mot · GD02A23 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A23 av och (c, fp) M med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 har utvecklat forskning inom en rad specialområden, ofta med anknytning till centrumbildningarna. Detta har gjorts trots avsaknad av reguljära statliga resurser. Bland de områden där högskolan intagit en framträdande roll i det nationella forskarsamhället kan nämnas entreprenörskap och företagsutveckling, arbetsmarknadspolitik, regional historia, transportekonomi, masskommunikation och språk. Forskningen har till stor del kunnat bedrivas med hjälp av externa finansiärer. Skall högskolan i kunna hävda sig på olika områden och kunna svara mot de krav som ställs från samhällets sida, från näringslivets sida och för att kunna tillmötesgå de krav som ställs på olika lärarkategorier måste högskolan få en större andel av forskningsmedel än vad som föreslås i propositionen. Förslaget i propositionen innebär att de mindre och medelstora högskolorna tillförs sammanlagt 30 milj.kr. För högskolan i innebär det en uppräkning med 3,3 milj.kr. De mindre och medelstora högskolorna är 16 till antalet och får tillsammans mindre att dela på än t.ex. som ensamt får 32 milj.kr. Av det totala forskningsanslaget utgör satsningen 1990/91 och 1992/93. avlämnade den akademiska rektorskonferensen och de nya högskolornas rektorskonvent ett gemensamt förslag till nationellt handlingsprogram till och med följande beräkningsgrund: Medelstilldelningen bör utformas så att varje högskola får ett basanslag kompletterat med en rörlig del som baseras på högskolans summa sektorsoch LIF-medel. Den bör garantera att ingen högskola får så lite att den inte ger förutsättningar att uppfylla målen, som berättigad hänsyn tas till verksamhetens storlek. Tillsammans skulle detta beräkningssätt för en medelstor högskola, som högskolan i , få en medelstilldelning om 10 milj.kr. Vi delar denna uppfattning och anser att bör ge regeringen detta tillkänna. Vi vill i detta sammanhang också ta upp ett område som som kan komma i kläm om forskningspropositionens förslag går igenom och det är den arbetsmarknadspolitiska forskningen. Den bedrivna forskningen har i första hand bekostats med sektorsmedel från bl.a. arbetsmarknadsdeparte Förslaget om överförande av sektorsmedel till det föreslagna social- Mot. vetenskapliga rådet säger inget om fortsättningen av den arbetsmarknadspo- A23 litiska forskningen vid högskolan i . Ingen vet utfallet av en ansökan till detta råd, och innan rådet hunnit träda i funktion uppstår en mellanperiod där några resurser för nämnda forskning inte längre står till förfogande. I praktiken kan förslaget innebära att arbetsmarknadsforskningen i upphör i och med avskaffandet av nuvarande finansieringskällor. Detta anser vi vara mycket olyckligt sett även ur en nationell synvinkel. Vi menar att högskolan i även måste garanteras en arbetsmarknadspolitisk forskning. Högskolan bör tilldelas ett särskilt ramanslag i enlighet med vad som i propositionen kallas för forskning på eget programansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade forskningsanslag till högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt arbetmarknadspolitisk forskning vid högskolan i . () ()