mot · GD02Ub105 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 105 av och (c, s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning finns en fast organisation för högskoleutbildning på . Ansvaret för denna har lagts på en till knuten högskolekommitté, som ansvarar för planering och genomförande av högskoleutbildningen i länet. All utbildning genomförs i samarbete med en annan högskola, och har förutom och även i , gymnastik och , , och i varit engagerade i verksamheten. Denna organisatoriska lösning överensstämmer helt med de förslag som framfördes i utredning Utbyggd högskoleutbildning (Ds U 1987:11). Av utredningen framgår att syftet med den i förhållande till övriga högskolor avvikande organisatoriska lösningen på var att säkerställa ett flexibelt och brett utbildningsutbud av lika god kvalité som erbjuds inom högskoleväsendet i övrigt. 1 budgetpropositionen 1988 säger föredragande statsråd: uppfattar jag som en smidig lösning som bör kunna tillämpas i ett län med de speciella förutsättningar som har. Möjligheterna att på ett effektivt sätt tillgodose skilda och skiftande utbildningsbehov bör därmed bli större. En utgångspunkt för högskoleutbildningen på är att verksamheten i alla relevanta avseenden skall ha samma status som en högskola. Detta innebär att verksamheten tilldelas medel för utbildning, utrustning etc. på samma sätt som övriga högskolor. Under innevarande budgetår har högskoleutbildningen på erhållit medel från anslagen: - D4 Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna - D12 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser - D 28 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål - ll,UHÄ-ramen - Medel för basresurser enligt särskilt beslut från regeringen I regeringens proposition om forskning 1989/90:90 föreslås en kraftig ökning av resurserna för forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna. I propositionen har ej föreslagits några resurser för detta ändamål till högskoleutbildningen på . Det går inte att utläsa av propositionen om detta ställningstagande grundas på uppfattningen att forskningsstödjande åtgärder ej fyller någon funktion i anslutning till högskoleutbildningen på eller om departementet, i motsats till tidigare ställ 1 1989/90. ningstaganden, har funnit att högskoleutbildningen på ej bör ges likvärdiga förutsättningar som övriga mindre högskolor. I propositionen framhåller man att ansträngningarna måste öka för att lärarna vid de mindre högskolorna skall integreras i forskargemenskapen på lika villkor. I detta sammanhang finns anledning att framhålla att lokala lärarkrafter i flera fall är engagerade i högskoleutbildningen på . Kommer att fastställa de i propositionen framförda förslagen får dessa lärare inga som helst möjligheter att få kontakt med och följa vad som sker inom forskarvärlden. Vid utredningen av de utbildningar som ges på har en målsättning varit att utnyttja de speciella förutsättningar som finns inom länet. Avsikten med detta har bl.a. varit att erbjuda utbildning som är av intresse även för elever från övriga delar av landet. Detta gäller t.ex. en kurs i miljö och byggnadsvård som behandlar miljöpåverkan på olika byggnadsmaterial, i första hand sten, och hur man kan restaurera och skydda gammal bebyggelse från skador som uppstår till följd av luftföroreningar etc. Lärarna till denna utbildning rekryteras från flera håll inom och utom högskolevärlden. Behovet av forskning inom detta område är mycket framträdande och förutsättningarna för sådana forskarinsatser är inte någonstans så bra som på . Forskning på måste precis som grundutbildningen drivas i samverkan med etablerade forskningsinstitutioner. Vad gäller grundutbildningen finns väl utarbetade och etablerade former för denna samverkan. Det redan etablerade samarbetet kan med fördel utvidgas till att även omfatta forskning i olika former. Ett tungt vägande skäl för tillkomsten av de mindre högskolorna har varit ambitionen att genom en spridning av den högre utbildningen skapa förutsättningar för en god infrastruktur i hela landet. Bakom förslagen i forskningspropositionen kan man ana liknande tankegångar. Den organisatoriska lösning som valts för högskoleutbildning på har av alla inblandade parter befunnits fungera på ett bra sätt till jämförelsevis låga kostnader. Det vore därför mycket olyckligt om organisationsformen fortsättningsvis kommer att tas som intäkt för en snålare resurstilldelning. Detta strider också mot avsikten att utbildningen på skulle vara jämförbar med den vid andra högskolor vilket såväl utredningen som propositionen avsåg. Ett sådant agerande från statsmakterna kommer med nödvändighet att medföra att högskoleutbildningen på får en lägre standard än i övriga län och att bristen på kompetent och högutbildad arbetskraft kommer att bestå i länet. Mot ovanstående bakgrund framstår det som nödvändigt att högskoleutbildningen på får del av de medel som kommer att fördelas för forskningsstödjande åtgärder. En rimlig nivå bör enligt vår mening vara . för /91. Detta belopp bör under de två följande budgetåren utökas med 150 000 respektive . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om att högskoleutbildningen på skall ges samma status och utvecklingsmöjligheter som den vid övriga mindre högskolor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående medel för forskningsstödjande åtgärder i anslutning till högskoleutbildning på . () ()