrningsveckor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra beloppet . i punkt 6, tredje stycket anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen till ett halvt basbelopp och att de nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering.
mot · GD02Sk423 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk423 av och (båda m) Skattefriheten för svamp- och bärplockning Enligt nuvarande regler är det tillåtet att plocka svamp och här skattefritt upp till en summa av och person. Enligt regeringens nya skatteförslag kommer denna skattelindring för bäroch svampplockare att avskaffas. Denna uteblivna skattelindring kommer med stor säkerhet att medföra att svamp- och bärplockning i värt land kommer att minska radikalt. Värdefulla naturresurser kommer att gå till spillo. Stor risk föreligger att plockning och försäljning av bär kommer att överflyttas till vårt grannland. , där plockning får ske obegränsat och skattefritt. För att undvika att svenska svamp- och bärplockare upphör med sin verksamhet, för att förse vår industri med svensk råvara, är det angeläget att den nu gällande skattefriheten bibehålls för att inte handeln med bär och svamp skall flytta utomlands. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefri svamp- och bärplockning.
mot · GD02Sk425 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk425 Skattefriheten för svamp- och bärplockning, m.m. Enligt vad som aviserats angående kommande beslut om skatterna, kommer den nuvarande möjligheten till skattefrihet upp till ett belopp av för bär- och svampplocking, liksom skattefriheten för honungsproduktion i femton bikupor att tas bort. För många människor som bor i landsorten t.ex. i Bergslagen blir detta i så fall en stor besvikelse. I bär och svamptider beger man sig i dessa trakter ut i skogen för att fylla lingonhinkar och svampkorgar. När det egna behovet av dessa naturens gåvor är tillfredställt, plockar man och säljer till uppköpare. Det är just det faktum att man kan plocka bär och svamp för utan att behöva betala skatt som är den morot som lockar många plockare ut i skogen. Mycket ofta är det pigga pensionärer som tillbringar stor del av sin tid ute i naturen med bärplockning. Genom dessa bärplockares idoga arbete tillgodoses sedan stadsbornas behov av lingon, blåbär och svamp. Skattebefrielsen är den stimulans som medverkar till att naturresurserna tas tillvara som storstadsbornas bär- och svampbehov kan garanteras. Att avskaffa skattebefrielsen för bär- och svampplockning förefaller vara mindre klokt. Följden blir förmodligen att bär och svamp lämnas kvar i skogen att förfaras medan de forna plockarentusiasterna ligger hemma på soffan i stället för att bege sig ut i skogen. Lika föga meningsfullt är förslaget att ta bort skattefriheten för hobbybiodlares femton kupor. Här är det entusiaster som med liv och lust går in för sin biodling och inte har någon förståelse för att deras fritidssyssla skall behöva beskattas. Beläggs dessa bientusiasters fritidsintresse med skatt, kommer gadden att gå ur dem och även de riskerar att hamnar på sofflocket. Dessutom kommer antalet bikupor och bin ute i naturen att minska. Det i sin tur får negativa följder, eftersom bina behövs för pollineringen som är en förutsättning för att det skall bli någon frukt på fruktträden. som beskattning aviseras för hobbybiodlarens femton kupor får biodlare med större honungsproduktion bidrag och stöd till sin verksamhet. Förslagen rörande beskattning av bär, svamp och bikupor förefaller vara en storstadsinnovation som vittnar om oförståelse för de människor som bor i glesbygd och som lever i nära samklang med naturen. Nuvarande regler beträffande skattefrihet för bär- och svampplockning liksom för biodlares femton bikupor bör behållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av bär- och svampplockning samt biodling. 1989/90 Sk425
mot · GD02Sk426 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90 :Sk426 av m.fl. (c) Beskattningen av hobbyverksamhet inkomstbeskattning, RINK:s, förslag till ändrad inkomstbeskattning framgår att den nu skattefria inkomsten av hobbyverksamhet skall tas bort. Inom hobbyverksamhet förekommer många olika slags aktiviteter, bl.a. finns många travhästar vars ägare nu kommer att beskattas av prispengar som inkomst av tjänst. Travet är en stor folkrörelse med många hästägare som med liv och lust går in för sin hobbyverksamhet; att äga en eller två hästar. För hästägarna är travet inte i allmänhet någon stor inkomstbringande verksamhet, av hästarna i tävlingsverksamhet tjänar inte in till sina kostnader. De flesta hästägarna tar dessa förluster utan att kräva avdragsrätt på sin skatt. Om det nu blir så att prispengar skall beskattas som inkomst av tjänst utan att något nytt avdrag för inkomstens förvärvande tillkommer blir travsportens utveckling mycket negativ med stora följdverkningar för lantbruk och minskade arbetstillfällen på travbanor och i stallar. En annan skattekommitté har dessutom föreslagit att träningsavgifterna skall omfattas av mervärdeskatt, vilket gör att de kommer att stiga . Redan nu bör enligt vår mening uttala sig för fortsatt skattefrihet för hobbyverksamhet och att den befrielse från mervärdeskatt på träningsavgifter som råder även skall finnas kvar när beslutar om vidgad skattebas för mervärdeskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt skattefrihet för hobbyverksamhet.
mot · GD02Sk427 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk427 av () Beskattningen av bärplockning Enligt förslag från kommittén för reformerad inkomstbeskattning (RINK) kommer det nu skattefria beloppet på . för bärplockning att avskaffas. Bär och svamp utgör en stor och värdefull nationell tillgång som tyvärr utnyttjas i för liten utsträckning. plockas t.ex. endast någon procent av våra skogsbär. Det finns anledning att öka bärplockningen och exempel kan hämtas från där all sådan inkomst är helt skattefri. Skattefriheten har inneburit att kraftigt har ökat sin bärexport och sänkt exportpriserna vilket är till förfång för oss i . Om RINK:s förslag genomförs kommer den svenska plockningen att minska drastiskt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att det skattefria beloppet på . för bärplockning skall bibehållas.
mot · GD02Sk428 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk428 av () Skogsvårdsavgiften, m.m. Skogsvårdsavgiften är en skatt direkt proportionell mot skogsbruksdelens taxeringsvärde och tas ut . Taxeringsvärdet skall normalt uppgå till av marknadsvärdet. Den kan därför vara rimligt att anta att skogsvårdsavgiften utgör av det marknadsmässiga skogsbruksvärdet. Skogsägarna måste betala skogsvårdsavgift dvs. från det ett bestånd anläggs till dess det avverkas. och visar i en bilaga till att skogsägaren vid slutavverkning i har betalt i skatt där omloppstiden är . I norra där skogens omloppstid är och mer blir skatteuttaget . Till försvar för att ha skogsvårdsavgiften kvar visas på att pengarna går till skogsvård. Vi vet inte vad rundgångskostnaderna för detta är. De bidrag som eventuellt betalas ut skall sökas, prövas individuellt och värderas av en i det konkreta fallet oinsatt person. Helt säkert försvinner en stor del av pengarna i denna byråkratiska hantering. Skogsvårdsavgiften är helt unik inom det svenska näringslivet. Ingen annan näring har en liknande extra kostnad för s.k. vårdsyften. Räntan på skogskontomedel föreslås nu bli föremål för en kapitalbeskattning . I stället för en kapitalbeskattning borde åtgärder som andra sparformer än bara banklåning införas för att minska de snedvridningar i beskattningen som finns mellan realt virkessparande och finansiellt sparande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa skogsvårdsavgiften 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte införa en skatt om av avkastningen från skogskonton.
mot · GD02Sk429 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk429 av m.fl. (vpk) Skogsvårdsavgiften Det behövs en översyn av skogsvårdsavgifterna.Skogsvårdsavgiften är en statlig skatt som utgår för varje skogsfastighet med ett positivt taxeringsvärde. Den är årlig och är proportionell mot fastighetens skogsbruksvärde över taxeringen. Syftet med skogsvårdsavgiften är att finansiera verksamhet som är till nytta för skogsbruket. Kritik har riktats mot att dessa verksamheter fördelas orättvist över landet. Analyser ger vid handen att de utbetalade medlen för skogliga åtgärder på många håll i landet inte står i rimlig proportion till de inbetalade avgifterna. Kritik har också gällt olika skogsägares olika möjligheter att få tillgång till medel. De stora bolagen har möjlighet att systematiskt arbeta med att begära bidrag för olika ändamål, till skillnad från enskilda skogsägare, som inte har resurser att avsätta för sådant arbete. Det har också hävdats att de verksamheter som finansieras med skogsvårdsavgifter borde finansieras av skogsbrukarna själva. I en utredning av och , en rapport till långtidsutredningen, konstateras att skogsvårdsavgiften innebär en extra beskattning, utöver inkomstbeskattningen på hälften eller mer av skogsbrukets nettoavkastning. Detta beror på att skogsägaren får betala skogsvårdsavgiften från anläggandet av ett bestånd till dess det avverkas. Eftersom avverkning inte sker förrän efter i medeltal uppstår en sådan effekt. Dessutom drabbas de norra delarna av landet hårdare än de södra på grund av en längre omloppstid. Här tar skogsvårdsavgiften av avkastningen. Ett tvistemål mellan staten och skogsbrukarna har varit hur mycket av skogsvårdsavgiften som över huvud taget går tillbaka till näringen. Vi anser att skog liksom annat kapital kan beskattas för att finansiera samhällelig verksamhet, men om en skatt tas ut för detta ändamål ska det klart sägas ut att det är en skatt och inte en avgift. En avgift skall tas ut som ersättning för en motprestation. Vi anser också att det behövs en samhällelig finansiering av vissa skogliga åtgärder, men det är uppenbart att det behövs en översyn av skogsvårdsavgifterna, med avseende på avgiftskonstruktionen, beloppets storlek och vilka verksamheter som skall finansieras på detta sätt. Skogsvårdsavgiften är på många sätt fullkomligt unik i svenskt näringsliv. Vi vill här bara peka på att man destinerar delar av avgiften till miljövårdande åtgärder. Men det är inte jämförbart med miljöavgifter, eftersom ett ändrat (bättre) miljöbeteende inte leder till nedsättning eller undvikande av avgiften. Vi gör här ingen detaljgenomgång av varje destinerad post av det som kommer in från skogsvårdsavgiften, utan anser att en total översyn av skogsvårdsavgiften behövs. Vilka delar går klart tillbaka till skogsnäringen? Finns det rundgångseffekter i systemet? Hur mycket försvinner i prövningskostnader? Hamnar bidragen först och främst hos de stora skogsbolagen? Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär total översyn av skogsvårdsavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Sk429
mot · GD02Sk430 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk430 av och (båda m) Vidgad avdragsrätt för underhållsbidrag De som är underhållsskyldiga för icke hemmavarande barn befinner sig ofta i en mycket besvärlig ekonomisk situation. Även om det utbetalade underhållsbidraget uppgår till ett betydligt högre belopp får avdrag vid beskattningen göras endast med . Underhållsbidraget överstiger ofta bidragsförskottet, som utgör . (1989). har legat kvar . har underhållsbidragen ökat kraftigt. Det säger sig självt att många underhållsskyldiga drabbas hårt av den höga nettokostnaden. Det leder i många fall till svåra ekonomiska problem för den underhållsskyldige, vilket i sin tur kan leda till sociala problem. Vi anser inte detta vara rimligt. Underhållsbidrag och bidragsförskott beskattas inte hos mottagaren. Det skulle leda till ytterligare orättvisor om denna principiella fråga löstes genom att bidraget beskattades hos mottagaren, dvs. Det borde vara rimligt att låta barnet stå som mottagare, vilket gäller för barnpension. Bidragsnivåer och barn under grundavdragsbeloppet inkl. schablonavdraget skulle då inte beskattas. Nej till avskaffande av avdragsrätten! Våra tidigare motioner i detta ärende har avvisats av beroende på ett utredningsarbete beträffande underhållsbidrag och bidragsförskott. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning ("RINK) har i sitt slutbetänkande Reformerad inkomstbeskattning (SOU 1989:33) föreslagit att underhållsavdraget ska slopas som ett led i förenklingen av inkomstbeskattningen. Moderata samlingspartiets representant i utredningen har reserverat sig mot detta förslag och anser att avdragsrätten bör bibehållas. Vi delar till fullo denna uppfattning. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förslaget om slopande av avdragsrätten för underhållsbidrag icke bör ligga till grund för ett kommande lagförslag, 2. att , i avvaktan på en familjebeskattningsreform som ger rättvisa skattevillkor även för underhållsskyldiga, hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga. 1989/90 Sk430
mot · GD02Sk431 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk431 Den hotande travskatten och hobbyhästens öde Skatteomläggningen 1991 hotar nu även travsporten, hästägandet och lantbrukare som bedriver hästuppfödning. Momsbreddningen kommer att höja travträningens kostnader med . Därtill kommer en rad andra fördyringar där moms inte utgått inom travsporten. Den andra skattehöjningseffekten följer på inkomstskatteutredningens förslag att slopa rätten till underskottsavdrag som skattebefrielsen för hobbyverksamhet försvinner. Enligt förslaget ska nämligen inkomst av hobbyverksamhet, exempelvis en eller två travhästar, beskattas. Avdragsmöjligheten för utgifter för hästverksamheten blir mer eller mindre obefintlig enligt liggande förslag. Sångaren och f.d. travhästägaren beskriver i ett par verser hur det är att äga en travhäst: Att äga travhäst är ett bruk som ifrån "Bondjen vi lärde Den ene blir av travet sjuk den andre skapar sig värde Om inte man med klarsyn går in uti travets rike man dödsbesviken står i fattigdomens dike Att finna just en häst av klass en travare att sela som drar ett ekonomiskt lass och aldrig nånsin felar det hör ej till det lättaste det kan va svårt att lösa men många tror och tur är det i fantasin de ösa Ur guldets brunn i ettors rad med segerekipaget PUBLIK.... HYLLNINGAR och sen på toppen GAGET. Ja, optimistisk fantasi är räddningen för travet och Gamle Svartens melodi den drunknar ej i havet av den publik som stöttar på med spel och hästinköpen för det är kul med tävlingshäst och att få följa löpen Var rädd om hobbyhästen Du som styr i travarmakten Det kan bli ganska om hästägarn går till slakten Av kassabrist blir han en ganska skör en Men han är seg och envis han, den glade amatören. Hur länge skall han orka ekonomiskt klara krisen? För tänk va han i säcken koper grisen och märker att det hjälper inte alls med fantasi sen. (Samlade tankar, utgiven ) 1989/90 Sk431 Travhästägandet är ingen lönsam affär. Endast ungefär var tionde häst springer ihop sina kostnader. Ännu har inte regeringen lagt någon proposition i ärendet. Medan tid ännu är vill jag hejda regeringen och dess stödpartier i skatteomläggningen i deras skattehöjningsnit. Det finns massor av skäl till att låta hästhobbyverksamheten få leva kvar. Det är heller inte motiverat med en momsbreddning som bl.a. slår hårt mot hela travsporten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om oförändrade momsregler och bevarande av skattereglerna för hästhobbyverksamhet. Så långt målande beskrivning. Hobbyhästen kommer sannolikt att försvinna om hobbyverksamheten ska beskattas utan att motsvarande avdragsmöjligheter ges. Det kan inte vara klokt. En mycket stor del av landets 45 000 travhästar är just hobbyhästar.
mot · GD02Sk432 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk432 Slopad reavinstbeskattning på aktier vid fusioner En person sparar i aktier i bolaget A. Han har jämställt denna sparform med annat sparande, där valfritt belopp kan lyftas när det passar spararen. Skatt skall givetvis betalas om reavinst uppkommer. Bolaget A köps upp av bolaget B. Spararen erbjuds ett visst antal nya aktier i bolaget B. Reavinst skall nu ibland betalas på hela transaktionen trots att sparandet står kvar som kapital och någon vinst inte kvitterats ut i pengar. Det är rimligt att reaskatt inte utgår i exemplet ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befrielse från reaskatt vid s.k strukturrationalisering. 1* 1989190.
mot · GD02Sk433 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk433 av och (båda fp) Beskattning av biodling Biodling utgör ett klassiskt exempel på en verksamhet där en väsentlig del av intäkterna inte tillfaller dem som utövar verksamheten utan istället ger upphov till intäkter för andra. Dessa positiva s.k. externa effekter uppkommer genom binas pollineringsarbete. Värdet härav överstiger värdet av honungsproduktionen och tillfaller andra än biodlaren. Man kan se det som att biodlingen genom pollineringsarbetet betalar en skatt till det allmänna. Biodlarens intäkter understiger således väsentligt det samhällsekonomiska värdet av verksamheten. Detta medför att biodlingen får för liten omfattning från samhällsekonomisk synpunkt och därför behöver stimuleras. Antalet biodlare i uppgår till drygt 20 000 och antalet bisamhällen till 120 000. av biodlarna har färre än 10 bisamhällen. Detta innebär att svensk biodling till största delen är en hobbyverksamhet. förde en diskussion med om hur biodlingen skulle behandlas. Bakgrunden var bl.a. att några lokala skattemyndigheter kontaktat hobbyodlare för att infordra deklaration av verksamheten. Detta ledde till att biodlare - särskilt äldre - ställde in sig på att sluta med biodlingen därför att denna ej gav sådant överskott som motiverade bokföringstvång. företog då en utredning om lönsamheten i biodling som ledde fram till beslut att från beskattning undanta biodling där antalet samhällen uppgick till maximalt 15 st. Undantag görs dock när biodlaren även har annan inkomst av trädgårdsrörelse eller jordbruk. I samband med den skattereform som beslutat om finns en uttalad ambition att i utbyte mot rejält sänkta marginal- och företagsskatter avskaffa obeskattade förmåner. Detta har ånyo gjort att biodlarna är oroliga för sin hobbyverksamhet som till största del utövas av pensionärer. Värdet av den samhällsnytta som våra biodlare gör kan knappast överskattas. Från samhällets sida finns anledning att söka stimulera till ökad odling. Under skatteutredningen diskuterades skattesituationen för dem som har tävlingshästar som fritidsintresse; enstaka hästar kan i sällsynta fall inbringa stora belopp. Någon sådan möjlighet för biodlare att plötsligt tjäna stora summor föreligger inte. Vi anser därför inte att det med anledning av skattereformen finns orsak att ändra nuvarande regler för beskattning av biodling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning av biodling. () () 1989/90 Sk433
mot · GD02Sk435 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk435 av och (båda m) Beskattningen av ideella organisationer Ideella organisationer tvingas enligt gällande regler att, bortsett från ett blygsamt grundbelopp, betala skatt på inkomster i samband med frivilligt ideellt arbete. Ideellt arbetande människor, vars skara blivit allt mindre, känner att dessa regler rimmar dåligt med samhällets lovord av denna typ av samhällsnyttig gärning. Reglerna är med förlov sagt mycket dåligt förankrade i det allmänna rättsmedvetandet. Reglerna bör därför ändras. Undertecknade föreslår i avvaktan på en bredare översyn av ideella organisationers skatte- och gåvosituation, att det belopp som är befriat från skatt kraftigt höjs till förslagsvis tre basbelopp, det vill säga . På så sätt skulle inte minst de mindre ideella föreningarna med relativt måttlig ekonomisk anslutning befrias från skatteproblemen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en höjning av skattefritt fribelopp för ideella föreningars inkomster upp till tre basbelopp.