mot · GD02Jo773 · 1990-01-24 00:00:00 — Den svenska industrin har länge kännetecknats av god internationell konkurrenskraft, även om det har skett en viss försämring . Den svenska industrin ligger dock långt fram vad det gäller användning av resurs snål och miljövänlig teknik. Lönsamhetskrav kombinerade med en ökad miljömedvetenhet har tvingat fram en utveckling i miljövänlig riktning. En förutsättning för en fortsatt positiv trend är därför en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för fortsatt och förbättrad tillväxt. Tack vare kärnkraften har utsläppen av en rad skadliga luftföroreningar kunnat minska kraftigt. Forskningsinsatser måste göras för att kunna upptäcka miljöproblem på ett tidigt stadium. Ytterligare arbete måste göras för att minimera olika miljögifter. Vi anser att strängare regler är motiverade då det gäller användning av exempelvis klorerade kolväten och tungmetaller. Kvicksilver i febertermometrar och klorerade kolväten i hushållskemikalier kan, som exempel, ersättas med andra ämnen vars miljöpåverkan är mindre. Användningen av klorerade kolväten och tungmetaller bör i princip endast tillåtas då det saknas realistiska ersättningsämnen eller alternativa produktionsmetoder. Den ökade miljömedvetenheten och den tilltagande insikten om att miljöproblemen måste lösas genom kraftfulla internationella insatser har präglat . Kunskaperna om miljöproblemen har gradvis ökat, som miljöfrågornas komplexitet har blivit alltmer uppenbar. har det bl.a. visat sig att miljöförstöringen är störst i de socialistiska länderna, vilket inte är en tillfällighet. De centralplanerade ekonomierna kännetecknas av en extrem rovdrift på miljön. Åsiktsförtryck motverkar kunskapsspridning och hindrar opinionsbildning. De socialistiska länderna - med sin kommandoekonomi - präglas av stagnation eller tillbakagång; socialismen hindrar såväl ekonomisk som teknisk utveckling. Länderna i kännetecknas av låg innovationsgrad, långsiktigt avtagande tillväxt, en alltmer föråldrad industristruktur, ett eftersatt jordbruk och en outvecklad tjänstesektor. Sammantaget har detta resulterat i ett gigantiskt resursslöseri. Det sovjetiska jordbruket använder i sin växtodling, som exempel, mer energi per producerat ton än länderna i väst. Även industriprocesserna präglas av lågt utbyte. Standarden i stora delar av öststatsindustrierna ligger på en nivå motsvarande den nivå som fanns i . Till de mest akuta problemen hör en långt gången miljöförstöring. av befolkningen i , dvs fler än 100 miljoner människor, uppges leva under ogynnsamma miljövillkor. I bor över en tredjedel av befolkningen i regioner som klassats som ekologiska katastrofområden. Medicinska undersökningar visar att medellivslängden sjunker i de mest utsatta områdena, spädbarnsdödligheten okar liksom frekvensen av vissa sjukdomar, exempelvis cancer och luftvägsbesvär. Vattensituationen är på många håll i djupt oroande. Många större floder och vattendrag är kraftigt förorenade. I många polska städer råder regelbunden vattenbrist. Dricksvattnet är direkt hälsovådligt. Växt- och djurlivet har skadats. Skogsdöden är omfattande. Effekterna av denna miljöförstöring når långt utanför gränser. På grund av flodsystemens och de dominerande luftströmmarnas riktning är och speciellt utsatta för påverkan. av den totala fosforbelastningen i kommer från . är den största förorenaren. En utveckling mot ökad frihet i kommer att ha en mycket stor betydelse för miljön i hela . måste aktivt stödja marknadsekonomins införande i öst. En förbättring av den ekonomiska situationen kommer att skapa utrymme för teknisk utveckling, vilket innebär att dagens föråldrade industri kan ersättas med nyare och miljömässigt bättre processer. måste vidare stödja utvecklingen av de medborgerliga fri- och rättigheterna i . En fri opinionsbildning är nödvändig för att öka medborgarnas kunskap om miljöproblemen och vilja att satsa på miljöförbättrande åtgärder. Svenska företag och privatpersoner kan spela en betydelsefull roll i det fortsatta arbetet för en bättre miljö i . Kunskaps- och tekniköverföring måste stimuleras. bör bidra med konsultinsatser på miljöområdet och utbytesverksamhet för studenter, tekniker etc. Vatten- och rökgasrening samt övergång till energi- och resursbesparande teknik måste, enligt vår mening, prioriteras inom ramen för den nordiska investeringsbankens kreditprogram och det svenska miljöbiståndet. miljöproblem bottnar i många fall i ländernas centralplanerade ekonomier. Befolkningen i för en ständig kamp mot fattigdom och svält. Många befinner sig i en ond cirkel, där dålig ekonomi och ålderdomlig teknik underminerar basen för överlevnad. Jakten på bränsle, som exempel, har lett till att stora arealer har skövlats. På många håll används kreatursspillning som bränsle i stället för att användas för att gödsla den utarmade marken. Genom att med enkel teknik i stället utvinna biogas ur gödseln kan energi utvinnas och marken få näring. behöver således bättre och mer effektiva energitekniker. Ökenutbredningen har blivit ett allt större problem, och skövlingen av de tropiska regnskogarna ett annat. Miljösituationen är på många håll så oroande att det fordras kraftfulla internationella insatser för att avvärja en hotande miljökatastrof. avverkas miljontals hektar regnskog. En fortsatt skovling av de tropiska regnskogarna kan komma att påverka de grundläggande levnadsbetingelserna i hela världen. måste aktivt verka för att miljösituation förbättras. Vi anser att det svenska biståndet skall ha en mer miljöinriktad profil. Genom att satsa på förhållandevis enkel - men ändamålenlig - teknik kan exempelvis energiutvinningen effektiviseras och jordbrukets avkastning öka. Vidare måste via biståndsanslagen stödja återbeskogningsprojekt i tredje världen. Miljösituationen i andra industrialiserade länder har i stort följt samma utveckling som i . Miljömedvetandet har ökat . Miljödebatten i övriga västvärlden har dock inte varit så tillväxt- och teknikfientlig som i . , som är en av de grönas ledande politiker i , har bl.a. slagit fast att det ekologiska samhället blir kapitalistiskt. Han anser att det är nödvändigt att omvandla det moderna industrisamhället i ekologisk riktning för att människan ska kunna överleva som art och jordens ekosystem fungera. Enligt hans mening är det endast en fri ekonomi som kan bemästra miljöproblemen. En av ledande miljöorganisationer anser att kärnkraften måste användas, inte minst för att hindra växthuseffekten. Den mer tillväxt- och teknikvänliga attityden har sin förklaring i att god ekonomi och tekniskt framåtskridande har visat sig vara nödvändigt för att miljöproblemen skall kunna lösas. Den goda ekonomiska tillväxten har möjliggjort nyinvesteringar i industrianläggningar med en prestanda som ger mindre miljöpåverkan. Ny miljövänligare teknik och bättre reningsmetoder har introducerats. Miljöfrågorna har även placerats på de politiska dagordningarna runt om i världen. Miljökraven har skärpts. Det är framför allt länder med hög materiell standard och god ekonomisk utveckling som aktivt har arbetat för att lösa sina miljöproblem. Utvecklingen i västvärlden präglas alltså av en allt större miljöhänsyn. Runt om i världen satsas stora belopp på miljöforskning. har haft krav på miljökonsekvensbedömningar . Detta innebär att industrietableringar måste föregås av en ordentlig utredning av verksamhetens miljöeffekter. har kommit överens om att införa regler om miljökonsekvensbedömningar i sin nationella lagstiftning. hade länge världens strängaste avgasbestämmelser; införde liknande regler först efter . är det som har de strängaste avgasbestämmelserna. har haft miljömärkning av olika produkter , och har fattat beslut om att införa ett liknande märkningssystem. I har regeringen beslutat att genomföra en mycket omfattande miljöplan. satsade 1987 per capita på miljöskydd. I satsades endast drygt hälften. Ovanstående exempel pekar på att riskerar att halka efter på miljöområdet. , docent i miljörätt vid , går till och med längre än så. Han menar att redan har hamnat på efterkälken. Han anser att skyddet för miljön är sämre i än i många andra länder. moderna miljölagar är en myt, hävdar och anger följande brister i förhållande till andra länder: * Enskilda människors möjligheter att rättsligt pröva tillstånd enligt miljöskyddslagen eller naturresurslagen. * Allmänhetens insyn i beslut i miljömål är begränsad. * Företag i ges tillstånd utan krav på miljökonsekvensbedömningar. Enligt vår mening pekar på flera betydande brister i den svenska lagstiftningen. bör därför uppmärksamt följa utvecklingen på miljöområdet i övriga västvärlden. Vi anser vidare att miljö- och på ett mer aktivt sätt skall följa omvärldens utveckling vad gäller miljölagstiftning etc. Detta skulle exempelvis kunna ske genom att en fristående och oberoende expertgrupp bildas, vars uppgift skall vara att sammanställa och värdera information om utvecklingen på miljöområdet i andra länder. Expertgruppen bör få i uppgift att redovisa sina resultat för minst en gång . Vår målsättning är att de åtgärder som har visat sig vara bra för miljön i andra länder även skall vidtas i . Miljöproblemen måste lösas internationellt Miljöproblemens globala karaktär innebär att åtgärder i ett enskilt land endast får begränsade effekter. Miljöproblemen måste därför lösas genom övernationella insatser. De internationella insatserna på miljöområdet har intensifierats . Under har FN låtit sammankalla en rad olika miljökonferenser. I vissa frågor har gemensamma konventioner utarbetats. Detta gäller bl.a. långväga gränsöverskridande luftföroreningar, där 33 länder i Öst- och har enats om en rad grundläggande åtaganden för att nedbringa sina luftföroreningar. , som syftar till att skydda ozon-skiktet, har undertecknats av ett femtontal nationer. Montrealprotokollet, som innehåller regleringar av freon användningen, undertecknades av 24 nationer 1987. Moderata samlingspartiet framförde i miljömotionen 1989 förslaget att borde verka för en världsklimatmiljökonferens i FN:s regi och erbjuda sig att vara värd för en sådan konferens. Vi konstaterar att regeringen accepterat denna idé och att IPCC - Intergovernmental Panel on Climate Changé - kommer att mötas i som en förberedelse för att få fram en global miljökonvention som syftar till att alla länder förbinder sig att minska utsläppen av s.k. växthusgaser. Konventionerna, som oftast utarbetas vid en gemensam konferens, innebär att bindande avtal träffas mellan olika regeringar. Konventionen skall sedan ratificeras genom nationell lagstiftning. Ofta tar det innan konventionen kan träda i kraft. Det kan dessutom vara svårt att kontrollera hur länderna lever upp till sina åtaganden. Sanktionsmöjligheter saknas i stort sett. Vi anser att FN:s miljövårdande arbete fyller en viktig funktion, men det är inte tillräckligt. De deltagande länderna arbetar utifrån vitt skilda förutsättningar, vilket innebär att resultaten inte kan bli tillräckligt långtgående. Det behövs därför också ett europeiskt miljösamarbete. Det håller nu på att skapas inom EG. har fattat ett principbeslut om att inrätta ett miljövårdsorgan, vilket kommer att förstärka EG:s roll som den ledande kraften också i miljöpolitiken. 6.1 EG och miljön 6.1.1 Miljöarbetet i EG Beskrivningar av EG:s miljövårdande arbete har haft en undanskjuten position i den svenska miljödebatten. När EG bildades utgjorde inte miljöfrågorna ett separat samarbetsområde. Däremot rymdes miljöfrågorna i gemenskapens strävan efter förbättrade levnadsförhållanden. I takt med det ökade internationella miljöintresset har miljöfrågorna kommit allt mer i centrum för EG:s arbete. 1972 fastställde EG att den framtida utvecklingen i gemenskapen bör ses i samband med förbättringar av människors levnadsstandard, och därtill hörande skydd av miljö- och naturresurser. Miljöarbetet har bedrivits inom ramen för femåriga aktionsprogram - kommer arbetet att bedrivas inom den fjärde aktionsplanen. Miljöarbetet inom EG följer vissa övergripande principer: * att förhindra, reducera och, så långt som möjligt, eliminera föroreningsutsläpp samt olägenheter därav, * att värna om en god ekologisk balans och skydd av biosfären, * att undvika exploatering av naturresurser som skulle störa den ekologiska balansen, * att miljöpolitiken måste ses i samband med ekonomisk och social utveckling, * att miljöeffekter bör beaktas tidigt i all teknisk planering och beslutsfattande, * att kostnaderna för miljöförbättrande åtgärder skall åvila den som förorenar miljön (PPP=Polluter Pays Principle), * att söka gemensamma lösningar i miljöfrågor med utomstående länder och internationella organisationer. EG:s miljöarbete kan sammanfattas i tre huvudmål: för det första skall miljöproblemen förebyggas och reduceras, för det andra skall arbetet syfta till förbättrade livsbetingelser och yttre miljö och för det tredje skall EG stimulera till internationellt samarbete i miljöfrågor. 6.1.2 Konkreta resultat av EG:s miljöarbete Genom den s.k. enhetsakten (Single European Act), som antogs och trädde i kraft , har miljöfrågorna stadgemässigt infogats i EG:s ansvarsområde. Enhetsaktens tillkomst har accelererat miljöarbetet inom EG. I enhetsakten stadgas bl.a. att EG skall verka för en preventiv miljöpolitik. Enhetsakten präglas av insikten att miljöproblemen måste lösas genom gemensamma insatser. EG skall därför fatta beslut endast på de områden där de uppsatta målen bäst kan nås genom gemensamma åtgärder. De normer som EG fastställer fungerar som ett golwärde. Enskilda länder har - för att skydda miljön, hälsan och konsumenterna - rätt att tillämpa strängare bestämmelser än de EG föreskriver. Medlemsländerna får däremot inte tillämpa lägre krav. I enhetsakten har ett antal artiklar lagts till . Miljövården behandlas i artikel 130 R-T och arbetsmiljön i artikel 118A. Dessa artiklar skall utgöra grunden för ett i alla medlemsländer gemensamt handlingsprogram. Den stora förändringen i enhetsakten var att EG:s beslutsprocess gjordes effektivare. Före enhetsakten rådde i realiteten krav på enhällighet i alla beslut, men därefter kan en lång rad frågor fattas med kvalificerad majoritet i ministerrådet. Vid förändringen fanns en rädsla i vissa för att man skulle tvingas acceptera sänkta miljökrav. I den artikel i som reglerar den nya beslutsordningen, 100A, görs emellertid klart att medlemsländerna har rätt att göra undantag från de beslutade EG-reglerna, om det sker för att skydda miljö eller arbetsmiljö. Utvecklingen har gått snabbt. Trots att det endast är miljöfrågorna stadgemässigt infogades i EG:s arbete har man redan hunnit formulera en rad mål och riktlinjer för arbetet. pågår ett intensivt arbete med att utarbeta konkreta handlingsprogram. Bland besluten märks bl.a. reducering av luftföroreningsutsläpp från bensin- och dieseldrivna fordon, fastställande av riktvärden för luftkvalitet och vattenkvalitet, introducering av principen om att använda bästa tillgängliga teknik (), minskningar av utsläppen av specifika miljöfarliga ämnen samt riktvärden för dessa, bestämmelser om att värna om de begränsade sötvattenstillgångarna etc. På många av dessa områden görs nu stora insatser för att utarbeta gemensamma normer och konkreta handlingsplaner. EG:s miljöarbete utvecklas allt mer. Det är en snabb och intressant utveckling mot bättre och mer heltäckande miljöbestämmelser. Även den svenska miljön kommer att gynnas av EG:s skärpta miljöbestämmelser. EG:s insatser på miljöområdet kommer att byggas ut ännu snabbare. En av orsakerna är det starka miljöintresset i . De folkvalda parlamentarikerna accepterar inte längre att miljöbeslut förhalas. Ett exempel var när föreslog en kompromisslösning som skulle undanta småbilar från katalytisk avgasrening. Parlamentet avvisade förslaget och kommissionen och ministerrådet fick böja sig. Det blir således krav på katalytisk avgasrening även på småbilar. Parlamentet kommer att fortsätta att driva på i miljöfrågorna. I en rapport som beställts av den miljöansvarige pekas på risken för att genomförandet av den inre marknaden kan få negativa konsekvenser för miljön. Liberaliseringarna kommer att leda till ett ekonomiskt uppsving, ökade transporter och billigare bilar. Allt detta kan medföra ökade luftföroreningar och andra problem, om inte korrigerande åtgärder vidtas. diskuteras ett omfattande åtgärdsprogram inom . Därmed kommer även den inre marknaden indirekt att leda till en kraftig satsning på miljön. 6.1.3 Bildande av ett europeiskt miljövårdsorgan I detta skede av stark dynamik har och miljöministrarna i EG kommit överens om att inrätta ett europeiskt miljövårdsorgan (Euro Enligt planerna ska EEA, till att börja med, ha ganska begränsade arbetsuppgifter, främst insamling av miljödata och utveckling av modeller för miljökonsekvensbedömningar. I förslaget finns emellertid också inskrivet att miljövårdsorganet - efter beslut av dess styrelse och kommissionen - även kan åta sig andra uppgifter. Frågan behandlas av EG-parlamentet. Vissa parlamentariker menar att EEA även skall svara för kontroll och uppföljning av hur medlemsländerna uppfyller EG:s direktiv på miljöområdet. Allt talar för att den linjen kommer att vinna ökat stöd. EEA kommer att bli det centrala miljöorganet i det framtida . förslag innebär dessutom att miljövårdsorganet även skall vara öppet för icke-medlemsländer. Även om det ännu är något oklart hur beslutsfrågorna skall lösas om också länder som står utanför EG kommer med är det helt klart av oerhörd vikt för att komma med. Vi har inte råd att stå utanför det organ som kommer att bestämma inriktningen av det europeiska miljöarbetet. bör begära att regeringen upptar förhandlingar i syfte att uppnå medlemskap i . Miljöfrågorna har varit en EG-uppgift bara den europeiska enhetsakten trädde i kraft . Mot den bakgrunden har man redan uppnått imponerande resultat. EG har en uppenbar fördel framför andra internationella sammanslutningar; det är en organisation som kan fatta för medlemsländerna bindande beslut och dessutom har möjlighet att se till att medlemsländerna lever upp till besluten. Några liknande sanktionsmöjligheter finns inte i något annat internationellt organ. Eftersom EG är en demokratisk sammanslutning kan också folkliga opinioner lättare påverka beslutsprocessen. Det direktvalda drivs också på i miljöfrågorna. Allt talar alltså för att det blir EG som kommer att utforma miljöpolitik. Detta blir ännu tydligare då man betraktar EG:s roll i förhållande till det nya . EG har i uppgift att samordna västvärldens hjälp till de framväxande demokratierna, vilket inte minst kommer att få betydelse för miljön i hela . skulle förlora mycket på att stå utanför det dynamiska miljösamarbete som växer fram inom EG. Genom att delta i samarbetet kan vi däremot både påverka besluten och dra nytta av ett ömsesidigt utbyte av kunskaper och information. Det är vår fasta övertygelse att måste delta i EG:s miljösamarbete. - helst redan i vår - bör regeringen ansöka om ett svenskt medlemskap i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömyndigheternas ansvar för att tidigt uppmärksamma dagens och morgondagens miljöproblem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda hur ett system med utsläppstillstånd skall kunna konstrueras samt föreslå försöksverksamhet med sådana tillstånd, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljölagstiftningen, 5. att hos regeringen begär förslag om ett införande av miljökonsekvensbedömningar, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för återställande av vissa miljöskador, [att som sin mening ger regeringen till känna att oljeförbrukningen skall minskas till en nivå motsvarande av den svenska energiförbrukningen1], 7. att begär att regeringen skall återkomma till med förslag till åtgärder som begränsar utsläppen av skilda växthusgaser, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatta insatser för att skydda ozonlagret, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningar av utsläppen av försurande ämnen, 10. att beslutar höja bilskrotningspremien till . [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om höjt stimulansbidrag för eftermontering av katalysatorer2], [att hos regeringen begär förslag till stimulansåtgärder för att minska den tunga vägtrafikens miljöpåverkan2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöanpassad skatteklassning av fordon3], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minimering av vägtrafikens negativa miljöpåverkan2], 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning av användningen av vissa miljögifter, exempelvis klorerade kolväten och tungmetaller, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att introduktion av vatten- och rökgasrening samt övergång till energi- och resursbesparande teknik i måste prioriteras inom ramen för den nordiska investeringsbankens kreditprogram och det svenska miljöbiståndet4], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyddet av de tropiska regnskogarna4], 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fristående expertgrupp, vars uppgift skall vara att följa den internationella utvecklingen på miljöområdet, 13. att hos regeringen begär förslag till väl definierade Mot. 1989/90 normer för luft- och vattenkvalitet, i enlighet med det system som EG Jo773 håller på att utarbeta, [att som sin mening ger regeringen till känna att skall uppta förhandlingar i syfte att uppnå medlemskap i () () gotab 99675, Slockholm 1990