mot · GE02Sk40 · 1990-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:54 Kvarvarande frågor i reformeringen av inkomst- och företagsbeskattningen, m.m. Allmän inledningDen första etappen i skattereformen beslöts omi och avsåg innevarandebeskattningsår. beslöts om en andraetapp, med sikte på nästa beskattningsår.Propositionen 1990/91:54 behandlar tredje, ochenligt föredragande statsråd, sista delen i reformen.Omfånget på propositionen speglar den brådskamed vilken framför allt andra delen avskattereformen genomdrevs. Remissinstanserhördes, men tillräcklig hänsyn togs ej till dessa iutskottsarbetet från majoritetens sida.Ett resultat bl.a. av det sistnämnda somlikaledes speglar brådskan är det faktum attregeringen nu tvingas dra tillbaka alternativt ändraen rad tidigare fattade beslut. Detta gäller såväländringar som har ett mer reellt skattemässigtinnehåll, som ändringar i den tekniskalagstiftningen. Regeringen har också, under trycketav opinionen, tvingats ändra flera tidigare beslut.Alltsammans är förändringar där verkligheten gjortsig gällande och underkänt delar av skattereformensådan den sammansattes av majoriteten avsocialdemokrater och folkpartister.Från början skulle skattereformen tas i ett endasteg, var det tänkt. I regeringsförklaringen 1989förklarade emellertid statsministern att reformenskulle tudelas. kommer den tredje etappen. Detär dock mycket som talar för att det inte är slut meddetta. som föredragande anför attskattereformen är avslutad i och med dennaproposition, sägs nämligen att ''några områden ärföremål för ytterligare utredningsarbete''. Det visarsig vara den lagtekniska utformningen avmervärdeskattelagstiftningen, den lagtekniskaöversynen av de centralainkomstskatteförfattningarna, frågan ombeskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag m.m. De storslagna planerna på ensnabbt genomförd reform har alltså blivit enutdragen process -- regeringen har inte klarat av detarbete som tidigare utlovats. Hur många etappersom skattereformen i verkligheten kommer attomfatta är således ännu oklart.Redan tidigare har anfört attsmåföretagens situation inte prioriterats tillräckligtav majoriteten bakom reformen. Attreformeringen av småföretagens beskattning inteheller nu slutförs utan hänskjuts till en utredningoch därmed en osäker framtid måste dessvärretolkas som ringaktning av frågans betydelse. Detborde varit möjligt att nu lägga förslag omsmåföretagsbeskattningen. För småföretagenmedför det klara negativa konsekvenser att inte engenomgripande reformering nu sker. Vi anser attregeringen borde lagt fram ett förslag om särskildredovisningsmetod för enskilda näringsidkare. Vibegär mot denna bakgrund att regeringen snaraståterkommer till med förslag till ensärskild redovisningsmetod, i huvudsakligöverensstämmelse med den utredning (SOU1989:94) som lagt förslag i frågan. Sker så, anser viinte att en särskild utredning omsmåföretagsbeskattningen behövs. Skulle vårtförslag inte bifallas av anser vi dock, motbakgrund av att regeringen inte berett frågorna i tidför denna proposition, att den utredning somregeringen avser tillsätta om beskattningen avenskilda näringsidkare och handelsbolag bör ha enparlamentarisk sammansättning och inte utgöras aven särskild utredare som regeringen anför ipropositionen.De delar av skattereformen som redan hittillsgenomförts har dock redan haft en rad effekter. Enpositiv effekt som bl.a. beror på skattereformen äratt hushållen blivit mindre benägna att låna och atthandla på kredit.Till de negativa samhällsekonomiska effekternahör framför allt att den breddade och höjdamomsen leder till en politiskt beslutad inflation somuppgår till 1990 och 1991. Detta ärolyckligt i ett läge där landets störstasamhällsekonomiska problem är de alltför högaprisoch kostnadsökningarna. Skattereformen ledertill höga inflationsförväntningar ochkompensationskrav i lönerörelserna. Dettaförsvårar möjligheterna till ett stabiliseringsavtal påarbetsmarknaden. Skattehöjningarna på boendetblir så höga att regeringen sett sig föranlåten attuppta förhandlingar om ett stabiliseringsavtal förhyresmarknaden, vilket måste betraktas som enexceptionell åtgärd.Det snedfördelande ekonomiska utfallet avskattereformen innebär också kompensationskrav ilönerörelsen och försvårade möjligheter till ettstabiliseringsavtal på arbetsmarknaden. Momsenpå serverings- och hotelltjänster har redan lett tillatt turistnettot i bytesbalansen försvagats och attarbetstillfällen gått förlorade genom att företagmåst läggas ned. Dessa företag som gått omkull harframför allt legat i glesbygd. Skattereformeninnebär också kostnadsfördyringar för deltagande iarbetslivet i en utsträckning som riskerar leda tillförsvagade möjligheter till ökat arbetskraftsutbudsamt dessutom ökad friskfrånvaro.Till effekterna av reformen har också hörtprotester från en bred allmänhet. Debatten undersommaren om den höga matmomsen och den höjdamomsen på serveringstjänster ledde bl.a. till attrestaurangerna erbjöd priser medskatt på EGs nivå. De samlade effekterna avbensinprishöjningarna genom skattereformen ochIraks invasion av ledde till kraftigaprotester mot bensinpriserna, vilket till sisttvingade regeringen att gå med på att lägga fram ettförslag om höjda reseavdrag. Detta förslag har ossveterligen inte motsatt sig. Så har dockskett med flera andra förslag till ändringar ireformen. Det kan nu konstateras att enighet intelängre råder mellan de partier som stod bakombeslutet . Skattereformen ligger inte längrefast, som de bägge partierna tidigare hävdat.Skattereformen har, på , gynnsammaeffekter på svensk ekonomi. En skattereforminnebärande ordentligt sänkta marginalskatter varnödvändig. Reformen som den beslutats leder docksammanfattningsvis i det korta perspektivet till enrad negativa samhällsekonomiska effekter såsomhöjd inflation, kompensationskrav ilönerörelserna, försvårade möjligheter till ettstabiliseringsavtal på arbetsmarknaden samtförsämrade möjligheter till ökat arbetskraftsutbud.Till dessa nackdelar med reformen hör också defördelningspolitiska och regionalpolitiska utfallen.Flera utredningar har dokumenterat hur de lägreinkomsttagarna förlorar på reformen, alternativtvinner mindre än de högre inkomsttagarna.Skattereformen ger ett snedvridetfördelningspolitiskt utfall till nackdel för dem medlägre inkomster. Det regionalpolitiska utfallet blirtill nackdel för boende i glesbygd framför allteftersom den totala drivmedelsbeskattningen höjskraftigt och reseavdragen ej höjs tillräckligt förkompensation för ökade kostnader för arbetsresor.Centern har i partimotionerna 1989/90:Sk96 och1989/90:Sk113, som lades , redovisat ettheltäckande alternativ till den skattereform som dåbeslutades. Vi angav där att skattereformen skallfrämja följande mål:Skatt efter bärkraftArbete och företagandeSparande ochdecentraliserat ägandeGod miljö ochresurshushållningSänkning av den totalaskattekvoten.Det förslag som lade fram var iöverensstämmelse med dessa mål.Även om inte ingick iöverenskommelsen bakom reformenöverensstämde vårt alternativ i hög utsträckningmed det förslag som slutligen röstades igenom.Enligt vår uppfattning borde emellertidfinansieringen av reformen utformats annorlunda.Centern anförde i samband med beslutet i junibl.a. att energimoms borde ha ersatts avpunktskatter med större miljöstyrande förmåga.Differentierad mervärdeskatt borde införts, medlägre skatt på nödvändig konsumtion som boendeoch livsmedel. Turistmomsen borde, med tanke pålandets externbalans och turistintäkter, ej ha höjts.Reseavdragen borde däremot höjts med tanke påde ökade drivmedelsskatterna. Tjänstebilar bordeha beskattats hårdare. Sparavdraget borde habehållits. I gengäld anser vi att diverse bidrag medcenterns förslag ej hade behövt höjas i sammautsträckning som beslutades. Vi anförde vidare attberäkningsunderlaget i den beslutadeskattereformen underskattar vissa intäkter. Pris-och löneutvecklingen är för lågt beräknad.Indexregleringen av skatteskalorna baserar sig påen orealistiskt låg inflation. De dynamiskaeffekterna uppskattade vi till . Det varen försiktigare beräkning än bl.a. folkpartietanvände sig av i utredningsskedet.Om förslag bifallits hadeskattereformen bl.a. fått ett utfall som blivit merjämlikt mellan olika inkomstgrupper och mellanolika regioner, rundgången av skatter och bidraghade blivit lägre och inflationspåverkan frånskattereformen hade också blivit lägre.Förutom de ovan nämnda partimotionerna harcentern i partimotion 1990/91:Fi11 redovisat hur viser på skattereformen och skattepolitiken i övrigt iett ekonomiskt-politiskt medellångt perspektiv. inlämnad partimotion i anledning avregeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för attstabilisera ekonomin m.m. tar vi upp sänkt skatt pånödvändig konsumtion som en viktig del i denstabiliseringspolitik som bör föras.Skatteförändringarna finansieras fullt ut. I enkommande motion under allmänna motionstidenredovisar vi i sin helhet de förändringar avskattereformen och skattesystemet i övrigt som vinu vill se genomförda.Centern lade dessutom i inledningen avinnevarande , i enlighet medriksdagsordningens 3 kap. 15 §, en partimotion(1990/91:Sk1) med förslag till skattepolitiskaåtgärder mot bakgrund av konflikten mellan Irakoch . Motionen som är principiell till sinnatur begär av regeringen förslag till omprövningav skattereformens finansiering inom någraområden. Syftet är bl.a. fördelningspolitiskt,regionalpolitiskt och samhällsekonomiskt. Ävenhär poängteras att skattesänkningar skallfinansieras fullt ut för att undvika försvagningar avstatsbudget och finanspolitik. I partimotionen ianledning av regeringens skrivelse och i dennakommittémotion gör vi konkretiseringar av deprincipiella krav vi tidigare framfört. Den totalafinansieringen för dessa skattesänkningsförslagerhålles dels via andra skattehöjningar, dels viabesparingar i de offentliga utgifterna. Genomdenna konstruktion åstadkommes även en visssänkning av den totala skattekvoten redan undernästa budgetår.I det följande redovisar vi vår syn på regeringensförslag i föreliggande proposition.Särskild löneskatt på vissa pensionsförmånerSyftet med särskild löneskatt är att åstadkommaneutralitet mellan socialavgiftsuttaget på allaförvärvsinkomster. RINKs förslag om grundavgiftpå pensionsutbetalningar mötte häftig kritik.Proposition 1989/90:110 föreslog istället en särskildlöneskatt att tas ut vid intjänandet av pensionen.Något förslag lades dock inte fram eftersom frågankrävde ytterligare övervägande av regeringen.Lagrådet har fört fram skarp kritik motförslaget. Bl.a. menar man att det innehåller inslagsom träffar den skattskyldige retroaktivt. I likhetmed propositionen anser vi att lagrådets kritikmåste föranleda att förslaget nu inte genomförsutan att frågan bereds ytterligare.I likhet med regeringen anser vi att det bortfallav finansiering för skattereformen som ettuppskjutande av förslaget om särskild löneskattinnebär skall finansieras. Vi anser det dockfelaktigt att höja den allmänna löneavgiften ienlighet med regeringens förslag. Den skulle i såfall drabba alla arbetsgivare, oavsett vilken lösningde har beträffande pensionsförmånerna. För deföretag som inte har den typ av pensionsförmånersom åsyftas träffas av särskild löneskatt innebärdetta en skattehöjning, som dessutom är extraolämplig mot bakgrund av det vikandekonjunkturläget. I motion 1989/90:Sk96 krävde viockså att egenföretagare skulle kompenseras förden, i förhållande till tjänstepension, högreskattesatsen för pensionsutbetalningar genom ettdifferentierat uttag av särskild löneskatt. En sådanlösning antyddes också i regeringens proposition1989/90:110. Regeringens föreslagnafinansieringslösning för skullehelt frångå detta.Vi anser istället att finansiering förinkomstbortfallet bör ske inom ramen för detföreslagna systemet med särskild löneskatt och närdetta trätt ikraft.Trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA)Propositionens förslag innebär att särskildlöneskatt skall tas ut för ersättningar från TFA i defall ersättningen utgår i form av engångsbelopp sominte avser kompensation för mistad inkomst.TFA utger ersättning utöver socialförsäkringen,bl.a. under akut sjukdomstid och vid invaliditet.Den skattefria dagsersättningen uppgår endast tillringa belopp och kommer att ge upphov till endastsmå skatteintäkter. Med hänsyn till detta, och tilldet angelägna i att försäkringar av denna typexisterar anser vi inte att TFA bör bli skattepliktig.Propositionen avslås i denna del. Nuvarande reglerbör således även fortsättningsvis gälla härvidlag.Skattemässig behandling av grupplivförsäkring itjänsten eller yrketLikformighetsskäl talar visserligen förbeskattning på samma sätt som kontant lön. Dettahar emellertid lagrådet varit kritiskt emot eftersomdet förslag som RINK presenterat skulle strida motregeringsformen. Massiv kritik riktades frånremissinstansernas sida mot den inomfinansdepartementet framtagna promemorian ompremieskatt. Regeringen har enligt vår uppfattninginte tillräckligt kunnat klarlägga hur de med det nyaförslaget eliminerar de nackdelar somremissinstanserna tagit upp. Mot bakgrund av dettabristande beslutsunderlag anser vi attpropositionens förslag bör avslås. Regeringen böråterkomma med nytt förslag till riksdagen.Avdrag för kostnader för bilresor mellan bostadoch arbetsplatsSedan januari har bensinpriset stigit medöver . Merparten av detta beror på ökadbeskattning, men en del beror även påråvaruprishöjningen efter invasion avKuwait. ansåg redan i samband medriksdagens beslut att den höjda beskattningenmotiverade höjda reseavdrag. Detta avslogs dockav majoritet. Under trycket av en folkligopinion mot de höga bensinpriserna har sedermeraregeringen tvingats retirera och föreslå höjdareseavdrag.En höjning till /mil samt 12 krunder 1992 är långt ifrån tillräcklig för att uppnåkompensation för prisutvecklingen underinnevarande år. Den räcker i själva verket förmånga låginkomsttagare med lågt avdragsvärdeinte ens till för att kompensera för prisökningarnasedan augusti månad.De drastiska prishöjningarna på bensinkommer, om inte reseavdragen höjs ytterligare, attytterligare försämra skattereformensfördelningspolitiska och regionalpolitiska utfall.Låginkomsttagare med lång körsträcka till arbetetkommer att drabbas särskilt hårt. Kostnaden fördeltagande i arbetslivet höjs, vilket riskerar leda tillminskade dynamiska effekter av skattereformenoch risk för ökad friskfrånvaro.Vi anser det mot denna bakgrund motiverat atthöja reseavdragen utöver regeringens förslag.Avdrag för resa med bil till och från arbete bördärför för nästa taxeringsår bestämmas till 13,20kr/mil oberoende av körsträcka. Detta underförutsättning att vårt förslag om slopadenergimoms bifalles. Skulle så ej bli fallet föreslåsreseavdragen höjas till /mil oberoende avkörsträcka. Vi återkommer till vårt förslagbeträffande avdragen under . Vianser dock, till skillnad från regeringen, inte att detär befogat att begränsa höjningen och1992. Vi kan emellertid biträda regeringens förslagom tillsättande av en särskild utredare för avdragetsframtida utformning. I detta sammanhang delar viinte heller regeringens syn på möjligheterna till enregional differentiering. Vi bedömer tvärtom dettasom fullt möjligt och dessutom som önskvärt urmiljöpolitisk synvinkel.Det särskilda grundavdraget för pensionärerGenom systemet med extra avdrag vidbeskattningen av folkpensionärerna harpensionärer med låg pension men med extrainkomster eller med besparingar drabbats avmycket höga marginaleffekter. Från centerhåll harunder en följd av år genom motioner krävtsreformer inom hittillsvarande system syftande tilllägre marginaleffekter. har viföreslagit övergång till system med avsevärtförstärkt grundpension som skulle göra de särskildaskattereglerna för pensionärer obehövliga.Centerns strävan är att alla -- oberoende avinkomstförhållanden under sin aktiva tid -- skall fåen tryggad ålderdom och att skattesystemet förpensionärerna skall vara sådant att alla stimulerasatt planera och spara för sin ålderdom och att detäven för pensionärer skall finnas ekonomiska motivför att försöka öka sina inkomster.Centerns krav har lett till att vissa förbättringargenomförts i syfte att minska marginaleffekternaför pensionärerna. Men alltjämt finns regler -- ellerhar beslutats om regler för inkomståren l99l ochl992 -- som gör att marginaleffekterna i vissasituationer blir mycket högre för folkpensionärermed låg eller relativt låg pension än för övriga påmotsvarande inkomstnivåer.Vi avser här främst att det nya särskildagrundavdraget för pensionärer kommer attavtrappas mot av kapitalinkomster över1.600 kr och mot inkomster från passivnäringsverksamhet samt av den delav förmögenheten som överstiger 100.000 kr.Avtrappningen av det särskilda grundavdragetpå grund av både ränteinkomster och debesparingar som gerränteinkomsten leder till synnerligen högamarginaleffekter för dem som har låga pensioner.De som drabbas är de som trots låga inkomsterunder sin aktiva tid -- och därför fått låg pension --lyckats spara ihop mer än . Däremotdrabbas inte de som har höga pensioner eftersomde ej har högre grundavdrag än övrigainkomsttagare.Vi finner det oförsvarligt med skatteregler sompå detta sätt straffar dem som varit sparsamma.Senast i motionen l989/90:Sk419 och ireservationen nr 2 som fogades till betänkandetl989/90:SkU22 framförde vi kravet på attpensionärernas extra avdrag inte skulle avtrappasmot förmögenhet. Vi ställer nu motsvarande kravvad gäller det från och med den l99l gällandesärskilda grundavdraget för pensionärer.Skattereduktion för hemmamake och förensamstående med barnCentern yrkade i samband med beslutet i juniom att skattereduktion för hemmamake och förensamstående med barn skall finnas kvar.Bakgrunden var följande.Skattereduktionen för hemmamake har numerai första hand betydelse för ett litet antal personer,oftast kvinnor, som lever i små omständigheter.Statsfinansiellt är reduktionen också av litenbetydelse.Skattereduktionen för ensamstående med barnhar betydelse för många kvinnor men även mänsom är låginkomsttagare. Vi anförde att vi kundegodta propositionens förslag, men endast underförutsättning att ett borttagande avskattereduktionen åtföljs av förslag till hur manklarar de berörda gruppernas ekonomiskasituation. Det förslaget skulle, ansåg vi, träda ikraft som propositionen. Regeringen harnu inte sagt sig vara beredd att lägga fram någotsådant förslag.Mot denna bakgrund anser vi att dessaskattereduktioner skall finnas kvar. De tidigarefattade besluten om att avskaffaskattereduktionerna bör därför rivas upp.Anpassning av sjömansskattelagen tillskattereformenPropositionens förslag innebär attskattereduktionen för gifta sjömän och för ogiftasjömän med barn avskaffas.I överensstämmelse med vad vi ovan anfört omskattereduktion för hemmamake och förensamstående med barn anser vi att även dessaskattereduktioner skall bibehållas.Inkomst av kapitalDe skatteregler som föreslås i propositionenbeträffande fordringar respektive skulder iutländska värdepapper och valuta avviker i sinutformning från huvudprinciperna förkapitalbeskattning i skattereformen. Framför alltgäller detta avdragsregler och tidpunkten förbeskattning. Huvudskälen för en annorlundatillämpning och nivå på avdragsregler avses vara attundanröja skatteplanering och opåkalladskattefrihet som framför allt valutakursvariationerkan åstadkomma.Centerpartiet delar regeringens uppfattning attbeskattningstillfället bör ske i samband medrealiseringen av en värdeökning. Däremot avvisas ihuvudsak de begränsningar och avvikelser frånhuvudprincipen för kvittning mellan inkomster ochutgifter inom inkomstslaget kapital sompropositionen föreslår.Sett mot bakgrund av den ökade roll ochbetydelse som olika placeringsinstrument i utländskvaluta i en alltmer utvecklad internationellfinansiell integration kommer att få -- är detotillfredsställande med skatteregler som i vissutsträckning kommer missgynna sådanaplaceringar.Huvudprincipen för placering i svensk valutagäller att ränteutgifter är fullt avdragsgilla motränteinkomster och därutöver mot andrakapitalinkomster upp till ett tak på 100.000 kronor.Ränteutgifter utöver denna nivå är avdragsgilla till70%. Dessutom räknas reaförluster på fordringarsåsom aktier utställda i svensk valuta somränteutgifter. Därigenom får reaförluster dras fulltut inom ramen för totala ränteutgifter på 100.000kronor. Vidare medges kvittning mellanreaförluster och reavinster på börsnoterade aktieroch andra marknadsnoterade värdepapper -- vilketalltså därmed höjer det s.k. avdragstaket.För ränteinkomster på fordringar i utländskvaluta -- följaktligen även reavinster på utländskaaktier -- medges inte enligt regeringens förslag enhöjning av taket för full avdragsrätt förränteutgifter/reaförluster. Denna avvikelsemotiveras med att fordringar i utländsk valutaförutom ränteavkastning dessutom kan göravalutakursvinster. Genom att valutakursernafluktuerar kan en placerare välja tidpunkt förbeskattning genom val av valuta. Även ettbegränsat utnyttjande av kursrörelser bedöms somskatteplanering som regeringen genom sina förslagvill motverka.Centerpartiet bedömer dessa farhågoröverdrivna. Dessutom rimmar hårdare skattereglerför utländska placeringar illa med intentioner föravskaffandet av valutaregleringen. Riskerna meden befarad skatteplanering hänger dessutom i höggrad samman med hur framgångsrikt ochandra länder lyckas driva en framgångsrik finans-,penning- och valutapolitik. En avreglerad ochmarknadsanpassad finans- och kapitalmarknad gersjälvfallet för handen ett mera marknadskonformtagerande från marknadens aktörer. Det vore fel attmotverka marknadens sätt att fungera medskattepolitiska asymmetrier som regeringenredovisar. Dessutom anser vi i likhet med vadriksbanken och RSV påpekar i sinaremissyttranden att en begränsning avavdragsrätten för ränteutgifter i utländsk valutakommer att leda till administrativa ochkontrollmässiga problem. Vi föreslår därför attsamma skattemässiga regler ska gälla för såvälränteinkomster/reavinster somränteutgifter/reaförluster för fordringar respektiveskulder i utländsk valuta som gäller för placeringari svensk valuta.Propositionen föreslår som nämnts vidare attavdragsrätten för förluster i utländskamarknadsnoterade obligationer och skuldebrevbegränsas till . Även detta utgör endiskriminering av utländska värdepapper iförhållande till den fulla avdragsrätt som kommeratt gälla för marknadsnoterade svenska ochutländska aktier samt svenska obligationer. Skälettill detta är att utländska obligationer bedöms istörre utsträckning vara utsatta för betydandekursvariationer än vad förhållandet är för svenskaobligationer. Dessutom bedöms inte obligationernaha samma betydande roll förriskkapitalförsörjningen i näringslivet.Centerpartiet avvisar även denna särbehandlingoch menar att samma regler bör gälla även här somför svenska värdepapper.Centerpartiet delar principen attderivatinstrument bör beskattas enligt sammaregler som instrumentens underliggande egendom.Vad gäller valutaterminer anser vi dock att dessamed hänsyn till att de inte självklart går att hänföratill ett bestämt individuellt värdepapper bör ges enkvittningsrätt för dessa instrument.För konvertibla skuldebrev utställda i utländskvaluta bör samma skatteregler gälla som förmotsvarande värdepapper i svensk valuta.Propositionen föreslår också att rätten att kvittaränteutgifter begränsas ytterligare.Vi anser att propositionens förslag härvidlag stridermot de huvudprinciper för beskattningen avinkomst av kapital som vi ovan hänvisat till. Vi kandock gå med på förslaget när det gällerinlåningskonton med uppskjuten räntebetalningeftersom dessa tillkommit enbart iskatteplaneringssyfte.Fåmansföretag: undantagsregeln ersätts medbeloppstakDet förslag som propositionen för fram skullemissgynna de mindre fåmansföretagen, samtidigtsom den skulle gynna de större fåmansföretagenoch dem med stora reavinster. Vi anser mot dennabakgrund att en undantagsregel är en bättrelösning.