ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo231 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo231 av och (båda c) Rågve teimporten Till kan det importeras rågvete utan importavgifter. Detta sker som svenskt lantbruk tvingas till export av inhemskt producerad överskottsspannmål. Det svenska överskottet, ca 1,2 milj. ton, drar dryga exportkostnader vilka starkt påverkar svenskt lantbruks lönsamhet. Att då låta import av fodersäd ske utan införselavgifter ter sig horribelt. Till vecka 51 1989 hade det enligt tillgänglig tullstatistik importerats ca rågvete till landet. Därefter har ytterligare partier lossats i svensk hamn. Enbart de kvantiteter som införts till och med v 51 motsvarar skörden från ca 4 000 ha svensk . Den har inte vidtagit några åtgärder för att komma till rätta med denna import. Man låter importen fortsätta trots att den utgör ett hot mot såväl näringens som landets ekonomi. De importerade partierna innehåller dessutom ofta inblandning av andra sädesslag för vilka införselavgifter finns. Partierna har dessutom inslag av ogräsfröer, bl.a. flyghavre, i sådana mängder som vi i inte tillåter i inhemskt producerade partier. Vi anser att importen av rågvete skall likställas med import av annan fodersäd och att importen följaktligen skall beläggas med införselavgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om importavgifter på rågvete. Ib 96061, 1990
mot · GD02Jo233 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo233 av och (båda m) Trädgårdsnäringens produktionssituation har komplicerats på grund av att nya sjukdomar och skadegörare kommit in i vårt land. Dessa har fått fotfäste som en direkt följd av att verksamma bekämpningsmedel inte numera tillåtits för inregistrering i . Det är mycket angeläget att skärpa uppmärksamheten kring dessa problem och att effektiva åtgärder vidtas så att dessa hot mot näringen kan elimineras. Eftersom det är en klar samhällelig ambition att reducera kemikalieanvändningen så långt som möjligt måste det också vara samhällets skyldighet att medverka till att sjukdomar och skadegörare kan undertryckas med andra medel. Den mest miljövänliga vägen att gå i detta fall är genom s.k. biologisk bekämpning. Sådan bekämpning är mycket utnyttjad inom växthusodlingen av tomat och gurka. För prydnadsväxtodlingen och för frilandsproduktionen av grönsaker m.m. är dessa bekämpningsmöjligheter ännu otillräckligt utforskade. Väsentligt utökade resurser bör genom avdelas för att stödja denna forskning framgent. Det är angeläget att användning av biologisk bekämpning kan breddas till allt flera grödor inom trädgårdsproduktionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om skärpt uppmärksamhet vad gäller nya sjukdomar och skadegörare inom trädgårdsnäringen, 2. att hos regeringen begär förslag om insatser för ytterligare forskning kring biologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att medel för de i yrkande 1 angivna åtgärderna bör tas ur de avgifter som trädgårdsnäringen inbetalar i form av handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter.
mot · GD02Jo234 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo234 av m.fl. (vpk) Prisstödet till rennäringen När det gäller samepolitiken skjuter regeringen frågorna framför sig. Den proposition som enligt tidigare beräkningar skulle föreläggas kommer kanske att komma . Till denna proposition, Inrättande av sameting, hänskjuts obehandlade frågor ända . Under rådande förhållanden får ta ställning till delar där både sammanhang och målsättning saknas. För anslaget Främjande av rennäringen föreslås en uppräkning av anslaget med . Lantbruksstyrelsen beräknar behovet till 3 milj. kr. Vpk anser att anslaget för /91 bör skrivas upp med 3 milj. kr. utöver regeringens förslag, eftersom man på detta område inte kan invänta att regeringen skall komma med ett samlat förslag. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen, betänkande 1988/89:12 angående behovet av en ändrad konstruktion av anslagen till prisstöd för rennäringen. Grunden för tillkännagivandet var att rennäringens företrädare inte hade möjlighet att föra reella överläggningar med staten om nivån på prisstödet, eftersom anslagets totalbelopp redan var fastställt. Det förslag som regeringen nu framlägger skiljer sig från det gamla, på så sätt att det nu blir regeringen i stället för som skall bestämma ett totalbelopp och meddela föreskrifter för utbetalningen. problem att rennäringen inte kunde föra reella förhandlingar kvarstår. Genom föreslagen konstruktion kommer rksdagen i fortsättningen inte att ha möjlighet att ta ställning till utformningen av prisstödet. Vpk vill därför rikta uppmärksamhet på hur regeringen tolkat tillkänagivande i frågan och föreslår att regeringen kommer med ett nytt förslag. I detta förslag bör klart anges att överläggningar med näringen skall ske och att formerna för överläggning och beslut samt nivån på prisstödet skall ingå i förslaget. I den livsmedelspolitiska propositionen som kommer kommer prisstödet för rennäringen att kopplas till höjningen av Norrlandsstödet. Till följd av effekterna av Tjernobyl har en sänkning av avräkningspriset för renkött skett. Starka skäl talar därför för att en uppräkning av prisstödet för rennäringen görs, så att paritet mellan produktion av nötkött och renkött skapas. Den eftersläpning som finns av stödet till rennäringen i förhållande till Norrlandsstödet måste åtgärdas innan kopplingen till Norrlandsstödet görs. Vpk föreslår med hänvisning till det ovan anförda en uppräkning av prisstödet för rennäringen med 1 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till främjande av rennäringen för /91 anslår 3 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således 2. att begär att regeringen återkommer med förslag till om formerna för överläggningar mellan staten och rennäringen i enlighet med det i motionen anförda, 3. att till prisstöd för rennäringen för /91 anslår 1 milj. kr. utöver regeringens förslag eller således . (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Jo234
mot · GD02Jo235 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo235 av (vpk) Getnäringen I finns cirka 3 500 mjölkgetter i produktion. De flesta gårdarna ligger i mellersta . För jämförelse kan nämnas att det i finns ca 70 000 getter. Getnäringen i har varit missgynnad i förhållande till andra grenar inom jordbruket. Det tungrodda regleringssystemet har, i hög grad, styrt samhällets stöd till de prisreglerade grödorna och produkterna. Det har medfört ojämlika villkor för andra delar av jordbruket. Men getnäringen har goda möjligheter att utvecklas. Den passar bra in i det framtida svenska jordbruket, där småskalig produktion med egen särart skall stimuleras. Getbonden tar själv hand om alla led i produktionen, även förädlingen av mjölken till ost och mese. Därför är getgårdarna oberoende av mjölktransporter. Produktionen är miljövänlig och bidrar till att hålla bygden levande och landskapet öppet. För att stimulera getnäringen behövs flera olika åtgärder: Inom ramen för det s.k. Norrlandsstödet utgår också ett stöd till getnäringen. Men detta stöd är alldeles för lågt i förhållande till stödet till andra produktionsgrenar. bör därför få i uppgift att se över stödet till getnäringen och lämna förslag till kraftig uppjustering. Inte heller bör restriktionen kvarstå, att stödet utgår till lägst 10 och högst 50 getter. Mer forsknings- och utvecklingsarbete både på och hos lantbruksnämnderna. Hos lantbruksnämnderna saknas den kunskap som behövs för att ge information och rådgivning om getnäringen. i stimulansstöd till för bl.a. arbete med att utveckla aveln och för marknadsföringsinsatser. Av tradition äter man mest getost i , medan det är en okänd delikatess längre söderut. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn och uppräkning av prisstödet till getnäringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forsknings- och utvecklingsarbete rörande getnäringen, 3. att för /91 anslår . för utvecklingsinsatser för getnäringen. 1989/90 Jo235
mot · GD02Jo236 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo236 av och (båda c) Etableringsstöd till jordbruket i norra har fastslagit ett produktionsmål för livsmedelsproduktionen i norra nivå. Däremot har regering och riksdag inte utformat villkoren för näringen på ett sådant sätt att målet har kunnat uppfyllas. ligger produktionsvolymen klart under den fastställda nivån. Den försämrade lönsamheten i näringen som helhet har slagit hårdast mot norra och särskilt dess inland. Exemplet belyser detta förhållande. har antalet mjölkleverantörer i de tio inlandskommunerna minskat från 769 till 539, dvs. Fortsätter denna antalsmässiga nedgång är mjölkproduktionen helt utraderad . Den livsmedelspolitiska arbetsgruppen (LAG), vars förslag nu remissbehandlas, uttalar i ord en vilja att slå vakt om det norrländska jordbruket. Som förslaget är utformat kömer dock effekten att bli den rakt motsatta. Jag utgår därför ifrån att förslaget kommer att förändras på väsentliga punkter i det beslut som ska fatta . Det gäller bl.a. bibehållande av produktionsmålet för norra nivå, frikoppling av jordbruket i norra från lönsamhetssvängningar i övriga delar av landet, förenklad prisutjämning på mjölk samt möjlighet till gemensamt ansvar för export inom näringen. Utan dessa sistnämnda åtgärder riskerar att bli en dumpingmarknad för livsmedel som undergräver både beredskaps-, miljö- och regionalpolitiska mål. Ovan angivna åtgärder kommer dock inte att vara tillräckliga för att klara produktionsmålet i norr. För detta är åldersstrukturen bland brukarna alltför ogynnsam. Statistik från jordbruksnämnen visar att av brukarna i är eller äldre, medan är . Frågan om nyetableringsstöd som tidigare aktualiserats har hänförts till den livsmedelspolitiska arbetsgruppen. Arbetsgruppen har, detta till trots, inte berört frågan och därmed saknas också förslag i dess rapport. Det är därför angeläget att ånyo tar tag i frågan och verkar för att ett beslut om etableringsstöd kommer med i vårens jordbrukspolitiska beslut. Formerna för ett etableringsstöd har diskuterats i form av räntestöd eller stöd till produktionen. Diskussionen om formerna får dock inte tillåtas fördröja ett positivt beslut. Enligt vår uppfattning kan båda formerna förekomma eller t.o.m. en öppen mix med frihet för den nyetablerade att Allra viktigast är ett snabbt positivt beslut sorn skulle ge näringen ett besked om samhällets långsiktiga avsikter för jordbruket i norr. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag till etableringsstöd till jordbruket i norra föreläggs 1989/i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1989/90 Jo236
mot · GD02Jo237 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo237 av () Prisstödet i norra Prisstödet i norra skall syfta till att kompensera de norrländska jordbrukarna för de högre produktionskostnader de har jämfört med jordbrukarna i . Det har även ett regionalpolitisk! inslag på grund av näringens stora betydelse för all övrig verksamhet när det gäller sysselsättning, service, miljö m.m. var från början indelat i två prisstödsområden. Vid den senaste förändringen delades område 2, när det gäller stödet till mjölkproduktion, i 2a och 2b. dalgång samt större delen av Storsjöområdet jämställdes, på grund av de relativt goda skördarna, med den södra delen av . Förändringen innebar att producenterna inom dessa områden plötsligt fick lägre kompensation för sina merkostnader. Det finns inga praktiska produktionsskillnader mellan område 2a och 2b i , åtminstone inte av den storleken att det motiverar en uppdelning i flera områden än 1 och 2a. har på grund av sin geografiska belägenhet alltid varit lågt industrialiserat. Jord- och skogsbruket är den näringsgren som direkt och indirekt svarar för största delen sysselsatta. Bristen på alternativ sysselsättning samt besvärliga klimatförhållanden har tvingat lantbrukarna att driva företagen med stor andel insatsmedel. Den korta vegetationsperioden och vissa tider lynnigt väder kräver t.ex. stora maskininsatser. Spannmålsodlingen måste ske på de bästa jordarna i bra geografiska lägen. Företagen har drivits med god balans mellan djurantal och åkerareal, något som tillsammans med det ovan nämnda samt tradition och yrkesskicklighet lett till förhållandevis goda skördar vissa år. Den dåliga arronderingen, starkt sluttande fält och andra negativa lägenhetsfaktorer ger höga driftskostnader. Till de negativa faktorerna hör också höjden över havet som påverkar klimatet med tidig frostförekomst, många nederbördsdagar samt stor inblandning av snö i nederbörden. Detta tvingar fram hög skördeberedskap med stora maskiner och övriga drftskostnader som följd. Förutsättningarna för växtodling är klart sämre i högt belägna inlandsområden än efter kusten. Här växer inte samma sorters fruktträd och det går inte att odla samma trädgårdsväxter som på södra delen av . Det är ett känt faktum när det gäller odlingsbetingelserna att varje högre höjd över havet motsvarar ett läge vid kusten norrut. Storsjöområdet är beläget över havet och skall alltså jämföras med kusten norr om våra breddgrader, alltså ett område som tillhör prisområde 1. Svenska turistföreningens zonkarta och meteorologen olika kartbilder och studier talar för att de olika stödområdena bör sträcka sig diagonalt över landet i riktning från NO mot SV. En områdesindelning måste förnuftsmässigt accepteras av de berörda och upplevas som rättvis likaväl som den går att förklara med hjälp av siffror och diagram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående indelningen av mjölkprisstödområden i norra . 1989/90 Jo237
mot · GD02Jo239 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo239 Förbud mot granskogsplantering på 1989/90 Våra jordar är relativt förskonade från olika gifter på grund av mänsklig verksamhet. Värre är det nere i övriga och värst är det i . kommer att bli viktigt som producent av matvaror som innehåller relativt lite av gifter. Därför måste regeringen och riksdag verka för att dagens jordbruksmarker inte förstörs på grund av felaktiga trädplanteringar. Plantering av barrträd på jordbruksmark måste undvikas. Att plantera gran på jordbruksmark är förkastligt om vi åter vill ha jordbruk på mark som har planterats igen. Granskogsodlingar är markförsurande. Markförsurningen bör minskas, inte ökas. För att möjliggöra ett återtagande av tidigare jordbruksmark för jordbruk bör vi plantera lövskog på jordbruksmarken. Lövskogen ger också avkastning mycket fortare än barrskog. Lövskogsodlingar ökar och förbättrar humusbildningen, dessutom fungerar de som luftrenare och motverkar markförsurningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att det inte får planteras gran på jordbruksmark.
mot · GD02Jo240 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo240 av och (båda c) Importen av rågvete I kan rågvete importeras utan importavgifter. Detta är ett hot mot vår inhemska produktion av spannmål. Den enda orsak till att rågvete importeras är att det inte förekommer någon införselavgift i för detta spannmålsslag. har ett spannmålsöverskott på 1,2 milj ton. Detta motsvarar en skörd från ca 4 000 ha åker. har utländska leveranser av rågvete lossats eller förmedlats inom län. Av det parti som ankom till med nådde en stor del av denna import län. Irritationen är stor bland länets lantbrukare. Man får ta konsekvenserna av den ökade exporten pga spannmålsöverskottet och deltar i omställning 90 i samma omfattning som 1988 och 1989. De partier som importerats har också visat sig innehålla flyghavre. Lantbrukarna i län har anpassat sig till de bestämmelser som lantbruksstyrelsen utfärdat vad beträffar förekomst av flyghavre i spannmål. Stora ansträngningar och kostnader läggs ner på att begränsa eller utrota förekomsten av detta svåra ogräs inom länet. Bönderna inom området känner stor oro över att lagföreskrifterna i detta fall inte bättre beaktas. Vi anser att import av rågvete måste regleras. Det sker bäst genom att belägga den med en införselavgift. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införselavifter på rågvete.
mot · GD02Jo241 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo241 av m.fl. (m) Rådgivning inom skogs- och jordbruk Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ub307 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rådgivningsverksamheten inom jordbruket och skogsbruket.
mot · GD02Jo245 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo245 av m.fl. (c) Handeln med jordbruksprodukter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N311 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handeln med jordbruksprodukter. () () () () () ()
mot · GD02Jo247 · 1990-01-25 00:00:00 — 1989/90 Jo247249 Det är fortfarande vanligt i att markägare har sin jord och skog splittrad på många utspridda ägor. Med den moderna inställningen till jord och skogsbruk, där småskalighetens fördelar har återupptäckts, blir det naturligt att också mindre markinnehav har framtiden för sig. arbete vid forskningsråd har emellertid visat att de flesta vill samla sin mark i större lotter, bara de inte fråntas sin rätt att vara skogsägare. I pågår ett intressant experiment initierat av Landsbygd 90, med en markbytarbörs, där man kan anmäla markbitar som man är villig att byta bort så att man får en mer samlad egendom. Detta är värt samhällets stöd. När samhället genom omarronderingsförrättningar mer eller mindre tvingar markägare att komma tillrätta med ägosplittrningen, utgår statligt stöd till de dryga lantmäterikostnaderna. Samma stöd borde utgå också vid frivilliga överenskommelser, som t.ex. vid markägarbörsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd vid frivilliga omarronderingar. 1 1989/90.
mot · GD02Jo249 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo249 av m.fl. (mp) Ekologiskt lantbruk Begreppet alternativ odling är på väg att ändras till ekologiskt lantbruk för att anpassa den svenska termen till ett begrepp som är vanligare i andra länder. Ekologiskt lantbruk är en samlingsbeteckning på odlingsformer, där jordbruk bedrivs utan kemiska bekämpningsmedel eller lättlösliga gödselmedel. Organisk, biologisk och biodynamisk odling utgör exempel på sådana odlingsformer. De flesta ekologiska odlare tillhör inte någon speciell gren av ekologisk odling utan kombinerar brukningsmetoder efter eget huvud. Ekologiskt lantbruk prioriterar livsmedelskvalitet, miljöhänsyn och resurshushållning. Därför kan utveckling av ekologisk odling leda till idé- och teknikutveckling som kan utnyttjas inom det s.k. konventionella jordbruket, för att stegvis förändra jordbruksnäringen i miljövänlig och resursbevarande riktning. Rådgivningen har en nyckelfunktion i utvecklingen av den ekologiska odlingen. Den kommer att bli än mer viktig, eftersom ett omläggningsstöd kommer att lämnas till odlare, som vill gå över till ekologisk odling. Lantbruksstyrelsen har finansierat några rådgivare inriktade på ekologisk odling, liksom och kommun. En fortsatt seriös satsning på rådgivare som är specialiserade på ekologisk odling kommer att inverka positivt på odlingens utveckling. Det märks tydligt, att utvecklingen av ekologisk odling har gynnats i de områden där det har funnits tillgång till rådgivning. I , där man fick den första rådgivaren finansierad med offentliga medel, har man t.o.m. börjat sälja KRAV-märkt mjölk. har den ekologiskt odlade arealen ökat starkt, vilket gör det än viktigare att bygga ut rådgivningen. I vårt budgetförslag Gröna luntan har vi föreslagit en satsning på 4 milj. kr utöver regeringens förslag för att bygga ut rådgivningen till ekologiskt lantbruk. för alternativ odling, KRAV, är på stark frammarsch och seriös, men har kanske just därför problem att ekonomiskt klara kontrollen av ekologiskt odlade produkter. KRAV omfattar samtliga ekologiska odlingsformer. KRAV-märkning är en viktig konsumentupplysning och staten bör stödja verksamheten ekonomiskt. Vi har i en partimotion föreslagit, att en del av de avgifter som vi anser ska tas ut på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel ska användas för att finanisera ett fortsatt omställningsstöd till ekologiskt lantbruk. Vi kan naturligvis även tänka oss andra sätt att finansiera ett omställningsstöd. bör uttala sig för ett fortsatt omställningsstöd i någon form till ekologiskt lantbruk. Vi återkommer i samband med den forskningspolitiska propositionen med forskningssatsningar inom ekologiskt lantbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rådgivning till ekologiskt lantbruk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att KRAV får ett statligt stöd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att ett omställningsstöd till ekologiskt lantbruk skall finnas även i fortsättningen. () () () () () Hans Leghammar (mp) 1989/90 Jo249
mot · GD02Jo253 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo253 av () Fruktodlingen Det kvantitativa införselförbudet för äpplen och päron upphörde i och med den svenska fruktsäsongens slut . fastställde genom slutligt beslut att de svenska fruktodlarna som kompensation för det förlorade importstoppet i stället skall erhålla ett visst tullskydd mot lågprisimport av äpplen och päron. För de fruktodlare som är i behov av att omstrukturera sina odlingar för att bättre kunna möta en öppnare och starkare importkonkurrens, alternativt önskar avveckla sina fruktodlingar, beviljade vissa strukturmedel för röjning och sanering. gav vidare regeringen möjlighet att återkomma med ytterligare anslagsäskanden för att åstadkomma den nödvändiga struktur- och marknadsanpassningen av odlingen. Efter vad jag erfarit har de av för en treårsperiod beviljade bidragen redan förbrukats. Det framgår också att det till en inte oväsentlig del är rationella och moderna odlingar som totalavvecklar sin rörelse. Detta är ett uttryck för att regeringen felbedömt fruktodlingens omställningssituation. Mot denna bakgrund är det angeläget att en förnyad analys av fruktodlarnas marknads- och konkurrenssituation skyndsamt görs. Det skulle vara ytterst olyckligt om en större del av den svenska fruktodlingen avvecklas utan att man tillräckligt studerat alternativa lösningar. Det synes mig därför mycket angeläget att nu utvärdera hur röjningsbidraget uttnyttjats och hur näringen i övrigt utvecklats efter förändringarna i importskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående den svenska fruktodlingen.