mot · GD02Ju44 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju44 med anledning av prop. 1989/90:155 Förnyelse inom polisen Propositionen om förnyelse inom polisen tar upp ett antal frågor om vidareutvecklingen av det tidigare inledda reformarbetet i samband med polisreformen. I propositionen föreslås bl.a. vissa riktlinjer för polisens arbete och uppgifter m.m. Det fortsatta utvecklingsarbetet inom polisen redovisas i fråga om bl.a. yrkesroller inom polisen, utbildnings- och forskningsverksamhet m.m. Propositionen utgör ett underlag för en principiell och övergripande behandling av ett antal olika frågor på skilda områden. Propositionen behandlar frågeställningar som kommer att behöva diskuteras och övervägas närmare . Ytterligare underlag för sådana överväganden bör tas fram både på verksnivå och i bredare sammanhang där riksdag och regering medverkar. I det fortsatta utvecklingsarbetet är det särskilt angeläget att ytterligare utreda och bedöma bl.a. följande frågeställningar. Utredning och åtgärder vid påstådda övergrepp från polismäns sida är viktiga frågor för att behålla allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Kritik har i skilda sammanhang riktats mot nuvarande förhållanden. Det gäller bl.a. vem sorn tar emot anmälan, vem som utreder. Ytterligare belysning behövs av anordningen med s.k. direkt åklagarinträde. I propositionen betonas behovet av att polisutbildningen samordnas med och anknyts till annan högskoleutbildning. En sådan ordning skulle kunna leda till fördelar både ekonomiskt och utbildningsmässigt. Frågan behöver ytterligare belysas. Polisforskningen med den särskilda professuren skall enligt propositionen vara förlagd till . Den valda ordningen har dock lett till vissa svårigheter, bl.a. har det inte varit möjligt att genomföra tillsättning av sakkunniga. Även sådant som forskningens beroende av sina avnämare utgör en svårighet som talar för att frågan om en annan organisation av polisforskningen bör hållas öppen. har uttalat att kampen mot den ekonomiska brottsligheten är ett prioriterat område i brottsbekämpningen. I förhållande till bekämpningen av annan brottslighet, t.ex. narkotika- och våldsbrottsligheten, har kampen mot den ekonomiska brottsligheten fått stå tillbaka. Det är angeläget att beivrandet av den ekonomiska brottsligheten även framöver sker med stor kraft. Resurserna bör förstärkas och ges en fastare Mot. 1989/90 förankring i polisarbetet. har rapporterat om rasistisk brottslighet. Denna brottslighet är omfattande i praktiskt taget hela landet. 1984-1987 begicks 2 000 brott med rasistiska inslag. Mörkertalet är dock stort. Det verkliga antalet brott är sannolikt mycket större än de som beivras. diskriminering, hets mot folkgrupp liksom annan brottslighet med rasistiska inslag är så allvarliga brott i ett demokratiskt rättssamhälle att alla krafter måste sättas in för att bekämpa sådana brott. Av det skälet bör brott med etnisk bakgrund bli ett prioriterat område inom brottsbekämpningen, vid sidan av våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det fortsatta utvecklingsarbetet i samband med förnyelsen inom polisen.