ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N341 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N341 Teknisk utveckling genom ökat utnyttjande av patent Det finns i vårt samhälle en mängd patent som aldrig utnyttjas. Det kan naturligtvis ha många orsaker. Många uppfinnares patent upplevs konkurrensfarliga av något företag, köps upp och förblir outnyttjade. Många patent har ingen bra användning och blir outnyttjade av den anledningen. är det viktigt med miljövänliga uppfinningar. Det finns tyvärr åtskilliga sådana, som blir outnyttjade , därför att patentet hotar en tidigare miljöförstörande teknik. Det är beklagligt från miljösynpunkt att så sker. De stora företagen har säkerligen en mycket noggrann bevakning av nytillkomna patent och patentet försvinner innan publicitet utåt kommit till stånd. Det vore önskvärt att samhället på ett mera aktivt sätt bevakar patentgivningar och därmed bevakar möjligheterna till miljövänliga tekniker, men också andra för människorna viktiga tekniker. Man skulle mycket väl kunna tänka sig att samhället går in och ser till att en för samhället viktig eller nödvändig uppfinning kommer till användning. Det finns i patentlagen möjligheter till tvångslicens. Detta är emellertid en mycket känslig och svår fråga. Därför vore det bättre för alla parter om det kunde finnas andra tillvägagångssätt för att främja teknik och utveckling. Den som gjort en uppfinning, som leder till patent, har ofta haft stora privata kostnader för detta. Det gör att uppfinnaren ofta säljer sitt patent, om någon erbjuder bra betalning, därför att han behöver pengar eller inte själv har råd att utnyttja sitt eget patent. Det är antagligen inte ovanligt att en uppfinnare på så sätt undandras möjligheten till del i till och med stora vinster från hans patent. En möjlighet kan vara att tillverkare får anmäla sitt intresse för ett patent till . Man kan också tänka sig att dessa tillverkare genom betalar upphovsmannen del i vinsten. Jag tycker att det finns all anledning att se över patentområdet för att möjliggöra maximal stimulans och utveckling i samhället och för att skydda uppfinnare från exploatering av kapitalstarka företag. Ordet patent betyder: De står öppna. Då ska de inte heller läggas i malpåse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att initiativ tas till åtgärder för att främja teknisk utveckling genom ökat utnyttjande av patent.
mot · GD02N342 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N342 av och (båda mp) M En utvecklingsfond för återställande av den /90 Nya alternativa energiformer och ett jordbruk i ekologisk balans kräver innovationer med avseende på teknik, apparatur, maskiner och redskap. De flesta uppfinnare och nydanare av miljövänliga produkter har att vända sig till STU och utvecklingsfonder för stöd liksom många andra uppfinnare och uppstartare av företag. De aktuella miljövänliga produkterna innebär ofta ett sparande av icke förnyelsebara resurser, samt sanerande och restaurerande av åkerjorden och ett ökande av dess kapacitet. I alltför många fall får emellertid upphovsmännen avslag på sina äskanden, därför att det för ögonblicket inte sägs finnas marknad för de aktuella varorna eller processerna i landet; därför kan de inte heller säljas så att utvecklingspengarna kan förräntas. Detta resonemang är helt bakvänt. Produkter av miljövänligt slag får dessutom konkurrera om ekonomiskt begynnelsestöd med produkter som för ögonblicket är lönsamma för det icke miljövänliga konsumtionssamhället, vars existens är helt beroende av ändliga energislag och naturförstörande processer. Det är emellertid stor skillnad mellan att bedöma en produkt ur kortsiktig ekonomisk aspekt och att även ta hänsyn till mera långsiktiga ekologiska aspekter. Många regioner i är mycket utsatta, p.g.a. kraftigt befolkningstryck, intensivt jordbruk, hög industrikoncentration, transporteffekter och vindar som för andras utsläpp in över oss. Därför bör vi vara extra uppmärksamma gentemot initiativ som kan bidra till att situationen förbättras. Såväl som framhåller även att alla har rätt till ren mat, rent vatten och ren luft. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en utvecklingsfond upprättas, särskilt inriktad på att de produkter och verksamheter som får stöd aktivt skall bidra till att återställa den ekologiska balansen. () () 1 1989/90.
mot · GD02N343 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N343 av och båda (c) i Industrins FoU-verksamhet i länet - som är tämligen omfattande - är starkt koncentrerad till ett fåtal storföretag som MoDo, SCA, Nobelindustrier, Sunds Defibrator och . Den förhållandevis tekniskt inriktade högskolan i /saknar fasta forskningsresurser men bygger, i avvaktan på sådana, successivt upp en forskningsanknuten verksamhet i nätverksmodeller med näringslivet. FoU-satsningarna inriktas mot att åstadkomma hög kvalitet, högt råvaruutbyte, energisnålhet och låg miljöpåverkan. Till skogsindustrin nära kopplade maskin- och utrustningsföretag som Sunds Defibrator och MoDo Chemetics intensifierar följdriktigt sin teknikutveckling mot bl a återvinnings- och reningsprocesser (t ex Sunds Prenox-metod för att begränsa mängderna klorerade utsläpp). Genom samverkan mellan processindustrin, länets högskola och länsmyndigheterna har påbörjats ett utvecklingsarbete med syfte att bygga upp ett processtekniskt centrum för miljöanpassad industriell utveckling (PURUM). Den aviserade nedläggningen av PGI:s (Plast och ) materiallaboratorium i är mycket olycklig i detta perspektiv och kommer att motverkas av de samlade regionala intressena. Det bör även noteras att i anslutning till PURUM-arbetet utreder SCA och MoDo förutsättningarna för att komplettera existerande pilotanläggningar med en s k utvecklingsbestrykare (kostnad ca ). Nämnda infrastruktursatsningar fordrar statligt stöd för genomförande. Verkstadsföretaget i vidmakthåller sin nydanade roll inom bl a hydraulikområdet, trots problem rörande bl a försvarsbeställningarna. Det finns tecken på att det även inom andra delar av verkstadsindustrin sker ett optimistiskt utvecklingsarbete t ex inom områdena styr- och reglerteknik och medicinsk teknik (bl a i anslutning till ). Uppenbart är emellertid att bredden i produktutvecklingen och tekniknivån måste vidgas betydligt om verkstadsbranschens långsiktiga överlevnad skall tryggas i länet. Högskolan och dess insatser på forskningsområdet tillsammans med näringslivet kommer att ha avgörande betydelse för den långsiktiga utvecklingen i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av statligt stöd för FoU-verksamhet i . () () 1* 1989190. 3 sami Nr N342-346
mot · GD02N344 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N344 S-märkningen av elektriskt materiel trädde nya regler i kraft i för godkännande och registrering av elektrisk materiel. Avskaffandet av S-märkningen borde innebära en harmonisering med och därmed rivande av tidigare handelshinder. Så tycks det dock inte bli efter vad som framkommit. Det är i princip inget fel i att elektriskt materiel skall registreras. Men vilken materiel som skall omfattas av registreringsplikten bör överensstämma med vad som gäller i . Regler för provning och dokumentation som föregår registreringen bör vara desamma som i övriga västländer. För att få ett utländskt provningsbevis accepterat som underlag för registrering, fordras att SEMKO godkänt provningsanstalten. Det torde vara fullt tillräckligt att den utländska anstalten är godkänd av myndigheterna i det egna landet. En produkt som är godkänd i t.ex. enligt där erkänt provningsförfarande, kan underkännas i för att mönstret för provningen inte accepteras här. Det är naturligtvis viktigt att t.ex. brödrostar, väggarmaturer och elektriska tandborstar är utförda på ett helt tillförlitligt sätt. Alla apparater som säljs i handeln och installeras via stickpropp fordrar mer kontroll än utrustning som installeras av behöriga fackmän. Av någon anledning - möjligen för att de går under beteckningen massageapparater - krävs i registreringsplikt för alla sålda varianter av bubbel-pooler. Här är det fråga om stora enheter, som fordrar installation av behörig elektriker. Knappast någon pool är den andra lik, men varje enskilt utförande kräver i vårt land sin egen registrering. Det innebär att produktutveckling, t.ex. att skapa bekvämare armstöd, kräver ny provning och nya avgifter. Så också om en ändring införs i någon ingående komponent från en underleverantör. Resultatet blir att dels skall komponenten omregistreras, dels också alla de produkter med varianter där denna komponent förekommer. borde acceptera de regler som gäller i och inte genom administrativa hinder tvinga fram ett alldeles eget regelverk. - Produkt som av nationell behörighet i något är tillåten för försäljning och allmänt bruk, skall få registreras i utan speciella svenska provningskrav. 1989/90 N344 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådana förslag till ändringar av bestämmelserna för godkännande och registrering av elektrisk materiel att de harmonierar med i enlighet med vad som i motionen anförts. - Produkt som i ett inte omfattas av speciell provnings- eller registreringsplikt, skall ej behandlas annorlunda i . - För produkt som är avsedd att installeras fast av behörig elektriker, skall ej samma rigorösa krav gälla som för stickproppsansluten elektrisk apparat som köpes och installeras av icke fackman.
mot · GD02N345 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N345 av och (båda mp) Sammanslagning av de gröna vill verka för frihet och demokrati inom ramar och på sådana villkor, som innebär solidaritet med människor, djur och natur och kommande generationer. På det ekonomiska området innebär det att de gröna vill verka för fri konkurrens inom ett marknadsekonomiskt system, som är underkastat de restriktioner, som angavs ovan. Den fria konkurrensen inom fastställda ramar är ett bra sätt att hjälpa konsumenterna att spela sin roll i det marknadsekonomiska systemet. Ett viktigt mål är att kunna hjälpa konsumenterna att bli aktiva. För att denna fria konkurrens skall kunna fungera krävs att den övervakas och efterlevs. I händelse av brott mot reglerna krävs sanktioner. handhas konkurrenspolitiken i av: - MD (), som är dömande instans, - NO (), som är åklagarmyndighet, - SPK (och ), som är utredande instans. Av och till har det föreslagits att NO och SPK borde slås ihop. Härigenom skulle en rad samordningsvinster uppnås liksom handläggningen av olika konkurrensärenden skulle kunna effektiviseras. Den del av SPK som är involverad i prissamarbetet med SCB ()kunde med fördel överföras till SCB. Enligt de grönas uppfattning är det viktigt att konkurrenspolitiken stärks och byggs ut. Denna uppfattning genomsyrar också direktiven till kommittén Förstärkt Konkurrenspolitik, som inledde sin verksamhet. Kommitténs första förslag kommer att presenteras och slutbetänkandet skall presenteras senast vid utgången av . En sammanslagning av skulle enligt uppfattning kunna vara ett viktigt element i en politik som syftar till en förstärkt konkurrenspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den låter kommittén Förstärkt konkurrenspolitik snabbutreda förutsättningarna för en sam manslagning av NO och SPK som ett led i en förstärkt konkurrenspo- Mot. 1989/90 litik. () ()
mot · GD02N346 · 1990-01-24 00:00:00 — 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om auktorisation av fondkommissionärer. () () () () () () () () () () (fp) 1989/90 N346 1 1989/90:T808 2 1989/90:Jo265 3 1989/90:Fi209 4 1989/90: K255 gotab 99819, Slockholm 1989
mot · GD02N349 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N349 av () Exporten av vodka Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U541 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om export av svensk vodka.
mot · GD02N350 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N350 av m.fl. (m) Kollektiva försäkringsformer Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:A761 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektiva försäkringsformer. (m) () () ()
mot · GD02N351 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N351 av m.fl. (mp) En livscykelspecifikation av produkter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L721 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av livscykelspecifikationer. () () Hans Leghammar (mp) 1** 1989190.
mot · GD02N352 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N352 av m.fl. (vpk) Vapenindustrin Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:U425 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omställningsplan för den svenska vapenindustrin. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N353 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N353 av m.fl. (vpk) Import av tropiskt timmer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U250 hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att förbjuda import till av tropiskt timmer. (vpk) (vpk)
mot · GD02N354 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N354 av och (båda mp) Export av alkoholhaltiga drycker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U544 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Vin- och Spritcentralen skall upphöra med export av Absolut Vodka och liknande drycker.
mot · GD02N355 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N355 av m.fl. (mp) Alternativ verksamhet inom försvarsindustrin Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:U426 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att alternativ verksamhet till militär industri nu måste främjas. () Per ()
mot · GD02N356 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N356 av m.fl. (fp) Svenska handelshinder Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:U249 hemställs 1. att beslutar att häva de svenska handelshindren beträffande jordbruksprodukter, textil- och konfektionsvaror från , 2. att beslutar att förhandlingar med baltiska och polska myndigheter upptas om samarbete på telekommunikationsområdet genom bättre utnyttjande av . () ()
mot · GD02N358 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N358 av och (båda mp) Förbud mot oljeborrning i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo867 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att oljeborrning och prospektering inte skall tillåtas i .
mot · GD02N360 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N360 av m.fl. (c) Kvinnliga företagare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A815 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgningen av utvecklingsfondernas målgrupp i syfte att förbättra stödmöjligheterna för kvinnliga företagare inom servicenäringarna. () () () () () () () ()
mot · GD02N361 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N361 av m.fl. (vpk) , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi 212 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny industripolitik och löntagar- och AP-fondernas roll i en sådan politik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ekologisk näringspolitik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontroll över bank- och finansinstituten, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energipolitiken och införande av trappstegstariffer för elkrävande produktion. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1** 1989/90.
mot · GD02N362 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N362 av och (båda c) Stöd till kvinnor för etablerande av företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A817 hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingsfondernas stöd till kvinnors företagande.
mot · GD02N363 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N363 av m.fl. (vpk) Avveckling av embargopolitiken mot Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90: U551 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av embargopolitiken gentemot . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N364 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N364 av m.fl. (fp) Miljövänlig teknikutveckling av bilar m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo880 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans för utveckling av miljövänlig teknik. () () () (fp) () ()
mot · GD02N365 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N365 av m.fl. (fp) Fri varuhandel i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U553 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fri varuhandel i . () ()
mot · GD02N368 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N368 av m.fl. (m) Försäljning av domänverksmark Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo274 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning av domänverksmark. () () () () ()
mot · GD02N369 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N369 av m.fl. (m) Samarbete med i fråga om reaktorsäkerhet, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U517 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsskydd mot politiska omvälvningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete vad gäller reaktorsäkerhet. () () () ()
mot · GD02N401 · 1990-01-10 00:00:00 — av m.fl. (s) Stamledning för naturgas i sydöstra 1989/90 N401-404 De industriella och näringsgeografiska förutsättningarna är likartade för kustlänen i sydöstra . Det råder en kraftig eftersläpning vad gäller utvecklingen inom näringslivet i denna del av landet jämfört med . Det är i sydvästra som utbyggnaden av naturgasledningar har skett. Denna utbyggnad pågår i avsevärd omfattning och vidare planering sker. Oavsett hur energiförsörjningen utvecklas i övriga delar av vårt land är försörjningen med naturgas i sydöstra regionen en viktig förutsättning för en industriell tillväxt av betydelse. Utan naturgas i sydöstra kommer expansionen i även framgent att ske i den sydvästra delen. Sydöstra kommer även att drabbas av nedfall och föroreningar från angränsande länder. Det kommer att ta innan utsläppen, som vi själva förorsakar i av bl.a. koldioxid, kväveoxid, svavel, sot, tungmetaller och restprodukter, har minskat rejält. Av miljöskäl måste därför renare bränslen än kol och olja svara för en större del av värmeförsörjningen. Importerad naturgas kan, som en förhållandevis ren naturprodukt, föras in obehandlad och utgöra ett gott alternativ. Naturgas kan användas både för uppvärmning av bostäder och för att förse industrin med energi. kommer utbyggnaden av ett omfattande naturgasnät att utgöra en av de viktigaste händelserna på infrastrukturområdet. Planeringen av naturgasnätet måste ske enligt samma likställighetsprinciper som har tillämpats för det svenska elnätets utbyggnad. Om så inte sker kommer naturgasutbyggnaden att få en djupgående negativ inverkan på den regionala balansen. Vi menar att insatser för att få till stånd såväl miljövänliga som likvärdiga rationella och industrifrämjande energisystem tillhör de mest angelägna åtgärderna för såväl län som övriga kustlän i sydöstra . Enligt vår mening bör staten aktivt påverka berörda intressenter så att en stamledning för naturgas byggs i sydöstra genom östra , och upp genom län med vidare nationella anknytningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stamledning för naturgas i sydöstra kustlän. () ()
mot · GD02N402 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:N402 av i (m) Folkomröstning om den framtida kärnkraftsanvändningen genomfördes en folkomröstning avseende kärnkraftens framtida användning. De båda linjerna 1 och 2, vilka på sina valsedlar ansåg att kärnkraften skulle behållas så länge densamma var bättre ur teknisk, ekonomisk, säkerhets- och miljösynpunkt än alternativen, vann med stor majoritet. Trots att ingen av de vinnande linjerna i folkomröstningen talade om ett slutdatum för kärnkraftens användning beslutade , alltså i uppenbar strid mot folkomröstningsresultatet, att det sista kärnkraftverket skulle stängas . Endast moderata samlingspartiet reserverade sig mot nämnda beslut! Dessutom har senare beslutat, åter igen i strid mot folkomröstningsbeslutet, att två reaktorer, en i och en i , skall stängas av /96. Även detta beslut reserverade sig moderata samlingspartiet emot. Det kan inte undgå påpekas att i där är beläget erhöll linjerna 1 och 2 en närmast förkrossande majoritet i folkomröstningen. Med tanke på att alternativen till kärnkraften i stort endast är fossila bränslen vars negativa miljöpåverkan är känd finns det anledning anordna en ny folkomröstning. Att stänga kärnkraften innan bättre och säkrare alternativ finns att tillgå är oansvarigt, inte enbart av miljöskäl. Ur ekonomisk synpunkt kommer en förtida stängning av kärnkraften innebära stora påfrestningar för hushåll och företag. Svenska företags förmåga att konkurrera och därmed behålla sin arbetskraft kommer att starkt reduceras vid kärnkraftens avveckling innan godtagbara alternativ finns att tillgå. Detta har som nation inte råd med. Då det på goda grunder kan antagas att en majoritet av befolkning har en syn på kärnkraften som strider mot den nuvarande riksdagsmajoriteten är det angeläget med en ny folkomröstning om kärnkraftens framtida användning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en folkomröstning angående kärnkraftens fortsatta användning.
mot · GD02N403 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:N403 av m.fl. (s) Den elintensiva industrins tillgång till energi Bergslagens basnäringar är starkt elintensiva och har varit känsliga för eltillgång och priser. Det framhålls från näringarna att prissättningen måste sättas i relation till omgivande konkurrentländer för att de olika näringarna dels skall kunna konkurrera på lika villkor, dels stimuleras till att göra nödvändiga investeringar. T.ex. är arbetsmiljösatsningar inom gruvnäringen energikrävande men också för arbetets genomförande helt nödvändiga. Den elintensiva stålindustrin inom Bergslagen kommer att genomgå kraftiga strukturförändringar, som direkt påverkar sysselsättningen inom de aktuella områdena. En säker och tryggad tillgång på energi och en långsiktig strategi för energitillgång under gynnsamma villkor ger Bergslagen ett bättre läge i konkurrensen om jobben . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den elintensiva industrins tillgång till energi och goda konkurrensvillkor. () () 1* 1989/90.
mot · GD02N408 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:N408 av och (båda c) Eltaxor i glesbygd På grund av ökade kostnader har det blivit allt svårare för företag med eldistribution, i huvudsak utanför tätorterna, att erbjuda med tätortsföretagen likvärda taxor, säker elförsörjning och en god lokal service. I centermotioner har det tidigare föreslagits skattelättnader för företag med landsbygdsdistribution beräknade efter jämförbar ledningslängd per abonnent, men med bibehållande av den totala skatteintäktens nivå. Företag i tätort med kort ledningssträcka per abonnent får en något höjd skattenivå och företaget på landsbygden med längre ledningssträcka per abonnent får sänkt skatt. Systemet innebär konkurrens på mer lika villkor mellan tätort och glesbygd. Trots upprepade centerreservationer i utskottet har avslagit förslaget, bl.a. med hänvisning till utredning Elavgifter tätort, landsbygd och glesbygd - en ekonomisk analys. Denna utredning har, enligt vad vi erfarit, ännu inte lagt något konkret förslag och arbetar delvis med en annan inriktning än vad vi förordat. Vi anser det angeläget att åter upprepa vårt förslag för att om möjligt påskynda att åtgärder vidtas för att reducera den extra kostnadsbelastningen på glesbygdsboendet som sker och därmed främja en levande landsbygd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om bättre ekonomiska förutsättningar för eldistributionen i glesbygd enligt de riktlinjer som angetts i motionen.