mot · GE02Fi2 · 1990-10-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:29 uppgifter inom statsskuldspolitiken och den statliga finansförvaltningen Statsskuldspolitikens målEnligt propositionen skall minimering avkostnaderna för statens upplåning under vissarestriktioner vara det övergripande målet förstatsskuldspolitiken. Vi instämmer med detta mål.Vi vänder oss dock emot att propositionensamtidigt beskriver andra mål, som att stimulerahushållens sparande. Det skapar bara onödigakonflikter i riksgäldens verksamhet, eftersomkostnadsminimering inte alltid kan uppnås omhushållssparandet skall stimuleras.Riksbanken är ansvarig för penningpolitiken,som statsskuldspolitiken också påverkardenna. Det är därför rimligt att viss samordningsker mellan riksgälden och . Det samrådsom föreskrivs i propositionen och som fungeraranser vi är bra och riktigt.2. UtlandsupplåningenNormen att staten inte skall nettolåna i utländskvaluta för att finansiera statens budgetunderskotteller för att förvalta statsskulden skall ligga fast. Videlar uppfattningen i propositionen på dennapunkt. Skrivningen i propositionen att detta skalltolkas så att riksgälden skall vara skyldig attamortera på utlandsskulden om och när riksbankenmåste hålla så högt ränteläge att betydandevalutainflöde uppstår, skapar problem och är enviktig restriktion för riksgälden. Det innebär attkostnaderna för statsskuldens förvaltning blir högreän vad som eljest vore möjligt. Vi kan emellertidinte se att det finns något annat sätt att anpassa sigtill ett valutainflöde och accepterar därförpropositionens förslag.3. Upplåning från hushållenPå hushållsmarknaden finns tre instrument --, sparobligationer och allemanssparandet.Sparobligationerna är på väg ut och ersätts av en nylåneform, obligationskonto.Som framgått ovan anser vi inte att riksgäldenskall ha som mål för verksamheten att stimulerahushållens sparande. Det måste ankomma på denekonomiska politiken att skapa långsiktigaincitament för hushållens sparande. Inte helleranser vi att riksgälden skall utvecklas till en nystatlig bank med omfattande direkt upplåning frånhushållen. Det finns därför anledning att på siktompröva förutsättningarna för allemanssparandet.Eftersom allemanssparandet är en helt likvidsparform med avistakonton, utan bindningar(bortsett från en mindre uttagsavgift) och volymenf n är betydande måste emellertid förändringar skemed stor försiktighet, som villkoren försparandet i ekonomin generellt förbättras.Vad avser premieobligationer och det nyaobligationskontot finner vi det angeläget att påpekaatt villkoren måste vara sådana attkostnadseffektivitet nås. Dessutom anser vi detangeläget att ingen otillbörlig konkurrensfördelupprätthålls gentemot kreditinstituten på grund avriksgäldens särställning i övrigt.4. Affärsverkens finansieringPropositionens huvudprincip är att affärsverkenskall få möjlighet att välja finansieringskälla själva,dvs anlita riksgälden eller ta upp krediter på denöppna marknaden. Detta är bra. Vi stödjer ocksåtanken att affärsverken skall inhämta anbud frånriksgälden, liksom förslaget att den styrning somkan behövas av affärsverkensinvesteringsverksamhet kan ske genom låneramareller krav på lägsta tillåtna soliditet.Vi vill dock poängtera att de som äraffärsverk i flera fall driver rent konkurrensutsattverksamhet. I sådana fall kan möjligheten tillfinansiering via riksgälden skapakonkurrensfördelar och snedvridningar. Dettaproblem bör åtgärdas genom förändringarbeträffande vad som bör vara affärsverk och vadsom med fördel i stället kan drivas i annanverksamhetsform.5. GarantiverksamhetenEnligt propositionen skall riksgälden bygga uppen företagsekonomisk kompetens för en utökadroll inom kreditgivning och kreditgarantier. Viställer oss inte avvisande till detta när det gällerbeslut som rör utlandsmarknaderna, men ipropositionen föreslås även en utökad roll förkreditgarantier i svenska kronor på svenskamarknaden för belopp större än . Tankentycks vara att riksgälden skall bedöma denföretagsekonomiska risken med garantin, vilketsägs avlasta regeringen. Trots detta skall riksgäldenkunna överlämna ärenden till regeringen om denföretagsekonomiska bedömningen blir negativ,men syftet med krediten är något annat. I sådanafall skall regeringen göra en avvägning mellanekonomiska och andra faktorer. Sådanaavvägningar hör självfallet till statsmakternasansvar. Det är i propositionen oklart vad syftet medriksgäldens del i denna avvägning avföretagsekonomi och andra överväganden blir.Företagsekonomisk kompetens och professionellakunskaper för risk- och garantibedömning återfinnspå många håll på kapitalmarknaderna. Vi anser detinte självklart att just riksgälden behöver bygga uppsådan och ställer oss därför skeptiska tillpropositionens förslag i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mål förstatsskuldspolitiken,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om upplåningenfrån hushållen,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omlånefinansiering av statlig verksamhet,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omföretagsekonomisk kompetensuppbyggnad iriksgäldskontoret.