mot · GD02Sk108 · 1990-05-02 00:00:00 — Socialdemokraterna motsatte sig detta beslut och försöker att få riksdagspartierna att ändra uppfattning om principbeslutet. Beslutet om ett koldioxidtak måste följas av aktiva åtgärder för att påverka val av energiformer. Därigenom kan vara ett trovärdigt föregångsland i den globala kampen för att rädda jordens klimatbalans. Moderata samlingspartiet står i princip bakom beslutet om att införa mervärdeskatt inom energiområdet, för att inte hämma en fortsatt fjärrvärmeutbyggnad upprepar vi vårt krav att skattesatsen avseende tillhandahållande av värme fastställs till noll procent, det kommer att få en väsentlig betydelse för en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmen och därmed bidraga till miljöförbättringar. Grunden för den svenska energibeskattningen bör vara en skatt på emissioner av koldioxid. Därtill bör energisektorn inordnas i mervärdeskattesystemet. De nuvarande punktskatterna inom energiområdet (inklusive elskatten och den nuvarande särskilda skatten för oljeprodukter, kol och bensin) bör i sin helhet avskaffas, med undantag för en del av bensinskatten. Koldioxidskatten bör utgå med per kg emitterad koldioxid. Koldioxidskatter bör omfatta alla koldioxidemissioner från fossila bränslen. Det innebär att även rå- och spillolja bör beskattas. Det finns enligt vår mening ingen anledning att ta ut skatt på koldioxid från icke-fossila bränslen. är det bara aktuellt med inhemska icke-fossila bränslen eller sådana bränslen som importeras från våra närmaste grannländer. I liksom i dessa länder kommer framställning av biobränslen endast att accepteras om återväxten motsvarar avverkningen. På så sätt kommer inte koldioxid att tillföras atmosfären. Ett särfall utgör torvbränslen. kan i strikt mening inte betraktas som ett fossilt bränsle, men det finns många likheter. Visserligen kan man hävda att det vid måttliga uttag av torv ändå sker en nettotillväxt av torvtillgångarna i . Man kan också hävda att torvbrytning kan skapa förutsättningar för senare skogsplantering. Men med hänsyn till de stora miljövärden som många torvmossar har anser vi att det finns anledning att ha en försiktig inställning till omfattande exploatering av de svenska torvtillgångarna. Regeringen bör ta initiativ till en fortsatt utredning angående en framtida koldioxidbaserad beskattning avseende torv. Etanol och metanol kan i förväntas framställas huvudsakligen från icke-fossila råvaror. I den mån fossila råvaror helt eller delvis används måste koldioxidskatt erläggas. Inga kategorier av förbränningsanläggningar bör undantas från skatten. 10.3 Uttag av skatten Av praktiska skäl bör skatten tas ut vid försäljning av bränsle på samma sätt som sker med punktskatterna på energi. Möjligheterna att rena bort koldioxid genom att binda det till någon bestående substans är ännu mycket begränsade. Skattesystemet bör dock ta hänsyn till dessa möjligheter. De regler för återbetalning av koldioxidskatten som regeringen föreslår bör kunna tillämpas även för den av oss föreslagna formen för koldioxidbeskattning. Inom vissa industriella processer, t.ex. stål- och cementframställning, är det nödvändigt att använda bränslen för att utnyttja kolet i dessa. I vissa industriella processer binds kolet till det framställda ämnet - då kan återbetalningsreglerna vara tillämpliga. Även i andra fall bör koldioxidskatten kunna reduceras om det för den industriella processen är nödvändigt att specifikt nyttja grundämnet kol. Några andra reducerings- eller nedsättningsregler bör inte finnas. Det innebär att den nuvarande spärregeln som gör att allmän energiskatt inte behöver överstiga av de tillverkade produkternas försäljningsvärde bör avskaffas i samband med övergången till den av oss föreslagna nya formen för energibeskattning. Det kan emellertid i vissa branscher föreligga svårigheter att anpassa bränslevalet efter nya förhållanden. Det bör därför finnas möjlighet att under en övergångstid åtnjuta en viss nedsättning. Etablerad gasolanvändning inom vissa industrier och yrkesmässig växthusodling kan vara exempel på näringsgrenar där en sådan övergångsperiod måste aktualiseras. Bränsle för utrikes sjö- eller flygfart bör inte belastas med koldioxidskatt. För inrikes flygtrafik bör gälla en schablonmässigt beräknad koldioxidskatt som motsvarar per utsläppt kg koldioxid. Anledningen till att vi liksom regeringen förordar en schablonmässig beräkning beror på de praktiska svårigheterna att beskatta inhemskt flygbränsle för maskiner som trafikerar både och andra länder. Den schablonmässiga beräkningen bör dock så nära som möjligt följa den verkliga bränsleförbrukningen för den aktuella plantypen. De i propositionen angivna genomsnittliga utsläppen av koldioxid från olika bränslen bör i övriga fall kunna ligga till grund för beräkningen av skatten. Eldningsolja av olika klasser ger upphov till olika stora koldioxidutsläpp. Detta bör avspeglas i beskattningen. Koldioxidskatten för bensin kommer enligt vårt förslag att uppgå till /l, vilket skulle innebära en ökning med /l. Eftersom skattebelastningen på bensin inte ska öka måste bensinskatten sänkas med motsvarande belopp eller med /l. I syfte att förstärka miljöeffekterna vill vi stimulera till användning av bättre brännoljekvaliteter. Moderata samlingspartiet förordar i likhet med regeringen att brännolja indelas i miljöklasser. Någon nedsättning av punktskatterna på mindre miljöskadlig brännolja är emellertid inte möjlig, eftersom vi föreslår att alla punktskatter på energi avskaffas i sin helhet. 1 stället föreslår vi om de i propositionen angivna villkoren uppfylls att ett stimulansavdrag lämnas. För miljöklass 1 bör stödet utgå med per m3 och för miljöklass 2 med per m3. Svavel förekommer i de flesta eldningsoljor och kol. Vid förbränningen frigörs svavel som sedan faller ner i form av svavelsyrlighet. De första skadorna av svavelnedfall märktes redan tidigt . Trots att svavelhalterna i de eldningsoljor som används i successivt har sänkts har försurningsskadorna blivit allvarligare. Inte bara insjöar är påverkade. Grundvattnet i delar av vårt land har blivit betydligt surare. Det finns indikationer på att försurat brunnsvatten orsakar skador och sjukdomar. I delar av är försurningsskadade skogsbestånd vanliga. Skogstillväxten försämras och hotar hela det ekologiska systemet att bryta ihop. Om inte försurningsskadorna kan motverkas kommer viktiga delar av natur- och odlingslandskapet att förstöras. En stor del av nedfallet av försurande ämnen kommer från emissioner i andra länder. Det gäller i hög grad svavelnedfall. Internationella överenskommelser måste leda till att andra länder i vidtar åtgärder mot svavelutsläppen. Dessvärre kommer det att ta innan de östeuropeiska länderna har möjlighet att minska svavelemissionerna. Trots att har kommit längre än de flesta andra länder är det motiverat att ytterligare minska de inhemska svavelutsläppen. Försurningsskadorna är omfattande. Det enda sättet att helt undvika skador är att minska luftföroreningar. I det korta perspektivet är det dock möjligt att vidta åtgärder som minskar skadeverkningarna av försurande nedfall och som delvis återställer skadade områden eller objekt. Sådana åtgärder, till exempel kalkning av sjöar, förekommer redan. Ytterligare åtgärder kommer att krävas . Kostnaden för dessa åtgärder bör vila på dem som släpper ut försurande ämnen. Regeringen har föreslagit att en svavelskatt på /kg svavel skall införas. Denna svavelskatt kommer visserligen att ha en styrande effekt, men de medel sorn inflyter kommer att tillfalla statskassan. I stället för en svavelskatt bör därför, enligt vår mening, en svavelavgift tas ut. Intäkterna från denna avgift bör återföras till miljöförbättrande åtgärder. De av regeringen föreslagna reglerna för uttag av svavelskatt bör i huvudsak kunna appliceras även på en svavelavgift. En särskild fond bör skapas för att administrera influtna medel. bör vara huvudman för denna fond. Fonden bör inte ackumulera kapital. De influtna fondmedlen bör i första hand användas för sjö- och skogsmarkskalkning, åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten i försurningsskadade vattentäkter samt forskning. Skatten på omsättning av vissa värdepapper I propositionen föreslår regeringen att skatten på aktier och vissa andra värdepapper halveras. infördes en enprocentig omsättningsskatt på handeln med aktier och vissa andra värdepapper. Motivet angavs i båda propositionerna vara dels statsfinansiellt, dels fördelningspolitiskt. Därutöver åberopade regeringen den mycket kraftiga kursuppgången på . Ingen av de båda propositionerna hade föregåtts av utredning, remissbehandling eller lagrådsgranskning, vilket dels upprörde aktörerna på de aktuella marknaderna, dels ledde till mycket skarp kritik från främst moderata samlingspartiets företrädare i samband med riksdagsbehandlingen. då omsättningsskatten införts och utvidgats har utländska aktiemarknader vidtagit ett flertal åtgärder för att sänka sina transaktionskostnader. I exempelvis genomfördes i detta syfte en viktig avreglering 1986 som kallades The Big Bang". Förändringar i omvärlden innebär att transaktionskostnaderna i nu är så höga som i exempelvis och . Kritiken mot omsättningsskatten har hårdnat och blivit mer och mer utbredd. krävde en enhällig börsstyrelse ett slopande av skatten särskilt med hänsyn till att en mycket stor del av omsättningen av svenska aktier nu sker utomlands. Nedanstående tabell visar hur omsättningen på svenska aktier har utvecklats på respektive på utländska börser. Tabell (miljarder kronor) Omsättningen av svenska aktier 1986 1987 1988 Om man tar hänsyn till kursuppgången på aktierna har omsättningen på reellt minskat med . Enligt Aktiefrämjandet har den minskade omsättningen 1989 fått till följd att bolagsskatter på fondhandeln och reavinstskatter fallit med jämfört med . Omsättningsskatten ger en bruttointäkt på endast . Nettoförlusten för staten uppgår således till . Ett av de viktigaste skälen till att införa omsättningsskatten på aktiehandel sades vara det statsfinansiella. Det har visat sig att skatten leder till ett nettounderskott för statskassan. Den minskade omsättningen leder vidare till att försörjningen av riskkapital för mindre och medelstora företag försämras. EG kommer i samband med pågående harmonisering att utveckla en fri kapitalmarknad utan transaktionsskatter. Det är ytterligare ett skäl till att avveckla denna konkurrenssnedvridande skatt. Moderata samlingspartiet föreslår därför att skatten på omsättning av vissa värdepapper avskaffas med verkan från . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en anpassning av mervärdeskatteuttaget till de regler som kommer att gälla inom EG, 2. att avslår propositionen till den del den avser en generell mervärdebeskattning av varor och tjänster, 3. att avslår propositionen till den del den avser ett slopande av gällande reduceringsregler inom fastighetsområdet, 4. att avslår propositionen till den del den avser uttagsbeskattning av vissa fastighetsarbeten i egen regi, 5. att beslutar att återinföra reduceringsreglerna för hotell- och restaurangverksamhet fr.o.m. , 6. att avslår propositionen till den del den avser uttagsbeskattning av serveringstjänster, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika villkor för verksamhet inom kultur- och nöjesområdet liksom för massmedia, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellan privat och offentlig verksamhet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångsregler i samband med att offentlig sektor inte skall belastas med mervärdeskatt, 10. att beslutar att tullens hantering av importbeskattning av varor avvecklas i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om taxfreeförsäljning" av tjänster, 12. att avslår propositionen till den del den avser ett slopande av skattefriheten avseende fartyg och flygplan, 13. att beslutar att mervärdeskatten skall vara vid tillhandahållande av värme, 14. att beslutar att införa en koldixodutsläppsrelaterad punktskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, 15. att beslutar att koldioxidskatt inte skall utgå för vissa industriella processer i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. att beslutar att den s.k. 1,7-procentsregeln skall upphöra att gälla i samband med övergången till den av oss föreslagna nya formen för energibeskattning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassningen av bränslevalet efter nya förhållanden i vissa branscher, 18. att beslutar att bränsle för utrikes sjö- eller flygfart inte skall belastas med koldioxidskatt, 19. att beslutar införa en schabloniserad koldioxidskatt pä bränsle för inrikes flygtrafik i enlighet med vad som anförts i motionen, 20. att beslutar att sänka bensinskatten med per liter i enlighet med vad som anförts i motionen, 21. att beslutar att införa stimulansavdrag avseende brännolja i miljöklass 1 med . per m3 och i miljöklass 2 med . per m3 i enlighet med vad som i motionen anförts, 22. att beslutar att införa en svavelavgift i enlighet med vad som anförts i motionen, 23. att beslutar att inrätta en särskild fond för att administrera influtna svavelavgifter, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fondmedlens användningssätt, 25. att beslutar att skatten på omsättning av vissa värdepapper skall avskaffas fr.o.m. . () () () gotab 96605, Slockholm 1990