mot · GE02Bo3 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:34 Ny bostadsfinansiering, m.m. AllmäntMiljöpartiet de gröna instämmer i kritiken motdagens bostadsfinansieringssystem. Det bidrar intetillräckligt att omfördela kostnaderna mellanbostäder av olika ålder, det gynnarhöginkomsttagare som har råd att konsumera storabostäder med höga räntebidrag och det gör detmöjligt för den förste ägaren att kapitaliseraräntestödet.Miljöpartiet anser att bostadskostnaderna skallbetalas av de boende och att de skattefinansieradebostadssubventionerna skall minimeras. Det ledertill ett bättre resursutnyttjande om de boende, sålångt möjligt, betalar den verkliga kostnaden förboendet.Boendet och bostadsbyggandet måste anpassastill de ekologiska ramar, vilka alltfler inser att vimåste följa. De experimentellt byggda så kalladeekobyarna visar sig även, tvärtemot vad manbefarat, kunna innebära lägre boendekostnader pågrund av den egna insatsen och den resurssnåladriften.Samtidigt är det viktigt att målsättningen omallas rätt till bostad fullföljs. Förslaget till nyttbostadsfinansieringssystem verkar vara ett steg irätt riktning. Det eliminerar en del av nackdelarnai det nuvarande systemet, det håller kostnaderna inyproducerade bostäder på en rimlig nivå ochinnebär att bostadssubventionernaminskar. de gröna tillstyrker därförförslaget i sina huvuddrag men har invändningaroch förslag till förenklingar och kompletterandeutredningar på vissa punkter.InvesteringsbidragInvesteringsbidraget är en kompensation för attfull moms föreslås i byggsektorn i det nyaskattesystemet. På kort sikt är en sådankompensation nödvändig för att förhindra alltförsnabba höjningar i nybyggnadskostnaderna. Pålängre sikt måste dock ifrågasättas om det finnssärskilda skäl för att på detta sätt subventionerabostadsbyggandet. Risk finns också attinvesteringsbidraget -- när konkurrensen fungerarmindre väl -- ''intecknas'' av byggföretagen somgenom detta kan höja sina priser varvid bidragetinte i första hand kommer de boende till godo.Riksdagen bör därför besluta attinvesteringsbidraget skall avtrappas och avvecklasunder en period på ca 5--7 år.Underlaget för investeringsbidrag, mmEn förhoppning på det nyabostadsfinansieringssystemet har varit att dettaradikalt skulle minska den nuvarandelånebyråkratin. När det gäller sättet att beräknaunderlaget för investeringsbidrag,skattekompenserande räntebidrag och räntelånverkar det dock inte ha blivit någon nämnvärdförenkling. Således föreslås att nuvarande systemmed schablonbelopp för olika värdebärare skallvara kvar.Vi anser att nuvarande system är alltfördetaljfixerat och inriktat på att skapa''millimeterrättvisa'' och därigenom blir alltförkrångligt. Systemet i sig inbjuder också tillanpassning från byggherrarnas och byggföretagenssida, dvs man tar ut vad systemet tål. Möjlighetentill ytterligare schablonisering bör utredas, tillexempel ett underlag byggt endast på antallägenheter, rum eller kvadratmeter.Parkeringsanläggningar och dylikt skall inteingå i låneunderlaget.Med en sådan ytterligare schablonisering börockså kravet på produktionskostnadsprövningkunna slopas eftersom inget stöd utgår tillkostnader utöver den fastställda schablonen.Skattekompenserande räntebidragMiljöpartiet de grönas principiella uppfattningär att ränteutgifter inte bör vara avdragsgilla när dehar karaktären av konsumtionsutgift och inte ingåri rörelse. Detta stämmer med en grundläggandeprincip i skattelagstiftningen attkonsumtionsutgifter inte är avdragsgilla.Nedtrappningen av ränteavdragens värde till iskattereformen är därför ett steg i rätt riktning. Föratt uppnå neutralitet mellan olika boendeformer ärdet också riktigt att ha ett motsvaranderäntekompenserande bidrag i hyres- ochbostadsrättshus. bör dock målet vara attreducera värdet av både ränteavdrag och bidrag.Räntelån -- realräntebidragDet är viktigt att räntelånesystemet ochrealräntebidraget utformas på ett sådant sätt att detinte lätt kan urholkas genom politiska beslut så somskedde med paritetslånen.Förslaget till realräntebidrag förefaller alltförgeneröst. En hög realränta är i första hand etttecken på misstro mot framtiden, ett landsekonomiska utveckling och den ekonomiska politiksom förs.Om hela eller större delen av kostnaden för enhög realränta kompenseras av staten i form av ettrealräntebidrag minskar det allmänhetensförståelse för behovet att föra en stramfinanspolitik respektive kreditmarknadensbenägenhet att utöva en press nedåt påräntenivåerna. Det är emellertid inte hellerlämpligt att i tider av hög realränta lägga helakostnaden för detta på räntelånen som då skullekunna öka så snabbt att de reala låneskuldernasteg.I stället bör, vid en hög realränta, en del avkostnaderna för detta bäras direkt avbostadskonsumenterna genom att nettoräntesatsenhöjs under dessa år och endast en mindre del, vidsärskilt hög realränta, betalas i form avrealräntebidrag. De ökade bostadskostnader somdetta leder till kommer att öka allmänhetensförståelse för behovet av en stram finanspolitik ochockså i sig innebära ett bidrag till en sådan politikgenom att statsbudgeten inte belastas av alltförhöga realräntebidrag.Miljöpartiet de gröna föreslår mot bakgrundhärav att uppdrar åt regeringen attåterkomma med ett nytt förslag till utformningenav realräntebidrag och nettoräntesats enligtovanstående riktlinjer.Statlig kreditgarantiI propositionen föreslås utan motivering olikahögsta gränser för kreditgarantins säkerhetsläge iolika boendeformer. Av neutralitetsskäl bör sammasäkerhetsläge gälla för alla boendeformer.Skrivningen om regressanspråk för staten närdenna tvingas infria sitt garantiåtagande är mycketvag i propositionen. Skrivningen anger attregressanspråk bör kunna begränsas något i vissafall och att efterhand praxis bör kunna utvecklas.Eftersom grundprincipen med den fyllnadsborgensom föreslås är att låntagaren gentemot långivarenendast svarar med den förmögenhet som finns isjälva fastigheten förefaller det märkligt att hangentemot staten kan komma att få svara medsamtliga sina förmögenhetstillgångar. Risken finns,om det inte är noga reglerat när detta kan kommaatt inträffa, att detta blir en hämsko förbostadsbyggandet i de områden i landet där riskenför att fastighetspriserna inte följer räntelånensutveckling är särskilt stor.En annan osäkerhet gäller hurfinansieringsinstituten kommer att utnyttjamöjligheten att återförsäkra sig med den statligakreditgarantin. Risk kan finnas att de avkonkurrensskäl gör en selektering av de ärendendär de begär statlig kreditgaranti till de ärenden därrisken för kreditförluster är störst och att de i fallsom bedöms säkra, t ex i storstadsområden, väljeratt själva stå för risken eller återförsäkra sig på ettbilligare sätt hos företag som endast försäkrarkreditrisker i ''säkra'' områden. Om detta inträffari större skala kan det statliga kreditgarantisystemetsnart råka i stora svårigheter och tvingas att höjakostnaden för kreditgarantin vilket kan leda tillytterligare selektion och ännu högre garantiavgift.Detta kommer då i första hand att drabba boende iglesbygd. I propositionen finns inte tillräckligtbelyst hur stor risken är för en sådan utveckling ochvilka åtgärder som då kan sättas in.En tänkbar åtgärd kunde vara att redan frånbörjan göra det obligatoriskt att ha den statligakreditgarantin för räntelån, vilket skulle garanteraatt kreditriskerna bärs solidariskt.Räntestöd för underhåll, m.m.Förslaget att räntestöd skall kunna ges även förlägenhetsunderhåll i hyreshus är tveksamt. Deneutralitetsskäl som åberopas är inte självklaraeftersom det är långt ifrån säkert attegnahemsägare finansierar motsvarandeinvesteringar med lån. Speciellt när det gällerlägenhetsunderhåll med kortare varaktighet utförsdessa åtgärder ofta som eget arbete, vilket ocksåblir allt vanligare i hyreshus. Det egna arbetetskulle missgynnas om inköpta underhållsåtgärderpå föreslaget sätt åtnjöt en särskild subvention. Viavvisar därför förslaget.Räntebidragstrappan för hyres- ochbostadsrättshusDet finns, enligt vår mening, inget skäl attavskaffa den nuvarande räntebidragstrappan somhar till syfte att inte ge stöd till höga överkostnaderi bostadsbyggandet. Om det generellt sett finns ettbehov att anpassa låneunderlaget bör detta skegenom viss uppräkning utan att för den skullsärskilt dyra byggen gynnas. Vi avvisar därförförslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag påen plan för successiv avtrappning avinvesteringsbidraget på 5--,2. att hos regeringen begär förslag tillförenkling av bidragsunderlagsberäkning, m.m.,enligt vad som anförs i motionen,3. att som sin mening ger regeringentill känna att kostnader för parkeringsanläggningarinte bör ingå i låneunderlaget,4. att hos regeringen begär förslag tillminskning av administrationskostnaderna förbostadsfinansieringssystemet hoslänsbostadsnämnderna,5. att avslår förslaget till utformningenav realräntebidrag i propositionen,6. att hos regeringen begär ett nyttförslag till utformningen av realräntebidrag ochnettoräntesats vid höga realräntor enligt vad somanförs i motionen,7. att hos regeringen begär förslag tillupplåtelseneutrala säkerhetsgränser för denstatliga lånegarantin,8. att hos regeringen begär förslag ommer preciserade regler för utkrävande avregressanspråk enligt vad som anförs i motionen,9. att hos regeringen begär ytterligareunderlag och eventuellt förslag för att förhindra attutnyttjandet av den statliga kreditgarantinselekteras på sätt som anges i motionen,10. att avslår förslaget om räntestödtill lägenhetsunderhåll i hyreshus,11. att avslår förslaget om ändring avräntebidragstrappan för hyres- ochbostadsrättshus.