mot · GD02Kr270 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr270 av m.fl. (s) har frågan om ett invandrarmuseum i väckts i olika sammanhang. Detta kan ses som en följd av att efterkrigstidens stora invandrargrupper börjat se sitt liv i i ett historiskt perspektiv. De statliga myndigheternas inställning har varit att de museer som redan finns bör ha ansvar för att invandrarnas kulturer och livsmönster dokumenteras. Vi menar dock att det finns flera starka argument för att etablera ett Invandrarmuseum i . Det finns på alla områden och nivåer i samhället behov av ökad kunskap om invandringen och dess konsekvenser. Och detta kunskapsbehov kommer troligen att öka . Invandrarmuseet kan i rollen som ett mångkulturellt fylla en viktig funktion. I riktlinjerna för den officiella invandrarpolitiken sägs att invandrar- och minoritetsgrupper bl.a.: - skall ha möjligheter att bibehålla och utveckla den ursprungliga identiteten - skall ha möjlighet att ge uttryck för en kulturell identitet - skall ges vidgade möjligheter till kulturell verksamhet - skall ha möjlighet att bevara kontakten med ursprungslandets kultur. I dessa riktlinjer återfinner man således allmänna och grundläggande argument som enligt vår mening kan tillämpas också på Invandrarmuseitanken. Invandrarmuseets ambition är att stärka den allmänna ideologiska beredskapen, att bemöta främlingsfientliga och rasistiska föreställningar. På så vis får museet en viktig roll i samhällsdebatten. Vi finner den satsning som gjort på att etablera stiftelsen och Museum en synnerligen välbetänkt och realistisk grund för ett invandrarmuseum. Stiftelsen bedriver ett aktivt uppbyggnadsarbete av ett invandrarmuseum. Verksamheten består av dokumentation, forskningssamarbete med , utbildning och utställningar och har bedrivits med kommunala medel samt projektbidrag från , allmänna arvsfonden, Delegationen för invandrarforskning, m.fl. har under sett sin traditionella svenska prägel ändras i grunden genom invandringen. Det område som utgör och som vid slutet av hade en befolkning på knappt 10 000, har omkring 70 000 innevånare, varav med invandrarbakgrund. Befolkningen har alltså mångdubblats och förändrats genomgripande till sin sammansättning. är därför en väl vald plats för ett Invandrarmuseum. Som antytts ovan, finns det vissa frågetecken kring behovet av ett invandrarmuseum av riksmuseikaraktär. I stället förespråkas ett invandrarmuseum med en lokal inriktning på verksamheten. Varje museal verksamhet kan dock och bör ha ett bredare perspektiv än det rent lokala, särskilt i detta fall kan den lokala historien inte framställas som unik, utan måste sättas i samband med samhällsutvecklingen i stort. En ambition att spegla invandringens påverkan på den nationella kulturen kan mycket väl förverkligas med utgångspunkt från det lokala perspektivet erbjuder. Det är i själva verket en högst fruktbar utgångspunkt att i det speciella söka det generella, att urskilja det representativa i det till synes unika. Detta ger en konkretion, en påtaglighet åt framställningen - förutsatt att man växlar perspektiv, bildligt uttryckt skiftar mellan förstoringsglaset och kikaren. Enligt vår uppfattning råder det regional obalans i även på museiområdet. En etablering i av ett och Museum med den utformning som här föreslås, med forskning och utbildning på högskolenivå och med en integrerad museal verksamhet, skall därför även ses som ett led i strävandena att motverka tendenserna till regional obalans. och regionen kommer givetvis även fortsättningsvis att ta sin del av ansvaret, men det behövs också ett statligt stöd för att skapa ett invandrarmuseum i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens medverkan för tillkomsten av ett invandrare *seum i . () () () () 1989/90 Kr270