mot · GD02T537 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T537 av m.fl. (s) Götalandsbanan Regering och riksdag har genom järnvägspolitiska beslut och trafikpolitiska beslut tagit ställning till en mer offensiv satsning på järnvägen. Det finns flera motiv till detta, trafiksäkert, snabbt, energisnålt och inte minst miljövänligt. Götalandsbanan är ett projekt som uppfyller alla krav på en offensiv järnvägssatsning. Götalandsbanan knyter samman /, och sinsemellan och med de båda storstadsregionerna och och skapar därigenom en betydelsefull utvecklingskorridor mellan stora städer i . En sådan utbyggd länk i tågsystemet skulle ge 4 miljoner människor bättre kommunikationsmöjligheter, med åtföljande positiva effekter på näringsliv och arbetsmarknad i området. Anslutningslinjer som har bristande lönsamhet får ny betydelse, t.ex. , , och Hallsberg-Motala-Mjölby. En beräknad resandevolym av och 12 miljoner passagerare kommer att medföra en betydande överflyttning av trafik från väg, i viss utsträckning även flyg, till järnväg. Till detta kommer den godstrafikpotential som finns efter banan. Götalandsbanan kommer att betyda mycket för att minska trafikolyckorna på vägarna och belastningen på miljön. Restiderna kommer radikalt att minska. Det torde vara svårt att finna något lämpligare större område i där järnvägen har alla de förutsättningar som krävs-bl.a. storstäder i ändpunkterna och en hög trafikpotential däremellan. I mitten av startades ett projekt av berörda kommuner och med stöd av berörda länsstyrelser för att skapa ett beslutsunderlag för en Götalandsbana. Det arbetet resulterade i en idéstudie som beskriver Götalandsbanans betydelse för samhällsutvecklingen, fysisk sträckning, tänkta tågsystem samt ekonomiska bedömningar. Idéstudien visade på ett investeringsbehov av för sträckan . Investeringarna skulle ge en företagsekonomisk och en samhällsekonomisk avkastning på vardera. Idéstudien har bearbetats av transportrådet som i sin rapport 1987:4 gjort samhällsekonomiska och företagsekonomiska beräkningar enligt deras metod. Beräkningarna visade på en företagsekonomisk nytta på 185 milj. kr. 1* 1989/90. 3 sami Nr T536 -543 1989/90 T537 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ökade satsningar på järnvägen bör prövas med hänsyn till nyttan för samhället och miljön, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Götalandsbanan bör ingå i långsiktsplanen 19942003 för stomjärnvägsnätet. () () () () och en samhällsekonomisk nytta på 250-270 milj. kr. Dessa nyttor täcker av erforderliga kapitalkostnader. har fysiska studier genomförts som mer i detalj beskriver banans sträckning. För idéstudie och etapp II har kommuner och länsstyrelser förutom arbetsinsatser avsatt medel med c:a 1,3 milj. kr. Värt att understryka är den stora uppslutningen som detta projekt fått av berörda kommuner och länsstyrelser. har en ny ledningsgrupp med samtliga berörda landshövdingar tillsatts. Planering av en ny utredningsfas pågår till en kostnad av drygt 2 milj. kr. att fördelas på de kommuner och länsstyrelser som ingår i projektet. I den satsning på järnvägen som beslutats av riksdag och regering är Götalandsbanan en viktig del och bör ingå i landets stomnätsplanering.