mot · GE02Ub37 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan -- Skilj skolan från kommunen! säger professorJan-Erik i Skolvärlden nr 14, 1990. I endecentraliserad, självstyrd skola kan man mycketbättre utnyttja lärarnas kunskaper och kompetens.Om skolans viktigaste uppgifter -- att undervisa ochatt fostra -- sköts i samverkan mellan lärare, eleveroch föräldrar utan inblandning kommervi att få en verklig demokratisk skola av godkvalitet, säger professor i skolan Riktigt så långt har regeringen inte gått ipropositionen om skolans ansvar. degröna anser att proposition 1990/91:18 präglas avett positivt anslag och är ett steg på väg motdecentralisering, men den tar inte steget fullt ut ochlägger ansvaret på skolenheten. Vi anser attskolenheten skall ha egen styrelse med bl a egetbudgetansvar. Genom samverkan mellan lärare,elever och föräldrar kan ansvarstagande ochdemokrati föras in i verksamheten. Med ett ihuvudsak elevrelaterat statsbidrag, som fårdisponeras fritt av skolans styrelse, möjliggör vi fördenna att utnyttja resurserna efter de lokalabehoven och förutsättningarna.En förutsättning för att den goda skolan skallkunna förverkligas är nämligen, att de aktiva --barn, lärare, föräldrar och annan personal påskolan -- under frihet kan pröva sina egna idéer ochforma den undervisning de tror på. Detta ärspeciellt viktigt för att få en god arbetsmiljö. Bådeden psykosociala och fysiska arbetsmiljön äravgörande för klimatet i skolan. Det är en fråga omlivskvalitet. Här måste skolans styrelse besluta hurresurserna skall fördelas och prioriteras, inte blistyrda uppifrån.Ökad försöksverksamhet på frivillig grund ärbetydelsefull. Förändringen skall växa fram inomskolenheten med stöd av politiker och andraansvariga. Kooperativa skolor, fristående skolormed olika inriktningar och profilskolor skall hasamma möjligheter.I propositionen nämns kommunens ansvar förtillsättande av rektorer. För oss är benämningenrektor inte viktig. Det som är viktigt är att finnasamarbetsformer och beslutsfunktioner som ökarelevers, föräldrars och lärares engagemang ochinflytande i skolan. Vi anser att rektor ellermotsvarande skall tillsättas av skolans styrelse.Statsbidragens utformningMiljöpartiet föreslår att de nuvarande olikastatsbidragen till kommunerna,skatteutjämningssystemet och göras om till ett nytt statsbidragssystem sombestår av tre delar, där de två första har relevans förskolans verksamhet:För det första:inför ett generellt statsbidrag till kommunenshela verksamhet i form av ett utjämningsbidragsom beror på kommunens skattekraft och struktur.Hänsyn skall tas till bl. a. antal barn,familjestruktur, invandrartäthet, antal barn ihemspråksundervisning och åldersstrukturen ikommunen. Dessutom skall hänsyn tas tillkommunens yta, så att glesbygden på detta sätt kankompenseras för sina strukturkostnader.För det andra:statsbidraget för skolan skall utgå i form av enelevpeng lika för hela landet som betalas ut till denskola där eleven är inskriven. Skolan kan varakommunal, kooperativ eller privat, (friståendeskola), den måste dock vara godkänd och följagällande nationella bestämmelser.För det tredje:statsbidraget till barnomsorgen skall utgå i formav en barnomsorgspeng som utbetalas till deninstitution där föräldrarna valt att placera barnet.Institutionen kan vara , kooperativ ellerprivat. Den skall under inga förhållande drivas ivinstsyfte, vilket utesluter exempelvisaktiebolagsformen. Den måste finnas med i denkommunala barnomsorgsplanen och följa gällandenationella planer och bestämmelser.Elevpeng och barnomsorgsplan kan varieramellan olika åldrar och stadier.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag attåterkomma med ett förslag enligt vad som haranförts ovan. I väntan på detta förslag, dock längsttill , kan de gröna accepterapropositionens förslag till statsbidrag för skolan.SpecialresurserI propositionen (s. 69) presenteras enkomplicerad beräkningsmodell som i huvudsak gårut på att bibehålla de medel som går tillhemspråksundervisning och stödundervisning isvenska. Emellertid finns det farhågor för att dennaundervisning inte kan garanteras enligtpropositionens förslag. Vi vill särskilt understrykavikten av att denna undervisning inte får komma ikläm vid en övergång till det statsbidragssystemsom vi förordar skall gälla fr.o.m. den 1 juli 1993.Kommunal vuxenutbildningI propositionen föreslås en ny beräkningsmodellför fördelning av statligt bidrag till kommunalvuxenutbildning. Förslaget tar ingen hänsyn till deskillnader som föreligger mellan olikakommuners engagemang och framgångar vad gälleratt utveckla Komvux. Om förslaget genomförskommer därför de kommuner som med betydandeinsatser lyckats bygga upp en bra kommunalvuxenutbildning att ''bestraffas'' genom att tilldelasmindre bidrag. ''belönas'' kommunersom inte har visat samma intresse för att utvecklaKomvux genom att tilldelas höjda bidrag.Vi anser, däremot, att det är viktigt att ta varapå och premiera engagemang i att utvecklaKomvux. Vårt förslag om elevpeng skulle förKomvux del innebära att Komvux-enheter som harstor elevtillströmning (eller som i hög gradefterfrågas) också får bidrag i motsvarande mån. Vihar föreslagit att ett bidragssystem baserat på enelevpeng skall införas fr.o.m. den 1 juli 1993.Fram till dess bör det av regeringen förslagnabidragssystemet kunna accepteras underförutsättning att viktningen tar hänsyn till Komvux-enhetens förutvarande storlek. Detta kanåstadkommas genom att tillföra enviktningsvariabel som anger antalet studerande påden aktuella Komvux-enheten . Denna viktningsvariabel bör väga lika tungtsom behovsvariabeln, dvs av den totalabedömningen.Vi anser också att Komvux sätt att arbeta, dessstudieplaner och etappsystem, samt dess öppenhetför alla människor som vill skaffa sig utbildning,talar för att Komvux bör utökas på den traditionellagymnasieskolans bekostnad. På bör''Komvux'' kunna ersätta stora delar av, ellermöjligen hela, det gymnasiala studiesystemet. Viåterkommer till detta när propositionen om dennya gymnasieskolan presenteras.Vi noterar med tillfredsställelse den formuleringsom regeringen föreslår i 9 § Lag om ändring iskollagen (1985:1100):Det offentliga skolväsendet för vuxna skall gevuxna tillfälle i enlighet med individuella önskemålkomplettera sin utbildning. Härigenom skall främstde som erhållit minst utbildning få möjlighet attstärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturellaoch politiska livet.Formuleringen tar sin utgångspunkt i individensönskan, och hävdar därtill en rättviseaspekt vadgäller den utbildning den enskilde tidigare fått.Detta stämmer bra med grundsyn idessa frågor.DistansundervisningI regeringens förslag nämns inget om stöd tillstatens skolor för vuxna i respHärnösand. Vi anser att dessa skolor erbjuderunika möjligheter med hög utbildningskvalitet förde som vill studera på distans. I pågårdessutom ett utvecklingsarbete i nära samarbetemed UR, utbildningsradion, som öppnar nyamöjliga arbetsfält. Vi anser därför att det är avmycket stor vikt att regeringen slår vakt om statensskolor för vuxna och att dessa garanteras en fortsattutveckling för att förbättra distansundervisningen.Detta kan lösas inom ramen för vårt förslag omelevpeng.FortbildningVi vill än en gång erinra om vikten avskolpersonalens fortbildning. Rätten till en terminsstudier/yrkespraktik minst är ettrimligt mål. I propositionen nämnsatt''fortbildningen är så viktig att kommunernasskyldighet att se till att lämplig fortbildninganordnas bör lagfästas''. Vidare skall ''staten ha ettsärskilt ansvar för att det finns tillgång till sådanafortbildningsinsatser som är betingade av centraltbeslutade reformer. ''Ovanstående inriktning ställer vi oss positiva tilloch inväntar konkreta förslag från regeringen. Vianser att universiteten skall ha huvudansvaret förfortbildningen.Skolverkets lokaliseringVi vill erinra regeringen om tidigare uttalanden,att nya verk och myndigheter skall lokaliserasutanför . Vi finner det därför naturligtatt lokalisera till en ort som avarbetsmarknads- och regionalpolitiska skäl blivitsärskilt drabbad , men som ocksåuppfyller kraven på goda kommunikationer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att regeringens förslagom nytt statsbidragssystem skall gälla längst till den1 och ersättas med ett nyttstatsbidragssystem enligt vad som anförs imotionen,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- riksdagenavslår propositionen,3. att som sin mening ger regeringentill känna att ett nytt förslag till statsbidragssystem,enligt vad som anförs i motionen, bör läggas framför och börja gälla ,4. att som sin mening ger regeringentill känna att statsbidrag bör utgå i sammaomfattning till de fristående skolorna som till dekommunala skolorna,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om resurser tillhemspråks- och stödundervisning,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om resurser tillkomvux och statens skolor för vuxna,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om fortbildning,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om lokalisering avdet nya ,9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i övrigt anförs i motionen omsjälvstyrd skola med lokal styrelse och ansvar förverksamheten på skolenheten.