mot · GD02Ub656 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub656 av m.fl. (s, m, fp, c) Polymeringenjörsutbildning till I bilaga 10 till budgetpropositionen 1989/90:100 framlägger föredragande förslag rörande en ny. I samband med detta föreslås också att bl.a. textilingenjörslinjen skall bibehållas som separat, allmän utbildningslinje. För högskolan i föreslås 180 platser inom området för högskolestyrelsens fördelning /91 - 1993/94. 60 av dessa platser avser nuvarande två lokala utbildningslinjer, polymertekniklinjen, 80 poäng och formtekniklinjen, 80 poäng, båda lokaliserade till . Organisatoriskt kommer de att ingå i maskiningenjörslinjen. Med anledning av detta vill vi framhålla följande: Sedan högskolans start har utbildning inom det polymertekniska området förekommit vid högskolan i . Redan i samband med diskussionerna rörande lokalisering av YTH-utbildningarna i landet uttalade sig branschen för att den polymertekniska linjen i , med åtföljande fristående kurser, bör bibehållas (1983:18, sid. 26). I UHÄ:s strukturplaner för högskolan i anges polymer- och formteknikområdena som högskolans speciella profilområden. Med utgångspunkt i dessa planer har ett omfattande utvecklingsarbete utförts. Arbetet, som finansierats med hjälp av anslag från dåvarande , länsstyrelen, högskolan och olika företag, har skett i nära samarbete med branschen samt med forskande och utbildande högskolor och institutioner inom och utom landet. Utbildningen är den enda polymer- och formtekniska utbildningen på mellannivå i . Den tilldrar sig nationell och internationell uppmärksamhet för sin uppläggning och kvalité. 1 andra länder sker en ökad satsning på utbildning inom det polymertekniska området. Som exempel kan nämnas att delstaten beslutat satsa 27 miljoner mark på ett centrum för polymerteknisk utbildning, utveckling och forskning. Liknande satsningar har tidigare gjorts i Wiirzburg. Grundutbildningen på de olika orterna ligger på en nivå motsvarande den i . Liknande utbildning bedrivs också i Rosenheim i . I bedrivs grundutbildning, utveckling och forskning vid Technologischen Gewerbemuseum i . I erbjuds utbildning på en nivå motsvarande bl.a. vid , Polytechnic of North och Samarbete förekommer mellan utbildningen i och flera av de ovan nämnda orterna. En anledning till den ökande internationella satsningen på polymer- och formteknisk utbildning är plastens ökande betydelse som konstruktionsmaterial. Plast är ett förhållandevis nytt material med kraftigt ökande användning inom nya områden i näringslivet, men också med åtföljande problem vid tillverkning, återvinning och destruktion. Försöksprojekt inom de sistnämnda områdena pågår vid högskolan. Kombinationen av bearbetningstekniskt, kemitekniskt, formtekniskt och produktionstekniskt kunnande gör det svårt att inordna utbildningen i en generell linje som exempelvis maskiningenjörslinjen. För detta talar också att utbildningen på mellannivå endast finns på en ort i : . Det är i detta sammanhang intressant att jämföra med ingenjörsutbildningen i andra länder, där utbildningen inom polymerområdet genomgående bedrivs som specialingenjörsutbildningar. I samordnar olika utbildningsanordnare sin utbildning inom det polymertekniska området. AMU ger utbildning i kursform upp till och med gymnasial nivå. planerar en specialisering mot plast inom grenen för bearbetningsteknik och högskolan erbjuder såväl linjeutbildning som fristående kurser och uppdragsutbildning pä högskolenivå. Denna gemensamma utbildningssatsning möjliggör samutnyttjande av såväl teknisk utrustning som lärare. En lång rad branschorganisationer och företag har uttalat sig för att polymer- och formtekniklinjerna bör få en egen identitet och inte inordnas i någon generell utbildningslinje. Bland dem, som uttalat sig för detta kan nämnas Plast- och gummitekniska institutet, , , modelltillverkares förening. , , Kemi, , , och . Den stagnerande textilindustrin föreslås få bibehålla sin egen allmänna utbildningslinje, textilingenjörslinjen. Det är minst lika angeläget att den växande verksamheten inom plast- och gummiområdet i , med cirka 2 000 företag, får sin egen allmänna utbildningslinje med en nationellt och internationellt gångbar särart. Om de 60 utbildningsplatserna, motsvarande de nuvarande lokala polymer- och formtekniklinjerna, i stället för en inordning i maskiningenjörslinjen, utformas som en polymeringenjörslinje, med gemensam intagning, men med en grendelning mot polymerteknik respektive formteknik under utbildningens gång, innebär detta inte någon kostnadsökning i förhållande till föredragandes förslag, varken . Utbildningen bedrivs i lokaler som färdigställdes för sitt ändamål för mindre än . Stor vikt har lagts vid behandlingen av de gaser som uppstår vid verksamheten. De stränga gränsvärden som uppställts för exempelvis styren har med bred marginal underskridits. Att behandla problem av detta slag ingår som en naturlig del i utbildningen. Genom anslag från staten och genom depositioner från en lång rad företag kan de studerande erbjudas en omfattande och modern maskinutrustning. Forskningsanknytningen garanteras dels genom kontakter med forskande enheter inom och utom , dels genom deltagande i mycket omfattande forsknings- och utvecklingsprojekt, där modern datorteknik utnyttjas i växande omfattning. Internationaliseringen ingår som en integrerad del i utbildningen på många olika sätt: utländska gästföreläsare, studieresor, deltagande i internationella projekt och utbyte av läromedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av de lokala linjerna polymertekniklinjen, 80 poäng, och formtekniklinjen, 80 poäng, som separat allmän utbildningslinje. () ()