mot · GD02Sk393 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (vpk) En rättvis skattereform behöver en skattereform för rättvisa. Regeringen har genom en uppgörelse med tagit steg i motsatt riktning. Genom flera skattebeslut har de bäst ställda gynnats i skattepolitiken. Ett nytt sådant steg togs genom beslut om inkomstskatten . Ett än mer genomgripande skattebeslut väntas . Regeringen avser att lägga en proposition angående detta . Om regeringen då lägger en proposition enligt den överenskommelse som träffats mellan socialdemokraterna och , och riksdagsmajoriteten tillstyrker en sådan proposition, så tas ett avgörande steg bort från principen skatt efter bärkraft. Vpk avser att lägga konkreta och mer detaljerade skatteförslag i samband med den aviserade propositionen. Vpk intar en konstruktiv hållning i skattefrågan. Om regeringen är beredd att lyssna på kritiken mot skatteuppgörelsen med så är vpk berett stödja förändringar som skapar en bättre fördelningspolitisk profil. I denna motion redovisar vpk principförslag om inriktning för en rättvis skattereform. En reform för omfördelning från kapital och höginkomsttagare till arbete och låginkomsttagare. Det finns många skäl till en grundläggande skattereform. Skattesystemet skall utjämna inkomst- och förmögenhetsklyftor. Det nuvarande skattesystemet skall enligt teorin göra detta, bl.a. genom progressiva skalor för inkomstbeskattningen. Vpk slår vakt om ett progressivt skattesystem. I praktiken är progressionen i dagens skattesystem kraftigt urholkad. Många höginkomsttagare betalar i praktiken inte större andel av sin inkomst i skatt än de som har låga eller normala inkomster. En del höginkomsttagare, s.k. nolltaxerare, betalar ingen skatt alls. Den genomsnittliga skatten för de flesta ligger . Verkliga höginkomsttagare ligger på . Hushåll med stora förmögenheter ligger inte på mer än i skatt av disponibel inkomst. 1 1989/90. Kapitalbeskattningen av personliga förmögenheter fungerar i realiteten som en negativ skatt. Genom avdrag och olikformigheter i skattesystemet ger kapitalbeskattningen ett underskott på ca 5 miljarder. Nuvarande regler för beskattning av aktier och realisationsvinster ger möjlighet till såväl formellt laglig skatteplanering som avancerade manipulationer och rent skattefusk. Några inslag i denna karusell är handel med förlust- och skalbolag, kommanditbolag, utdelningsfonder, etc. I en genomgång av undersökte verket aktieförsäljningar som gav en vinst på 900 milj. kr. Genom formellt lagliga transaktioner reducerades detta till ett skatteunderlag på 15 milj. kr. (betänkande 1988/89:SkU16 s. 27) Även andra inslag i skattesystemet fungerar regressivt, dvs det tvingar låginkomsttagare att betala en högre skatteandel. I merparten länder med mervärdeskatt eller omsättningsskatt så minskas skattesatsen för livsmedel och vissa andra basvaror. Detta för att minska skatteuttaget för människor med låga inkomster. I är momsen generell, dvs lika hög på mat som på kapitalvaror och lyxbetonade produkter. I har EG utfärdat direktiv som säger att momsen bör vara generell men att följande områden kan undantagas: sjukvård, social omvårdnad, utbildning, kultur, idrott, transporter, fast egendom (hyra) samt bankoch försäkringsverksamhet. Vad gäller nivån har föreslagit ett system med två intervaller, en standardsats och en reducerad sats . Den reducerade skattesatsen skall enligt förslaget omfatta livsmedel - med undantag av alkoholhaltiga drycker -, energi för belysning och uppvärmning, vattenleveranser, läkemedel, böcker, tidningar och periodiska tidskrifter samt persontransporter. (Se SOU 1989:35, sid 151 och 141.) Av fördelningspolitiska skäl har vpk länge krävt att momsen på mat skall reduceras för att slopas. Det finns inget egenvärde i att anpassa svenska skatteregler till rekommendationer inom EG, men det som är tekniskt möjligt inom EG bör också vara det i . En etablerad ståndpunkt i andra länder1 är att företagsbeskattning främst slår mot företag samt kapitalägare dvs aktieägare. Det finns också ett rakt samband mellan höga inkomster och kapitaltillgångar. I är den effektiva företagsbeskattningen internationellt sett låg, framförallt för de stora börsnoterade företagen. SCB har mätt den betalda skatten som andel av resultat före dispositioner i svensk respektive utländsk koncerndel för de 17 största internationella svenska företagen. In the short run ... an increase in the corporate tax is paid by the Corporation. owners of the Corporation the stockholders bear the full tax all owners of capital bear virtually all of the tax in the long run .... Owners of capital may bear slightly more or less thån 100 percent of the tax. Källa: Expertrapport till , Revising the Corporate Income Tax, sid 49 ff. pendlar denna skatteandel mellan medan den ligger på i utlandet. (Industripolitisk årsbok från industridepartementet.) I samma källa redovisas att nettovinstmarginalen förde 17 största utlandsetablerade företagen ligger högre i än för den utländska delen. har vinsterna varit mycket goda i näringslivet. Näringslivets samlade bruttovinstöverskott låg 1988 på (SCB nationalräkenskaperna). Detta goda vinstläge gäller inte minst industrin. Den reala räntabiliteten på eget kapital har pendlat kring . För att återfinna lika höga värden måste man gå tillbaka de likvida medlen fördubblats , räknat i fasta priser. motsvarade de likvida medlen det samlade investeringsbeloppet under de tre åren 1986-1988. (Preliminär nationalbudget s. 30, ang industrin.) Den svenska bolagsskatten gav /88 ett begränsat bidrag på till samhället. Det var ungefär lika mycket som företagen lade ut på reklam eller tjänsteresor. Vpk har föreslagit att sänkt skatt på arbetsinkomster delvis skulle finansieras med ökad skatt på företag och produktion. Detta har skatteutredningarna och även regeringen avvisat. Utredningen om Reformerad inkomstbeskattning, RINK, skrev i sitt betänkande 1 många andra länder har skattereformer delvis finansierats genom ökad företagsbeskattning inte bara på lång sikt genom en mera välfungerande ekonomi utan även på kort sikt. Den av oss föreslagna skattereformen har dock ej denna inriktning... (RINK I, s. 85) Förslaget till nytt system för företagsbeskattningen, från Utredningen om reformerad företagsbeskattning URF, kommer ytterligare att sänka det effektiva skatteuttaget, och detta trots den breddade skattebasen. Förslaget presenterades under följande rubrik i tidningen och Departement: lägsta bolagsskatt. uppstod en positiv engångseffekt på ca från upplösta reserver, men redan året därpå ändras bilden. skriver i sin inkomstberäkning för /91, följande ang bolagsskatten: För kan skatteintäkterna beräknas minska med ca jämfört med oförändrade regler. Minskningen beror främst på att de föreslagna basbreddningarna detta år inte fullt ut kan kompensera för sänkningen av inkomstskattesatsen. (RRV inkomstberäkning , s. 45) Denna bedömning görs också i en genomgång på Svenska Dagbladets handels- och ekonomisida. När nu skatteutredningen utöver sänkt skattesats, valt att skapa nya typer av reserver och dessutom behålla överavskrivningarna borde detta rimligtvis innebära att huvuddelen av de börsnoterade industriföretagen kommer att betala lägre skatt än . Slutsatsen av ovanstående beräkningar blir att det nya skattesystemet ser ut att leda till nästan en halvering av tillverkande börsföretags betalda skatt som det är svårt att se att någon bransch skulle drabbas av en faktisk skatteökning. (, art. av ) Den statliga inkomstskatten är progressiv dvs. den stiger med ökad inkomst. Den kommunala inkomstskatten är proportionell, dvs. skatten tas ut med samma procentsats oavsett inkomst. För alla hushåll i normala inkomstlägen är kommunalskatten mycket tyngre än den statliga skatten. Kommunalskatterna varierar dessutom kraftigt mellan olika kommuner. I kommuner där inkomsterna ligger över genomsnittet ligger kommunalskatten vanligen lägre än genomsnittet. Spännvidden ligger runt . mellan högsta och lägsta skatteuttag, dvs. en skillnad på . I disponibel inkomst gör detta stora skillnader för ett hushåll. Enligt en undersökning i tidningen kan kommunalskatter och avgifter betyda en skillnad på ca . för en tvåbarnsfamilj beroende på i vilken kommun man bor. I beskattas kapitaltillgångar och företag lågt, medan skatten på arbete är betydligt högre. Redan måttliga inkomster beskattas efter en skattesats som gör att marginaleffekten, dvs. skattedelen av en inkomstökning, blir påtaglig. Orsaken till detta är dock främst de höga kommunalskatterna. Skevheter och olikformigheter i skattesystemet gör att progressionen sätts ur spel. Vpk verkar för skatt efter bärkraft. Detta förutsätter ett progressivt skattesystem så att höga inkomster träffas av ett högre skatteuttag än låga inkomster. Vpk verkar för en verklig skatterevolution. Grundlinjerna för ett sådant system uttrycktes redan i vpk:s skattemotion : minskade bördor på lönearbete och väsentligt ökade på arbetsfria inkomster (kapital och spekulationsinkomster). Därför arbetar vpk för - Ökad skatt på produktionen. Ökad bolagsbeskattning, i riktning mot skatt på företagens nyttjande av produktionsfaktorer, dvs. - Ett reformerat kommunalskattesystem, kommunalskatterna skall utjämnas, och pressas ned genom ett rättvisare statsbidragssystem. - Mindre skatt på arbete. Progressiva inkomstskatter, sänkt marginaleffekt för låga och normala inkomster, oförändrade marginalskatter för verkliga höginkomsttagare. Ett riktmärke bör vara att normala löntagare inte träffas av en högre marginaleffekt än . För verkliga höginkomsttagare anser vpk att en marginalskatt mellan är rimlig. - Ökad skatt på kapital. Kapitalinkomster skall beskattas progressivt, och aldrig lägre än rena löneinkomster. En övergång till real kapitalbeskattning bör prövas i enlighet med de tankegångar som lades fram av utredningen om en inflationskorrigerad kapitalbeskattning, IBU. - Differentierade indirekta skatter. Lägre skatt på basvaror. Uttaget av indirekta skatterna kan då breddas, t.ex. moms även på finansiella tjänster. - Miljöinriktad energibeskattning genom punktskatter och slopad moms på energiområdet. - En ansvarsfull och rättvis finansiering. En skattereform måste finansieras fullt ut. Vpk avvisar s.k. dynamiska effekter som finansieringskälla. Vpk föreslår att ger regeringen till känna att en proposition om en skatteomläggning skall utgå från ovanstående principer. tillsattes en rad skatteutredningar, bl.a. utredningen om Reformerad inkomstbeskattning, RINK. Utredningarna arbetade dock i tysthet. Till valet utsattes för frän kritik för sin skattepolitik, inte minst från socialdemokraterna. fick dock utredningarna direktiv från regeringen att ta fram förslag som låg nära det alternativ som lanserat och förlorat valet på. Utredningarna lade fram sina förslag . Förslagen behöver inte upprepas i denna motion, men grovt sett så innebar de en övergång från direkt till indirekt beskattning, kraftigt sänkta marginalskatter, och breddade skattebaser. Vpk:s representant i RINK föreslog istället en skatt i produktionsledet som i huvudsak ersätter kommunalskatten. Tills detta är genomfört kan istället en skattereduktion ges med exempelvis , motsvarande en tredjedel av nuvarande kommunalskatt (Vpk reservation s. 248) I reservationen redovisades alternativ med en kommunalskatt på , och en lägsta respektive högsta statsskatt på 15 respektive . Den högsta statsskatten skulle inträda vid . En högsta marginaleffekt på . RINK:s förslag rönte en omfattande kritik. Många påvisade att förslaget ledde till skattehöjningar för låginkomsttagare, som höginkomsttagarna fick stora skattelättnader. Regeringen valde trots detta att forcera frågan. Innan någon hade haft möjlighet att i detalj studera remissvaren så kallade regeringen till överläggningar i syfte att tidigarelägga skattereformen. Det måste ifrågasättas om inte syftet med detta handlingssätt var att undandra förslaget från en fortsatt debatt och kritik. Vpk redovisade ett alternativ som byggde på principerna från RINK-reservationen. Vpk föreslog att statsskatten skulle träda in redan från , och i stället för utredningens maximala i inkomstskatt föreslog vpk vid . Vpk föreslog förbättrade statsbidrag till kommunerna, och avvisade en rad av de indirekta skattehöjningar och momsbreddningar som RINK föreslog. Vpk föreslog att det bortfall som då uppstod bl.a. skulle finansieras med ökad skatt på bolag och kapital. Utredningsförslagen utsattes för en omfattande fördelningskritik, bl.a. genom utredningar från LO och . I påvisade man att av alla hushåll skulle förlora på RINK:s förslag. av löntagarna skulle förlora enligt . Enligt LO låg brytpunkten för förlust vid inkomster . Av framgick att 600 000 hushåll skulle förlora på RINK. vinner , och i medeltal vinner man ca . I inkomstgruppen mellan . vinner , medan i gruppen förlorar. Enligt SCB fanns de flesta förlorarna bland låginkomsttagarna. Resultaten låg i linje med vad som redan hade presenterats i två bilagor till RINK, dvs bilaga 8 och 17. Redan i dessa påtalades de fördelningspolitiska skevheterna i RINK. hushåll med hög bruttoinkomst per konsumtionsenhet ökar sin disponibla inkomst mest (Bil. 8 sid 4) av alla hushåll förlorar på RINK (Bil. 17 tabell 3.1, sid 15) Förlorarna på skatteomläggningen är således de lågavlönade. I denna grupp är kvinnorna överrepresenterade, och en särskilt utsatt grupp är de deltidsarbetande kvinnorna. En anledning till att regeringens skatteomläggning slår felaktigt fördelningspolitiskt är att en betydande del finansieras via ökade boendekostnader. Skatteomläggningen finansierades till () med ökade boendekostnader, bl.a genom att momsbelägga energi, och moms på vatten-avlopp-sophämtning, etc. samlade omläggning beräknar skatteutredningarna och regeringen att boendekostnaderna skall stiga med . De allmännyttiga bostadsföretagen hävdar att hyrorna stiger med mellan . Den lägre ökningstakten ligger till grund för de flesta av de fördelningspolitiska utvärderingar som har gjorts. Det är dock troligt att de allmännyttiga företagens beräkning ligger sanningen närmast. Detta skulle ytterligare snedvrida de fördelningspolitiska konsekvenserna av den föreslagna omläggningen. Dessa resultat borde ha lett till att RINK-förslaget ändrades för att uppnå en bättre fördelningsprofil. För att få debet och kredit att gå ihop har utredningen kalkylerat med s.k. dynamiska effekter. Med detta menar utredningen att sänkta marginalskatter skall få människor att arbeta mera, och detta skall ge skatteinkomster som delvis finansierar den sänkta marginalskatten. Utredningens egna experter har lämnat motstridiga rapporter om det överhuvudtaget kommer att skapas några påtagliga dynamiska effekter. Samma resonemang tillämpades i . Resultatet där blev ett gigantiskt Tron på de dynamiska effekterna liknar drömmen om perpetuum mobile, evighetsmaskinen som genererar sin egen kraft. I verkligheten så arbetar de flesta höginkomsttagare redan full tid. Bland de lågavlönade finns många deltidsarbetande, de kan möjligen öka sin arbetstid. De får dock en mycket liten skattesänkning av den sänkta marginalskatten. Alla får dock vara med och betala den breddade momsen, samt andra skattehöjningar och basbreddningar. Det är detta som gör att många lågavlönade förlorar på den skatteomläggning som regeringen och fp planerar att genomföra. För att minska förlusten kan lågavlönade tvingas att arbeta mera. Det är en möjlig dynamisk effekt, men inte genom morot utan genom piska. Ett bättre skattesystem kan skapa bättre ekonomisk tillväxt, genom att begränsa transaktions- och spekulationsekonomin. Den tillväxten vill vpk bruka för att skapa en bättre välfärd för de breda grupperna. Att kalkylera med dynamiska effekter för att finansiera marginalskattesänkningar som främst gynnar de bäst ställda är att låta låginkomsttagarna betala skattesänkningar för de rika. Metalls ordförande har sagt: Dynamiska effekter det tror jag på när jagser dom. Det är en betydligt rimligare hållning än regeringens hasard med finansieringen av en skatteomläggning. ställde fem krav på en skattereform. Sänkt marginalskatt med ett tak på . En i princip enhetlig mervärdeskatt. Den sänkta inkomstskatten finansieras genom höjning av andra skatter. Uppgörelsen mellan s och fp innebar att fick gehör för alla sina krav. Uppgörelsen innebär att de fördelningspolitiska skevheterna ligger kvar, och i vissa avseenden förstärks de t.o.m. Under ett skede i överläggningarna tog regeringen ett steg åt vänster och lade ett bud om i skatt för inkomster . Vpk stödde detta förslag. Regeringen valde dock att göra upp högerut med . Detta innebar att som högsta skatt lades fast. kunde dessutom driva igenom en rad försämringar t.o.m gentemot RINK-förslaget. Dit hör bl.a. slopandet av taket för ränteavdragen, samt den minskade kapitalbeskattningen på pensionsfonderna, en skattebas som har en stark progressiv effekt, samt en sänkt förmögenhetsskatt. En beskattning av pensionsförsäkringar enligt RINK skulle ha gett ett viktigt progressivt bidrag till finansieringen av skatteomläggningen. Enligt LO:s studie skulle denna skattehöjning betyda en ökad utgift på . för personer i inkomstskiktet . För personer i inkomstskiktet över innebar det en merkostnad på . 1 princip för de kollektiva pensionsfonderna, . i det lägre skiktet och Dessa försämringar av RINK-förslaget motverkar och upphäver de fördelningspolitiskt positiva effekter som det förhöjda grundavdraget i vissa inkomstskikt skulle ha kunnat medföra. Även beslut om skatteomläggningen medför fördelningspolitiska fel. Det framgår bl.a. av beräkningar som gjorts inom sparbanksföreningen och tidningen . säger: Mångå hushåll bör vara inställda på en sänkt standard . De som framförallt drabbas är de som hade små marginaler i sin ekonomi och de som gjort sin ekonomi beroende av de regler som gällt. Visserligen sänks marginalskatterna vad avser den statliga skatten men höjer många kommuner den kommunala skatten kommuner har en kommunalskatt som överstiger . Det är därför närmast vilseledande att beräkna olika hushållsekonomier på kommunalskatt. Veckans affärer har låtit en konsultbyrå beräkna effekterna av skatteomläggningen och redovisar följande resultat i nr 3/90. Den överraskande sänkningen av marginalskatten sätter sin prägel på årets VA- undersökning. Trots att priserna väntas öka behöver höginkomsttagaren inte öka den nominella lönen före bibehållen standard. Låginkomsttagaren däremot måste höja sin lön eller öka sin arbetstid för att klara köpkraften De högst avlönade skulle t.o m. kunna sänka sin lön med utan att sänka sin standard. Anmärkningsvärt är att VA kan redovisa dessa resultat utan att beräkningen tagit full hänsyn till skattehöjningar vad gäller högre skatt på resor i tjänsten, höjd restaurangmoms , samt moms på energi, sophämtning och vatten, och höjd fastighetsskatt som ökar boendekostnaderna. De ökade boendekostnaderna genom höjda skatter slår också mycket hårt mot lågavlönade, då de inte får någon motsvarande skattesänkning genom marginalskattesänkningen. Ovanstående resultat borde kompletteras med en officiell undersökning av såväl 90 som skatteomläggningar. Krav på en sådan fördelningspolitisk studie restes också i skatteutskottet av ledamöter från vpk, och . Detta förslag vann märkligt nog inte majoritet vare sig i utskottet eller i . Det är märkligt då oavsett hur man ställer sig till skatteomläggningen så borde alla parter vara intresserade av en opartisk utvärdering. Ledamöterna från VPK, och tvangs istället att reservera sig. bör dock ompröva detta beslut och bifalla kravet på den fördelningspolitiska studie som restes i reservation 3 betänkande 1989/90 SkUlO. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om principerna för en skattereform för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fördelningspolitisk utvärdering av skatteomläggningen . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)