ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub123 · 1990-03-20 00:00:00 — 7. att begär att regeringen skall återkomma till med en realistisk plan för doktorandutbildningen i enlighet med vad i motionen anförts, 8. att beslutar för /91 anslå . utöver vad regeringen föreslagit på anslaget I 2. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m., dvs. 9. att som sin mening ger regeringen till känna att åliggande för högskolelektorer att forska bör omfatta en tredjedel av arbetstiden, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att åliggande att forska i tjänsten skall omfatta alla högskolelektorer som avlagt doktorsexamen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befordringsgrunderna för tjänst som högskolelektor, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisningsskyldighet inom grundutbildningen för innehavare av externfinansierade tjänster, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på doktorsexamen för alla tjänster inom högskolan, 14. att hos regeringen begär förslag om anslagssystemets utformning för högskolorna i enlighet med vad i motionen anförts, 15. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts att högskolorna fr.o.m. /91 skall få tillgodogöra sig influtna lokalhyror från externfinansierad verksamhet, 16. att beslutar att de resurser som tilldelas de mindre och medelstora högskolorna för forskning skall fördelas enligt de principer som angivits i motionen, 17. att beslutar att medlen till lärarutbildningarnas forsknings- och utvecklingsarbete skall, i enlighet med vad som anförts i motionen, anvisas UHÄ. () () () () () () ()
mot · GD02Ub126 · 1990-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 I propositionen markerar regeringen mycket starkt den betydelse som lärarutbildningen inom högskolan och sektorsforskningen sammantagna har för skolans verksamhet och utveckling. Man anför vidare att med en ökad decentralisering av skolan spelar lärarutbildning och fortbildning en allt viktigare roll som instrument för skolans utveckling. I denna situation anses det viktigt att forskning som kan stödja lärares och lärarutbildares yrkesfunktioner tillgodoses. Det betonas vidare i propositionen hur viktigt det är att kompetens för detta byggs upp i anslutning till lärarutbildningarna inom högskolan. Den lärarutbildande högskolan måste ur perspektiv bli en kunskapsresurs i den omgivande regionen. Detta kan man uppnå genom att forskningsanknyta grundskollärarutbildningen, förankra forskningen där utbildning bedrivs. För att stödja propositionens intentioner vad avser forskning vid de mindre och medelstora högskolorna torde ett stöd liknande det man enligt propositionen vill att SÖ fördelar öronmärkas för små och medelstora högskolor med grundskollärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medel för forskning inom skolväsendet vid de små och medelstora högskolorna med grundskollärarutbildning. () ()
mot · GD02Ub13 · 1990-03-14 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 13 med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare 1989/90 Ubl321 Svenska för invandrare är en viktig sektor i såväl flyktingpolitiken som utbildningspolitiken i . Den ger kunskaper och färdigheter i svenska språket och ger därmed förutsättningar för arbete och liv i det svenska samhället. Traditionellt har sfi anordnats främst av studieförbunden och komvux men senare år även av folkhögskolor och som ett led i Amu-utbildning. Proposition 1989/90:102 innehåller flera väsentliga förändringar i sfi-systemet, främst genom att slå samman den grundläggande svenskundervisningen med påbyggnadsundervisningen, och genom att utöka kommunens ansvar för sfi. Som jag ser det är propositionens förslag i huvudsak acceptabla och önskvärda. Det finns dock anledning att uppmärksamma de risker för styrning i viss delvis monopoliserande - riktning som kan bli en effekt av propositionens förslag. Främst är det härvid möjligheterna till ett fritt val mellan anordnare och rutinerna för upphandling som bör uppmärksammas. Det fria valet måste gälla såväl invandrarens som kommunens val mellan anordnare. För stora invandrargrupper har studieförbunden varit arrangörer, vilket medfört att de inte bara fått den efterfrågade utbildningen utan också kommit att inlemmas i den självklara sociala miljö som studieförbunden erbjuder. Som komvux och Amu arbetar , erbjuds inte samma möjlighet att kombinera utbildningslektioner med social samvaro som studieförbunden kunnat göra. Studieförbunden har också - främst genom att de under det sista årtiondet haft så stor del av ansvaret - en stor och välkvalificerad lärarstab och en genomtänkt sfi-pedagogik. Det synes därför vara önskvärt och nödvändigt att kommunens huvudansvar för sfi-utbildningen främst sker i samarbete med studieförbunden. Under alla förhållanden bör alltid kommunens beslut angående utbildningsanordnare föregås av öppen upphandling och anbud. Erfarenheten visar att behov av sfi föreligger redan på invandrarslussar och- förläggningar. Det vore därför - som jag ser det - önskvärt att finna en 1 1989/90. 1989/90 Ubl3 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fritt val mellan utbildningsanordnare och regler för upphandling av sfi-utbildning. ordning där örtens kommun och studieförbund fick möjlighet att redan där erbjuda sfi. Problemen i detta sammanhang är att invandrarverket ansvarar för verksamheten och SÖ för utbildning.
mot · GD02Ub131 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 131 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning har teknik-, ekonom- och lärarutbildningar. Forskningen sker dock i huvudsak endast inom tekniksektorn, eftersom högskolan endast har fasta forskningsresurser på teknisk fakultet. Denna inrymmer dock också ett antal professurer inom områdena industriell ekonomi och arbetsvetenskap. Därutöver finns en professur i pedagogik vid , men placerad vid högskolan i , och finansierad med externa medel, sektorsanslag och forskningsanknytningsmedel. inrättades också två extra professurer vid i för konstnärligt utvecklingsarbete (i ämnena komposition och orgel). Dessa finansieras till två tredjedelar av externa medel. Finansieringen i alla dessa fall kräver dock stora uppoffringar av grundutbildningsmedel. Ambitionen vid högskolan i är att skapa en stabil och kvalitativt högt stående lärarutbildning, då norra har en relativt sett stor andel obehöriga lärare. Professuren i pedagogik har inrättats för att ge kontinuitet och medverka till utvecklingsarbete och forskningsanknytning inom lärarutbildningarna. Denna verksamhet har ökat kraftigt, rönt mycket stort intresse och verkat stimulerande på olika delar av utbildningen. Ett annat viktigt syfte är att stimulera lärare att delta i forskarutbildning och skaffa sig egen forskarkompetens. har åter nödvändigheten av att ge tekniker och ekonomer vidgade möjligheter att se helhetsperspektivet inneburit krav på ökade inslag av samhällsvetenskap, humaniora, arbetsmiljö och allmänna miljöaspekter i utbildningen. Detta skulle underlättas om forskningens omfattning i samhällsvetenskapliga ämnen kunde utökas med anknytning till utbildning av tekniker och ekonomer. För att kunna skapa en fast och kontinuerlig forskningsverksamhet inom det samhällsvetenskapliga området vid samtliga utbildningar vid högskolan i , krävs att särskilda resurser anvisas för detta. Detta skulle kunna ske inom ramen för ett samhällsvetenskapligt fakultetsanslag. Detta skulle inledningsvis kunna uppgå till 3 milj.kr. Som ett kuriosum kan nämnas att lärarna vid lärarutbildningarna i är de enda som enligt högskoleförordningen inte tillhör någon fakultet. I forskningspropositionen (1989/90:90) föreslås att små och medelstora högskolor skall tillföras särskilda resurser för forskningsstöd. universitet, inkl. deras lärarutbildningar, fakultetsanslag. Då lärarutbildningarna vid högskolan i varken tillhör de små eller medelstora högskolorna eller någon fakultet, innebär förslaget i forskningspropositionen att dessa blir de enda i landet som inte kommer att ha tillgång till någondera av dessa forskningsresurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett samhällsvetenskapligt fakultetsanslag vid högskolan i . () () 1989/90 Ubl31
mot · GD02Ub132 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub 132 av m.fl. (c, vpk, mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning () tillkom genom beslut och var från starten en organisation i vilken , och ingick. Syftet med CMF är att stimulera forskningssamarbete mellan de ingående myndigheterna. I styrelsen ingår även företrädare för och arbetsmilj öfonden. /89 har även inträtt i CMF. har högskolan i anmält intresse av anslutning. Redan i förra forskningspolitiska propositionen förutsattes en stegvis uppbyggnad av resurserna för CMF. Då visste man inte att skulle gå in, än mindre att högskolan i skulle begära inträde. Dessa händelser är mycket glädjande, eftersom det innebär att en slagkraftig miljövetenskaplig organisation är på väg att skapas i genom en samverkan mellan alla de forskande enheterna i norra . CMF är unikt genom sin spännvidd - tre högskoleenheter (inkl. högskolan i ) och två sektorsmyndigheter, därtill nära samverkan med och arbetsmiljöfonden. CMF och den fortsatta uppbyggnaden av resurserna för miljövetenskaplig forskning i är vidare en uppföljning av den långsiktiga satsning som inleddes genom lokaliseringen av SLU, och till . I forskningspropositionen föreslås emellertid endast en mycket blygsam uppräkning av CMF:s anslag. Förutom kompensation för löne- och prisökningar är man beredd att satsa 1 milj.kr./år. Inom denna ram skall dessutom basresurser till enheten för miljökemi rymmas, liksom den av regeringen redan godkända höjningen av ambitionsnivån i verksamheten som följer av anslutning. I praktiken innebär regeringens förslag därför minskade resurser. CMF:s anslag har legat på 4 milj.kr./år . Eftersom det tog innan verksamheten faktiskt kom i gång har den i praktiken kommit att motsvara en nivå på 6 milj. kr. Den miljövetenskapliga forskningen är ett prioriterat område. De forskande enheterna i representerar en betydande potential för forskning inom detta område. har vissa unika drag som framstår som förebildliga för ett tvärsektoriellt samarbete. Det är mot denna bakgrund angeläget att CMF ges ytterligare resurser. En uppräkning på 4 milj.kr./år i förhållande till vad som föreslås i den forskningspolitiska propositionen synes rimlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna, i , anvisar ett med 4 milj.kr. förhöjt anslag fr.o.m. /91, till förfogande. (vpk) () 1989/90 Ubl32
mot · GD02Ub135 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 135 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo26hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i miljörätt skall inrättas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur i internationell miljörätt. () () () () () () () ()
mot · GD02Ub136 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 136 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr26hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att forskning kring turismen utvecklas och byggs upp, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de humanistiska ämnenas betydelse i den fortsatta uppbyggnaden av professurer med anknytning till turism.
mot · GD02Ub137 · 1990-03-20 00:00:00 — 3. att begär förslag till lagändring i data- och sekretesslagarna med den innebörden att begreppet skada får den definition som allmänheten ger den och inte den annorlunda, egna definition som forskningsetablissemanget anser att allmänheten bör godta, [att som sin mening ger regeringen till känna att bör förbjudas att disponera anslag för s.k. opinionsannonser i forskningsdebatten,2] 4. att som sin mening uttalar att medel från anslaget E 4 till Samhällsvetenskapliga fakulteterna också används för att i skall kunna bereda dem som så önskar möjlighet att få sina personuppgifter i raderade under kommande budgetår enligt regeln om informerat samtycke med hälp av s.k. bakåtidentifiering, 5. att som sin mening uttalar att medel från anslaget E 5 till Medicinska fakulteterna också används för att under kommande budgetår dels skall tillskriva alla registrerade i det s.k. om informerat samtycke, dels skall låta diarieföra samtliga sekretessbelagda handlingar som detta projekt insamlat.
mot · GD02Ub138 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 138 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N41 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i förnybara energisystem vid /. () ()
mot · GD02Ub14 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub 14 med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare Utbildning i svenska språket bör vara ett regelbundet inslag i flyktingars vistelse på förläggning. Trots invandrarverkets ansträngningar att minimera tiden på förläggningarna så blir människor kvar där . Den tiden kan användas bättre än . Jag anser att det kan bedrivas undervisning i svenska och samhällsorientering på ett mera planerat sätt. Det kan också ingå kulturkunskap i vid mening, datakunskap, engelska - allt beroende på flyktingarnas bakgrund och individuella mål. Vi kan på så sätt göra om förläggningstiden från av tämligen passiv väntan till aktiv förberedelsetid inför att leva i . Varför inte göra förläggningarna till utbildningscentra för flyktingar? Studieförbunden kan användas, de är vana vid att planera och genomföra aktiviteter. hade de ansvar för den grundläggande svenskundervisningen. framhåller departementschefen också deras insatser och utgår ifrån att deras kompetenser skall tas till vara även i fortsättningen. Då menar jag att det är logiskt att också hitta metoder för att stimulera studieförbunden att ordna studiecirklar riktade mot flyktingar och invandrare. Tilläggsbidrag till , som vänder sig till dessa grupper, bör införas. Cirklarna kan avse exempelvis matematik, data, samhällskunskap och engelska. De ska kunna genomföras även på förläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten på flyktingförläggningarna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tilläggsbidrag till avseende flyktingar och invandrare.
mot · GD02Ub142 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 142 av m.fl. (c) v ' Mot. med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U13 hemställs att till vid för /91 anslår . för upprättandet av en internationell kunskapsbank om försvarsindustrien omställning i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02Ub144 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ubl44 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N45 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av föreslagna professurer i jämställdhetsforskning, 2. att beslutar till stöd för verksamheten vid centra för kvinnoforskning och kvinnoforskning vid universitet och högskolor anvisa ett reservationsanslag om . i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () gotab 96357, 1990
mot · GD02Ub146 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl46 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Att satsa på rehabilitering är en vinst på lång sikt - såväl för den enskilde som för samhället. Rehabiliteringen eller eftervården kan ta sig olika uttryck beroende på individens skador och behov. Vanliga skador som kräver rehabilitering uppstår genom fysisk belastning och monotoni i arbetet eller genom att arbetet i sig är farligt. i hög utsträckning upphov till ökad sjukfrånvaro och förtidspension. Det är framför allt kvinnorna som drabbas. Andra skador som kräver en ofta lång och tålmodig rehabilitering är de som blivit följden av trafikolyckor. Offer för trafikolyckor skulle inte behöva vara offer för resten av livet om rehabiliteringen fungerade som den skulle och fick de medel som behövs. En särskilt vanligt förekommande skada är ryggbesvären. Dessa besvär svarar för en stor andel av alla sjukskrivningar. I en tidigare motion har jag påtalat behovet av en heltäckande kartläggning av de olika typer av forskningsprojekt som på längre eller kortare sikt kan bli av betydelse för rehabiliteringen av ryggskadade. Någon samlad forskning på basnivå kring dessa frågor existerar inte. Motivet för att inte föreslå någon åtgärd var enligt socialutskottet (SoU 1986/87:28) att regeringen redan föreslagit medel till handikappforskningen. Detta är inget försvar för att inte agera. Vad som avses är nämligen inte enbart forskning och rehabilitering avseende ryggskador sett ur ett handikapperspektiv utan sett utifrån var och en av oss som under livet drabbas av ryggbesvär. Den nu aktuella forskningspropositionen medger att liknande krav ånyo framställs: bör få i uppdrag att kartlägga och analysera forsknings- och rehabiliteringsbehoven på detta område. Vad här anförts om behovet av kartläggningen och inriktningen av forskningen bör ges regeringen till känna. Ingen rehabilitering kan vara riktigt verkningsfull om inte vårdpersonalen har en adekvat utbildning. Detta gäller inte minst läkarna som under sin utbildning bör få fördjupad kunskap om rehabilitering inom ramen för ortopedin. Sjukgymnasternas utbildning på rehabiliteringslinjen bör göras längre för att deras kompetens och kunnande ytterligare skall förstärkas. En förlängd utbildning ger rehabiliteringsfrågorna större tyngd och status. Sjuksköterskeutbildningen bör kompletteras med ökad utbildning om rehabilitering. Vad här anförts bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning och rehabilitering avseende ryggskador,1] 1. att hos regeringen begär en översyn av utbildningar inom vårdområdet i enlighet med vad som anges i motionen. 1989/90 Ubl46 1 1989/90:So37
mot · GD02Ub148 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 148 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning För att förstå den omgivande verkligheten och kunna förutsäga något om framtiden måste man ha goda kunskaper om tidigare generationers levnadsvillkor och problemlösningar. Genom den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden är det museiforskningen som ger helheten och överblicken över utvecklingen inom de olika ämnesområdena. Denna helhetssyn saknas ibland inom andra forskningsområden. Därför är museernas speciella kunskapsuppbyggnad en värdefull tillgång också för forskningen inom universiteten och vissa sektorsorgan. Enligt propositionen skall fördela de forskningsmedel som avsatts för ansvarsmuseerna. Statens museer behandlas budgetmässigt under titeln . Detta motiverar ändå inte förslaget att göra till något slags forskningsråd. Det belopp som ställs till förfogande för forskning är mycket blygsamt. Desto viktigare är att det ger största möjliga utbyte. Det är hos museerna kunskapen finns om den långsiktiga planeringen och om vilka kontakter som måste tas med andra intressenter för att optimera användningen av tillgängliga resurser. Anslaget bör redan från början fördelas direkt på berörda ansvarsmuseer. Om tillgången på kvalificerad museipersonal skall kunna säkras fordras en betydande ökning av antalet forskarutbildade som väljer museiinriktning. Svårigheten att alternera mellan tjänstgöring vid museum och forskarutbildning har lett till de rekryteringsproblem som museerna kämpar med. Forskarutbildningen har utformats efter i första hand universitetens behov. Vad museerna behöver är forskarutbildade med yrkeserfarenhet. Förslaget i propositionen inrymmer minst två hinder för en sådan inriktning. Det första är de ändrade reglerna för tillträde till forskarutbildning, det andra är förslaget till studiefinansiering. Detta borde föranleda ändrade regler för såväl doktorandtjänster som utbildningsbidrag. Forskarutbildning måste vara möjlig att kombinera med tjänstgöring vid museer och andra institutioner med forskningsinriktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att reglerna för doktorandtjänster och utbildningsbidrag utformas så att forskarutbildning kan kombineras med tjänstgöring vid museer och andra institutioner med forskningsinriktning, [att beslutar att det föreslagna anslaget för ansvarsmuseernas forskning fördelas direkt till berörda museer.1] () () 1989/90 Ubl48 1 1989/90:Kr25
mot · GD02Ub15 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl5 av i och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare Den förändring av sfi-undervisningen som föreslås är i allt väsentligt bra. Risken att gå miste om en stor del av undervisningen genom de långa väntetiderna elimineras. Genom att kommunerna nu dels får det samlade ansvaret för undervisningen, dels även friheten att välja just den eller de anordnare som fungerar bäst i just den kommunen och för aktuella invandrargrupper, får de också större möjigheter att upprätthålla kvalitén och åstadkomma en flexibel och mer invandraranpassad undervisning. Det finns dock några saker som förtjänar att uppmärksammas i sammanhanget. Det kan finnas flyktingar som tidigare genom bl.a. långa väntetider på asyl och kommunplacering gått miste om en stor del av svenskundervisningen. Det är viktigt att ingen ska kunna hamna mellan stolarna när nu de nya reglerna införs. Alla dessa bör ha rätt att få svenskundervisning. Att delta i undervisningen bör också ses som en skyldighet. Detta bör ges regeringen till känna. Propositionen ger också öppningar när det gäller att ändra reglerna om deltidsstudier. Det ankommer dock på regeringen att besluta om detta. Enligt min mening bör dessa regler avskaffas. I och med att kommunerna nu får större möjligheter att individualisera undervisningen bör också undervisningstiden per dag kunna förlängas för dem som anses klara heltidstudier. Sfi-undervisningen bör bedrivas av behöriga lärare. råder brist därvidlag. Dessutom förväntas stora pensionsavgångar . SÖ bör få i uppdrag att se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att tillgodose behovet av behöriga sfi-lärare. De gäststuderande och gästforskare som kommer till ges möjlighet till preparandterminer i svenska i samarbete med universiteten. ser har inte manga deltagare. Där skulle även invandrade akademiker kunna Mot. De har stora förutsättningar att läsa i snabbare takt. skulle resurserna utnyttjas bättre. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts 0111 rätten till sfi-undervisning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av reglerna för deltidsstudier, 3. att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behöriga sfi-lärare, 4. att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om invandrarakademikers tillträde till preparandkurser. () () 1* IV/iV/W).
mot · GD02Ub150 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ubl50 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo25 hemställs 1. att för /91 till E 8. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m. anslår . utöver regeringens förslag, eller sammanlagt , att användas till miljösektionen i , 2. att för /91 till E 9. Tekniska fakulteterna anslår . utöver regeringens förslag, eller sammanlagt , att användas till miljösektionen i . () ()