mot · GE02Sk16 · 1990-11-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:47 Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering I en kommittémotion yrkar moderatasamlingspartiet avslag på propositionen och kräveratt fastighetstaxering av lantbrukuppskjuts till 1996. Efter jordbrukets avregleringråder en mycket stor osäkerhet om den framtidaprisbildningen på jordbruksfastigheter varigenomen betydande risk finns för att en taxering 1992 intekommer att motsvara kraven på en rättvisandetaxering. Osäkerheten om hur den framtidaförmögenhetsskatten skall utformas är ocksåbetydande vilket ytterligare understryker kravet påett uppskov med fastighetstaxeringen.Skulle yrkandet om avslag på propositionen intebifallas av bör ändringar ochkompletteringar göras i enlighet med vad vi härnedan anger.I propositionen föreslås vissa ändringar ivärderingsförfarandet samt en del förenklingarrörande de mindre lantbruksenheterna. Deföreslagna förändringarna är dels föranledda averfarenheter från tidigare taxeringar och dels avskatteomläggningen.Genom skatteomläggningen har sålundaavdragsrätt för reparation och underhåll avägarbostaden på jordbruksfastighet slopats.Därigenom saknar indelningen avtaxeringsenheten i beskattningsnaturenjordbruksfastighet respektive annan fastighetbetydelse. skall i ställetfastställa vilken typ av taxeringsenhet som varjetaxeringsenhet skall utgöra -- näringsfastighet ellerprivatbostadsfastighet.Beträffande prisbildningen föreslås, med stödav gjorda undersökningar, att lantbruksenhet medstörre areal får en lägre prisnivå per hektar änmindre lantbruksenheter (10--). Vi godtardenna förändring.Däremot är vi kritiska mot att värdet på deförsta skog också för störreskogsfastigheter skall fastställas så att deöverensstämmer med värdet som skulle ha gällt omtaxeringsenheten bestått av endast . Förstora skogsfastigheter är frågan närmast försumbarmedan negativa effekter framför allt kanuppkomma för familjejordbruken med ett litetkompletterande skogsinnehav. Vi yrkar sålundaavslag på förslaget att ändra 2 § 14 kapfastighetstaxeringslagen.När det gäller småhus med tomtmark som ingåri lantbruksenhet visar prisutvecklingen här etthögre pris än om småhuset och tomt varit ensjälvständig fastighet. Denna prisskillnad föreslåsfå slå igenom.Vi anser det felaktigt att denna prisskillnad fårslå igenom fullt ut eftersom prisskillnaden till stordel säkerligen beror på den rådandeavdragsrätten för reparation och underhåll avbostad på jordbruksfastighet. Vissa väsentligafrågor föranledda av den nya jordbrukspolitikensaknas i propositionen.Avregleringen av jordbruket borde naturligtvispåverka de kommande taxeringsvärdena delsberoende på ändring av användningen av mark ochbyggnader, dels på försämringen av lönsamheten.Att markpriserna förväntas bli lägre noteras ocksåi propositionen om livsmedelspolitiken (prop.1989/90:146 sid 56). Den försämrade lönsamhetenreser krav på ändrade bestämmelser förfastställandet av marknadsvärdet. Enligtnuvarande bestämmelser skall taxeringsvärdetmotsvara av marknadsvärdet. Dettaberäknas i sin tur med ledning av det genomsnittligaprisläget före det år dåfastighetstaxering sker. I första hand gäller alltsåpriset vid fastighetsförsäljningar i orten. Först iandra hand beräknas marknadsvärdet med ledningav en avkastningskalkyl.Enligt vårt förmenande måste betydligt störrehänsyn tas till en fastighets avkastningsförmåga äntill de pris som satts vid försäljningar som kunnatske innan beslutet om avreglering fattades. Det kantilläggas att avkastningsvärdering kommer tillanvändning vid prövning av förvärvstillstånd enligtjordförvärvslagen. Köpeskillingsstatistiken är iflera avseenden bristfällig. En mycket liten del avjorden och skogen omsätts på den öppnamarknaden. En hel del av förvärven utgörs avtillskottsjord för sammanläggning med andrabrukningsenheter varigenom ett högre pris kanerläggas. Om detta skrev dåvarande finansministerGunnar Sträng i prop. 1973:162 bl.a. ''Mot som erlagts vid tillskottsköp harriktats den anmärkningen att de inte kan ansesrelevanta för värderingen av bestående jordbruk.Jag delar denna mening så långt att den prisnivåsom framkommit vid s.k. tillskottsköp naturligtvisär tillämplig endast vid egendom med motsvarandeförutsättningar, d.v.s. att den också skulle kunnaförsäljas som tillskottsjord. ''Köpeskillingsstatistiken torde vara specielltmissvisande för skogen därför att sådana förvärv påöppna marknaden ofta har karaktären av köp avrotposter. Härigenom blir priset orealistiskt högtutan förankring i de förhållanden som måste varabestämmande för ett uthålligt skogsbruk påbrukningsenheter i allmänhet.En annan svaghet i köpeskillingsstatistiken äratt släktköp undantagits trots att de oftarepresenterar en noggrann bedömning av enfastighets värde. Vi hänvisar här för övrigt tillreservation nr 9 i skatteutskottets betänkande1988/89:36 angående vissafastighetstaxeringsfrågor.Lagstiftningen om jordbruksarrende innebärbesittningsskydd för arrendatorn och prisregleringför arrendeavgiften, något som har stor betydelseför prisbildningen på utarrenderade fastigheter.Vid åsättandet av fastighetstaxeringsvärde måstesjälvfallet stor hänsyn tas till sådana avlagstiftningen tvingande bestämmelser.Sammanfattningsvis bör värderingen utmynna iett taxeringsvärde som för ett långsiktigt, rationelltjord- och skogsbruk inom familjeföretagets ramefter ersättning för erforderligt arbete ocksåmedger en skälig förräntning av fastighetens värde.En annan fråga som bör observeras äravregleringens påverkan på indelningen av ägoslag.Stora belopp kommer att betalas ut för åkermarksom ställs om till annan produktion än livsmedel.Denna måste då få en annanklassificering med sänkt taxeringsvärde som följd.Enligt definitionen är mark som,jämte en del andra rekvisit, går att plöja. somställs om till exempelvis permanent vall får intetillföras gödningsmedel. Skall sådan mark återförastill produktion av sedvanliga grödor harväxtkraften väsentligt försämrats. Även om sådanmark går att plöja bör den inte klassas som åker.I detta sammanhang kan noteras att denönskvärda omställningen av till skogmotverkas av att skogsvårdsavgift skall betalasunder kanske innan några inkomster erhålls.Ersättning kommer också att lämnas tilllantbrukare som minskar eller helt upphör medanimalieproduktion. Många ekonomibyggnaderkommer därvid inte att kunna utnyttjas, något somockså bör observeras vid taxeringen.Då omställningen kan ske under en följd av år,kan det på många håll bli aktuellt med enomtaxering. En sådan särskild fastighetstaxeringkan enligt nuvarande regler ske om fastighetensbeskaffenhet påtagligt ändras.Omtaxering på grund av sjunkandemarknadsvärde utgör däremot ingen tillräckliggrund. Detta kan enligt vår uppfattning inteaccepteras utan regeringen bör lägga fram förslagtill ändrade regler för särskild fastighetstaxering, såatt sjunkande markndsvärde tillåts slå igenom påtaxeringsvärdet.I den mån våra förslag erfordrarförfattningsmässig reglering får regeringenåterkomma till i dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att angående värdering avskogsmark avslår förslaget att ändra 2 § 14 kapfastighetstaxeringslagen,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om värdering avsmåhus med tomtmark som ingår i lantbruksenhet,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om beräkningenav marknadsvärdet på jordbruksfastighet,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avregleringensinverkan på fastighetstaxeringen när det gällerindelningen av ägoslag samt ekonomibyggnadernasanvändning,5. att hos regeringen begär förslag tilländrade regler för särskild fastighetstaxering ienlighet med vad anförts i motionen.