mot · GD02N441 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N441 1989/90 N441-446 Det är i den omställning som måste ske av energisystemet inför kärnkraftens avveckling viktigt att ta tillvara alla de miljövänliga förnybara energikällor som finns. I debatten om detta har de möjligheter som ligger i den småskaliga vattenkraftsproduktionen allt för lite uppmärksammats. Möjligen kan det bero på att den storskaliga vattenkraften i våra större älvar betraktas som färdigutbyggd så långt som går med hänsyn till miljön. För miljövänligare små vattenkraftverk finns dock fortfarande en relativt sett god potential. Enligt en rapport från statens energiverk finns fortfarande en nationalekonomiskt utbyggnadsvärd potential på ca /år sedan biflöden till undantagna älvar och älvsträckor räknats bort. Dagens produktion i små vattenkraftverk uppgår till ca /år. En viss nedläggning sker fortfarande av äldre verk som av lönsamhetskäl inte kan drivas vidare. En av orsakerna till att det fortfarande finns så pass stor potential är den ganska omfattande nedläggning av små vattenkraftverk som på grund av de låga elpriserna skedde efter den storskaliga vattenkraftens utbyggnad.Enligt finns det i landet över 4 000 vattendrag med en medelvattenföring på minst 0,5 mVs. En bedömning som gjorts är att det är tekniskt möjligt att finna i medeltal tio anläggningsplatser i varje vattendrag. Sammanlagt innebär det att det skulle vara tekniskt möjligt att anlägga 40 000 små kraftverk i jämfört med de 1 200 som är i drift. Ekonomiskt kännetecknas vattenkraften av sina höga investeringskostnader och sin i motvikt till det långa livslängd på i ibland uppemot . Sett mot den långa nyttjandetiden är lönsamheten god. Men endast i slutet av sin livslängd uppgår avkastningen till den nivå som industrin kräver. Utöver de höga nyanläggningskostnaderna räknat har den småskaliga vattenkraften högre driftskostnader än både storskalig vattenkraft och vindkraft. Dels beror detta på den kostsamma vattenhanteringen, dels på att de små vattenkraftanläggningarna av olika skäl inte kan förses med samma kvalificerade hjälputrustning som de stora verken. Ett annat påtagligt hinder för tillkomsten av småskalig vattenkraftproduktion är också den i många fall oskäligt låga ersättningen man fått inom ramen 1 1989/90. för EKO VIS AM (Ekonomiska villkor för samköming med mindre produk- Mot. 1989/90 tionsanläggningar upp till 1 500 kW). Sammantaget är det med de finansieringsmöjligheter som står till buds inte möjligt att mer än undantagsvis nyinvestera i små vattenkraftanläggningar utan någon form av stöd som kompenserar de höga initialkostnaderna. Staten har varit medveten om detta och har därför i olika omgångar lämnat investeringsbidrag till anläggningar på högst I 500 kW. utgick investeringsbidrag av investeringskostnaden och 1984-1986 samt i förprojekteringsbidrag. Det ledde till 137 projekt varav 25 var nyanläggningar och 112 moderniseringar av gamla anläggningar. Till fördelarna med de små vattenkrafverken hör också den minskade sårbarheten i elsystemet. En annan fördel är det spridda ägandet av produktionsresureserna som följer av småskaligheten, ofta dessutom lokalt anknutet. Det lämpligaste sättet att inför kärnkraftavvecklingen få igång investeringarna på små vattenkraftanläggningar är sannorlikt ett återinförande av det 35 %-iga investeringsbidraget och det 50 %-iga förprojekteringsanslaget som tidigare fanns . Det hör i så fall göras omgånde med tanke man måste räkna med att det tar innan en utbyggnad kommer igång och kan ge något tillskott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsbidrag för projekteringsbidrag till småskalig vattenkraftsproduktion.