ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr407 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr407 av m.fl. (c, s, m, fp, vpk, mp) kvinnosyn Den pågående nyöversättningen av sker med statligt stöd i en offentlig utredning. i nyöversättning blev en försäljningssuccé. Man kan räkna med ett förnyat intresse också för när den nya utgåvan kommer. är försett med en omfattande kommentar och notapparat som bl.a. förklarar och redogör för vetenskapliga tolkningar av texten. Det är mycket viktigt att detsamma sker när det gäller . Särskilt angeläget är det att ge den historiska bakgrunden till övervägande nedlåtande kvinnosyn. har startat en kvinnornas reformrörelse, kallad Upprörelsen. Genom citat av texter ur visar hon hur angeläget det är att reagera mot kvinnosyn. Upprörelsen vill ha ett förord till . Enligt vår åsikt är det väsentligt att trycks tillsammans med kommentarer som ger ett historiskt sammanhang. Vi tar inte ställning till om detta bäst sker genom en uppsats, som t ex kommentarer till vissa nytestamentliga böcker, eller som kommentarer knutna till särskilda avsnitt i texten. Uppgiften att skriva kommentarerna bör lämnas till religionshistorisk expertis, som t ex till professor vid och lektor vid . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommentarer till kvinnosyn. () () (vpk) () 1989/90 Kr407
mot · GD02Kr408 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr408 av och (båda Ett statligt lotteri till förmån för barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet Det är en allmänt omfattad uppfattning att barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet är av stor betydelse, inte enbart som fritidssysselsättning. Den är också viktig för att föra våra demokratiska traditioner vidare. Den ökar våra samlade kunskaper och förmedlar kunskaper vidare till nästa generation. Barn och ungdomar lär sig att alla är lika mycket värda och att vi måste ta gemensamt ansvar för vår livsmiljö och varandra. I barn- och ungdomsverksamheten kan man också bygga upp fungerande kontakter mellan generationerna och mellan olika kulturer. Där kan också grunden läggas för jämställda relationer mellan könen. Kort sagt - barn- och ungdomsorganisationerna förstärker i sin verksamhet sådana värden som hela samhället anser vara goda. Därför är det angeläget med ett generöst stöd - inte minst ekonomiskt till deras verksamhet. Sådant stöd utgår också, men inte i sådan omfattning att alla behov är tillgodosedda. Många andra verksamheter har fått stöd genom att staten anordnar lotterier till förmån för dem. Vi anser att det är värt att pröva ett sådant stöd även för barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet. För att det skall kunna resultera i en långsiktig och seriös verksamhet är det nödvändigt att staten utfäster sig att anordna lotteriet . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att anordna ett statligt lotteri där behållningen skall tillfalla barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet.
mot · GD02Kr409 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr409 av m.fl. (fp) Förra budgetåret inrättades två nya tjänster vid . Vidare erhöll ungdomsrådet en engångsanvisning på en halv milj. kr. Regeringen föreslår nu att denna engångsanvisning skall behållas även nästa budgetår. Medlen skall bekosta olika uppdrag som ges till rådet. har till uppgift att fördela det statliga stödet till ungdomsorganisationer och bedriva utrednings- och informationsverksamhet som rör ungdomars villkor. Rådet skall även följa resultaten av forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet som rör ungdomar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att statens stöd till ungdomsidrotten skall fördelas av riksidrottsförbundet och inte av . Enligt vår uppfattning är den utredningsverksamhet som ungdomsrådet bedriver inte av sådan angelägenhetsgrad att den motiverar fortsatt statligt stöd. Förslaget att stödet till ungdomsidrotten skall fördelas av riksidrottsförbundet innebär att ungdomsrådets verksamhet minskar. Vi föreslår därför att anslaget till reduceras med 2 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att för /91 anvisar . mindre på anslaget H 1, , än vad regeringen föreslagit, dvs. () ()
mot · GD02Kr411 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr411 av och (båda mp) Medel från statliga lotterier till ungdomsverksamhet Barnen och ungdomarna är vår framtid. Det är viktigt att vi ger dem möjlighet till en aktiv och meningsfull fritid. Det är viktigt att det finns ungdomsoch fritidsgårdar och lokaler för sport- och kulturutövande. Men allra viktigast för barn och undomar är nog att få känna att man tillhör en gemenskap, ett team, och att man inte står utanför. Även inom ungdomsidrotten kan det bli så att tidtagaruret, måttbandet eller antalet mål, prestationen, avgör ifall man får vara med i laget och gemenskapen. Det är alltid några som inte får plats i laget, som inte är tillräckligt duktiga eller intresserade, och då är det viktigt att vi får möjlighet att bredda verksamheten och göra annat tillsammans, så att de ändå är med i gemenskapen. (, idrottsledare, ) Inom folkrörelserna arbetar hundratusentals ledare ideellt. De ställer inte enbart upp med tid och entusiasm gratis, många satsar också ekonomiska resurser. Det är viktigt att samhället uppskattar detta och visar sin uppskattning på ett direkt sätt. För att klara ansvaret för en bredare social verksamhet och ge de glömda ungdomarna plats i gemenskapen behöver föreningarna ytterligare ekonomiskt stöd. Idrotts- och andra föreningar som breddar sin verksamhet och ordnar utflykter och meningsfulla aktiviteter för ungdomar mellan , utanför den ordinarie verksamheten, för att stärka den sociala gemenskapen skall kunna söka extra medel för genomförda aktiviteter. Vi föreslår att pengar till sådan verksamhet tas från de statliga lotterierna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att procent av intäkterna från de av staten ordnade lotterierna skall gå till ungdomsverksamhet om stärker den sociala gemenskapen enligt vad som anförts i motionen. () () 1989/90 Kr411
mot · GD02Kr412 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr412 av och (bådas) Statliga lotterimedel till föreningar Det är en allmänt omfattande uppfattning att barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet är av stor betydelse, inte enbart som fritidssysselsättning. I barn- och ungdomsverksamheten kan man också bygga upp fungerande kontakter mellan generationer och mellan olika kulturer. Men det finns en grupp ungdomar som inte platsar i föreningarnas aktiviteter. För dem borde en procent av den av staten anordnade lotteriverksamheten öronmärkas och tillfalla sådana föreningar som anordnar träffar, utflykter och andra meningsfulla aktiviteter. Det är viktigt att ge föreningarna möjlighet att bredda sin verksamhet så att de kan fylla en viktigare social funktion än och kunna klara ett ökat ansvarstagande för dessa ungdomars sociala fostran. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en procent av ett statligt lotteri öronmärks för föreningar som vänder sig till de ungdomar som står utanför föreningsverksamheten - de bortglömda ungdomarna. () () gotab 99646, 1990
mot · GD02Kr413 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr413 av andre vice talman m.fl. (fp) Trisslotterier m.m. De svenska folkrörelserna har haft stor betydelse för samhällsutvecklingen på många områden. Folkrörelserna har av hävd haft lotterier och bingo som en betydande inkomstkälla. Staten har genom och Tipstjänsts ökande marknadsföring och införande av nya spelformer kraftigt förändrat förutsättningarna att för folkrörelserna driva sina lotterier. I vår motion om idrottens villkor kräver vi att en större del av spelmarknaden ska öppnas för folkrörelserna och att regeringen bör återkomma till med förslag om hur detta kan ske. Där påpekar vi också att de marginella förbättringar som beslutades av lotterilagen inte var tillräckliga. I avvaktan på ett sådant förslag, och för att kompensera folkrörelserna för de förlorade marknadsandelarna, anser vi att dessa bör få tillgodogöra sig överskottet från fyra nya TRISS-lotterier . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fyra nya TRISS-lotterier skall anordnas till förmån för folkrörelserna. () () 1989/90 Kr413420 1 1989/90.
mot · GD02Kr414 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr414 av m.fl. (mp) Ungdomars tågluffande m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U532 hemställs att hos regeringen begär en redovisning av åtgärder för att ytterligare underlätta för ungdomar att fritt resa, bl.a. genom tågluffning, i så många länder som möjligt. () Per ()
mot · GD02Kr415 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr415 av m.fl. (c) Ungdomsorganisationerna spelar en stor och avgörande roll för att uppnå de av uttalade ungdomspolitiska målen att utveckla demokratin, stimulera samhällsengagemang, skapa samhällsmiljöer med ökad jämlikhet och samhörighet. Ungdomsorganisationerna gör en kontinuerlig och långsiktig insats för att ge dagens ungdomsgenerationer denna humanistiska grund att stå på. Organisationernas verksamhet bygger på arbete av och för ungdomar. Deras insatser går inte att jämföra med kampanjer organiserade av myndigheter. Det lokala aktivitetsstödet har minskat avsevärt i värde. Den höjning som genomfördes med per sammankomst förbättrade inte nämnvärt stödets värde. föreslog en uppräkning med till per sammankomst. Detta skulle enligt vår mening vara en första etapp i en mer långsiktig uppräkning. En riksdagsmajoritet avslog detta förslag och därmed blev det ingen höjning. föreslår nu en uppräkning per sammankomst för nästkommande budgetår och därmed skulle det lokala aktivitetsstödet fördubblas jämfört med nuläget. Den uteblivna höjningen har av många ideellt arbetande ungdomsledare kommit att tolkas som nedvärderande av deras viktiga arbete. Genom att ge ungdomsorganisationerna bättre ekonomiska villkor underlättas även ledarnas viktiga arbete. Det av regeringen beräknade anslaget bör enligt mening räknas upp med för att medge en fördubbling av det lokala aktivitetsstödet. Med stöd av det anförda hemställs att till Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således . 1* 1989/90. () () () () () () () 1989/90 Kr415
mot · GD02Kr416 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr416 av m.fl. (c) Folkrörelsernas självfinansiering, m.m. Sorn vi har påvisat i riksdagsmotioner från har folkrörelsernas möjligheter att själva finansiera sin verksamhet minskat . För flera av folkrörelserna har statsmakterna genom ökade ekonomiska pålagor påtagligt försämrat ekonomin. Krav på ökade detaljredovisningar har också inneburit ökad arbetsbelastning och alla de frivilliga krafter som arbetar ideellt upplever detta som minskad uppskattning från samhällets sida för deras viktiga arbetsinsatser. I kommittémotioner från , som rör idrottsrörelsen och stödet till centrala och lokala ungdomsaktiviteter, har vi påpekat de svårigheter som finns för de ideella organisationerna. En säker och pålitlig inkomstkälla har varit folkrörelsernas lotterier som tyvärr har minskat jämfört med statliga spel och lotterier. Den av särskild utredningsman presenterade utredningen mottogs med stora förhoppningar av folkrörelserna. Tyvärr blev den inte uppföljd på ett riktigt sätt av regering och en riksdagsmajoritet. Det är därför nu nödvändigt att en parlamentarisk utredning tillsätts med största skyndsamhet för att ge förslag på utökade möjligheter för folkrörelserna till självfinansiering. Den lotterilagstiftning som ideella föreningar lever under är föråldrad och tar inte någon hänsyn till den nya teknik som står till buds och som de statliga spelen och lotterierna så framgångsrikt använder sig av. Även lotterinämndens uppgifter behöver ses över med hänsyn till de kontrollmöjligheter som samhället numera för övrigt har tillgång till. För att lösa mera akuta finansieringssvårigheter föreslår nu att fyra omgångar av Trisslotteriet skall tillfalla folkrörelserna och fördelas av Folkrörelsernas samarbetsorgan för lotterifrågor. Den av oss föreslagna parlamentariska utredningen har att ge förslag på fördelningen mellan statliga och folkrörelselotterier och spel . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts som skyndsamt utreder de frågor beträffande folkrörelsernas självfinansiering som aktualiseras i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande insatser för att lösa folkrörelsernas akuta finansieringssvårigheter. () () () () () () 1989/90 Kr416
mot · GD02Kr418 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr418 av m.fl. (s) Barn- och ungdomsgruppers utbyten med andra länder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So645 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade möjligheter för barn- och ungdomsgruppers utbyten med andra länder.
mot · GD02Kr419 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr419 av m.fl. (vpk) m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So541 hemställs 1. att till anslag, H 1 , för /91 anslår . utöver regeringens förslag för information kring maktforskningens resultat riktad till ungdomar och dem som arbetar med ungdomar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till flickors fritidsverksamhet, 3. att för /91 anslår 25 milj.kr. till ett stimulansbidrag för att uppmuntra kommunerna att stödja ridverksamheten för barn och ungdom. (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Kr420 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr420 av m.fl. (fp) Ungdomar i storstad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju830 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomar i storstad. () () () (fp) () () gotab 96050, 1990
mot · GD02Kr502 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr502 av Tom och (båda m) Upprustning av är en av de vackraste kanallederna i . Tillsammans med den nu upprustade utgör en turistattraktion av stort värde och inte minst möjligheterna att locka utländska båtturister är goda. Kanalen har stor betydelse för turistnäringen i och den utgör ett viktigt kulturhistoriskt minnesmärke. Kanalen har upprustats med AMS-medel till ett belopp om 25 milj. kr. Återstående upprustningsåtgärder är kostnadsberäknade till 20 milj. kr., vilket bör kunna fördelas . Om upprustning ej vidtages kommer denna unika båtled att stängas. En upprustning av kanalen är därför angelägen så att dess funktion som båtsportled även kan säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upprustning av skall igångsättas och att kostnaden för /91,5 milj. kr., täcks genom omfördelning av medel från anslaget B 6 under tolfte huvudtiteln, Stöd till turism och rekreation. Tom () () 1* 1989/90. 3 sami Nr Kr501-507
mot · GD02Kr503 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr503 av (vpk) Mälarturism Sjön , tredje största sjö och landskapet runt den, , utgör ett vackert kultur- och naturområde. Ett område väl lämpat för rekreation och turism. Möjligheterna att uppleva Mälarlandskapet som en helhet är dock begränsade . Båttrafiken på är dåligt utbyggd. Det finns inte ett tillräckligt väl utbyggt nät av vandrarhem, campingplatser och andra övernattningsmöjligheter runt . Ett sätt att utveckla Mälarturismen är därför att turistråd tillsammans med kommunerna runt lägger upp ett program. Delar i en sådan helhet kan vara: - Båtturer runt, med strandhugg vid några av de många intressanta platserna vid eller nära . - Samordning av cykel- och vandringsleder runt. - Utbyggnad av vandrarhem och campingplatser och andra övernattningsmöjligheter, t.ex. bed and breakfast enligt engelsk modell. skulle kunna vara en lämplig utgångspunkt för en sådan utvecklad Mälarturism. Dels med tanke på vackra läge med anslutning till såväl som och dels med tanke på att goda kollektivtrafikförbindelser med finns. är lämpligt också av det skälet att kommunen har en för länet hög arbetslöshet och skulle behöva fler arbetsplatser och med större variation än . En satsning på Mälarturism kan förväntas bidra till en sådan utveckling av arbetsmarknad. LO har gjort undersökningar som visar att många av medlemmar inte har råd att utnyttja semestern för resor. Det gäller särskilt för barnfamiljer. Det är därför angeläget att skapa rekreationsmöjligheter, som passar för barnfamiljer, till rimliga kostnader. Vi föreslår därför att beslutar om en särskild satsning på Mälarturism. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att turistråd får i uppdrag att göra en särskild satsning på utveckling av Mälarturism i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90 Kr503
mot · GD02Kr505 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr505 av m.fl. (mp) Stödet till turism och rekreation Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:N224 hemställs att beslutar att anslaget B 6 Stöd till turism och rekreation reduceras till lil . () ()
mot · GD02Kr506 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr506 av m.fl. (c) turistråd turistråd är en stiftelse med uppgift att som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för turismen i . bildades med staten. och som huvudmän. skall enligt sina stadgar utveckla svensk turism och genom marknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans och sysselsättning samt stödja regional utveckling. Dessutom skall turistrådet medverka till att förbättra möjligheterna till turism och rekreation för breda folkgrupper. Huvudkontoret för turistråd är lokaliserat till . Därutöver har rådet 12 marknadskontor fördelat på tio olika länder. Vid huvudkontoret finns ungefär hälften av turistrådets ca 90 anställda. Den andra hälften finns vid marknadskontoren i , , , , , , , , , , samt . () har utvärderat turistrådets verksamhet och riktar i en rapport kritik mot rådets arbete. Enligt RRV borde turistrådet koncentrera sig på att utveckla turismen ur producentvinkeln i stället för att splittra arbetet på flera andra områden. Ett huvudmål för turistrådet är att stödja den regionala utvecklingen. Det är ett mycket angeläget mål. Turistnäringen spelar en viktig roll för den regionala utvecklingen och bidrar till värdefulla arbetstillfällen i stora delar av vårt land. De kraftfulla satsningar på turism som gjorts i flera fjällkommuner och andra glesbygdsområden har på ett avgörande sätt gett underlag för andra näringsgrenar att utvecklas. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att verksamheten inom turistrådet även fortsättningsvis är inriktad på att främja en positiv regional utveckling. I linje med detta mål talar flera skäl för att huvudkontoret för turistrådet bör flyttas från . Det finns enligt vår uppfattning inte några hållbara motiv för att huvudkontoret skall vara lokaliserat till landets huvudstad. centrala administration kan med fördel flyttas till en region där turismen är en betydelsefull del av näringslivet. Vi föreslår därför att turistråd flyttas till en lämplig ort inom det s.k. stödområdet, exempelvis . Ett starkt skäl som talar för att lokalisera turistrådet till är den utbildning med inriktning på turism som bedrivs vid högskolan i . Vid högskolan finns en särskild turismlinje. Ett nära samarbete mellan turistrådet och högskolan i kan ge unika möjligheter till utveckling av turistnäringen i landet. Gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt kan också genomföras. har goda flyg- och järnvägskommunikationer med andra delar av . Även ur kommunikationssynpunkt är därför en lämplig lokaliseringsort för turistrådets huvudkontor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utlokalisering av turistråds huvudkontor från till . () () 1989/90 Kr506
mot · GD02Kr508 · 1990-01-18 00:00:00 — Möjlighet till elitidrott över hela landet 1989/90 Kr508-509 Idrott är en viktig del av livet för hundratusentals ungdomar i vårt land. Idrott fostrar till samarbete, hänsyn och respekt för varandra. Idrott är också en del i människors möjligheter att bibehålla och kanske förbättra sin egen hälsa. En nödvändig förutsättning för att kunna bedriva elitidrott över hela landet och på ungefär lika villkor är att resekostnaderna inte tvingar föreningar på knä. Det måste vara möjligt för en förening i exempelvis att åka flyg till sina bortamatcher i de södra delarna av vårt land likaväl som det är angeläget att lag från de södra delarna kan använda flyg till sina matcher i de norra delarna. Tidsåtgången kräver detta! innebär långa reseavstånd ofta ruin för klubbarna. Kostnaderna för resor har ökat mest . är det inte alldeles ovanligt att klubbar tvingas tacka nej till avancemang upp i en högre division eller annat idrottsutbyte på grund av just de höga resekostnaderna. I ett sådant läge är detta med lika villkor var man än bor i vårt land inte mycket värt. har fattat beslut om att specialidrottsförbunden genom olika åtgärder skall medverka till att skapa förutsättningar för idrottsutövande på lika villkor över hela landet. Dock kan jag konstatera att frågan inte fått en acceptabel lösning. hamnar idrottsungdom i och även andra delar av norra - utanför deltagande i nationellt idrottsutbyte på grund av alltför höga resekostnader. Riksdag och regering kan inte lämna över ansvaret för idrottsutövande på lika villkor till utan uppföljningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att idrottsutövande av nationell karaktär skall göras möjligt oavsett avstånd. 1 1989/90.
mot · GD02Kr510 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr510 av och (båda fp) Boxning har ännu en ung pojke dött av boxning. Han var och blev under en amatörtävling nedslagen på sätt som troligtvis orsakade döden. Idrottsministern gav boxningsförbundet och i uppdrag att utreda omständigheterna kring nedslagningen. Därefter skulle regeringen dra slutsatser och besluta om åtgärder. ordförande tog initiativ till att utreda fallet och dessutom skulle man skynda på en utredning om materialet i boxningshandskarna. Därmed har regeringen och boxningsförbundet fått tyst på boxningens kritiker tills vidare. Man har också fått tyst på alla kritiker och diskussioner om boxning är en sport för ungdomar som skall subventioneras med statsmedel åtminstone till dess nästa dödsknock inträffar. Professor har argumenterat mot boxning. Hans och andra hjärnforskares argument är tydliga: även lätta slag mot huvudet ger neurologiska symtom. Det behövs inte en knockout med medvetslöshet för att skada hjärnan. Experimentell och klinisk hjärnforskning visar, citat: "att vid stötar mot huvudet rör sig den mjuka hjärnan inuti skallens hårda benfodral. Den kastas, tämjs, vrides, pressas - mer eller mindre. Är slaget lätt märker den slagne kanske inte så mycket. Omgivningen ser ännu mindre." Men moderna mera känsliga kliniska mätmetoder visar att hjärnan är påverkad. Till och med , förre världsmästaren i tungviktsboxning avråder barn (knatteboxning) och ungdomar från att börja boxas och råder dem att börja med sporter som är mindre farliga (intervju i Boxningen har också positiva sociala sidor, man fångar barn och ungdomar som annars inte skulle vara aktiva i någon fritidsverksamhet. Priset är att vi uppmuntrar en sport som har långsiktiga destruktiva effekter för deras hjärnor. Det sägs i debatten att även andra idrotter orsakar hjärnskador. Ja, tyvärr men skillnaden är dock att då är det oavsiktligt, boxning går ut på att skada motparten. I har frågan om boxning som sport för barn och ungdomar debatterats . Det är nu dags att omigen ta upp frågan om boxning som sport för barn och ungdomar, åldersgränser för tävlande, knattebox 1 1989/90. ning, internationella och nationella forskningsresultat om boxningens långsiktiga medicinska effekter, skaderisker m.m. De utredningar som nämnts ovan bör också kunna presenteras i ett underlag inför en riksdagsdebatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en samlad redovisning av barnoch ungdomsboxningen i enligt vad som anförts i motionen. () () 1989/90 Kr510