mot · GD02A252 · 1990-01-24 00:00:00 — Anställning vid Samhallföretagen bör i första hand erbjudas dem som har störst behov av de särskilda tekniska och personella resurserna. Samhallföretagen bör också i större utsträckning användas för rehabilitering. Utslussningen av anställda i till den öppna arbetsmarknaden har varit något mer framgångsrik . Ansträngningarna bör genom införandet av ett lönebidrag av den modell vi föreslagit kunna ge ännu bättre resultat. Det är också positivt att prövar olika former för verkstäderna och fortsätter att öka antalet inbyggda verkstäder. Detta ger de anställda bättre möjligheter att finna sig tillrätta på arbetsmarknaden. För att inte skapa onödiga inlåsningseffekter är det angeläget att lönestrukturen vid verkstäder överensstämmer med den som gäller på respektive ort, vilket bör beaktas vid kommande avtalsförhandlingar. Gruppen missbrukare vid verkstäder ökar. I många fall är dessa arbetsplatser mindre lämpliga för rehabilitering av missbrukare, inte minst föreligger det risk för att många missbrukare på en och samma arbetsplats kan leda till missbrukskultur. Verkstäderna har i allmänhet inte tillräckliga möjligheter att ge det omfattande stöd som missbrukare behöver och som inte begränsar sig till arbetsplatsen. Kommunernas socialtjänst måste här ha ett övergripande ansvar. Möjligheterna att samarbeta med enskilda, ideella organisationer bör tas tillvara. För rehabilitering och sysselsättning av arbetslösa eller arbetsskadade byggnadsarbetare har inrättats en särskild organisation - Galaxen. Statsbidrag för s.k. strukturstöd åt byggnadsarbetare utgår av lönekostnaden. En del av dem som sysselsätts inom Galaxen ingick tidigare i AMS egenregiverksamhet, andra har överförts från byggnadsföretagen. Verksamheten fyller en välbehövlig social och rehabiliterande funktion och har givit flera värdefulla erfarenheter som bör kunna tas till vara av såväl arbetsmarknadsmyndigheterna som berörda parter. Utslagningen från byggnadsbranschen är i hög grad beroende på dess särskilda arbets- och avtalsförhållanden. Genom större uppmärksamhet på arbetsmiljön och mer förebyggande insatser, borde förhållandena kunna förbättras. Det borde vara möjligt för branschen att själv ta ett större ansvar för de byggnadsarbetare som ådrar sig skador eller som på grund av ålder inte orkar med ett hårt tempo. Utslagningen från branschen förstärkes av den oförutsebara ryckighet som präglat statsmakternas byggpolitik. Konsistenta spelregler för byggbranschen och det flexibla lönebidrag som vi föreslagit skulle göra det möjligt för många av de aktuella byggnadsarbetarna att i ökande utsträckning direkt få arbete på arbetsmarknaden utan att gå vägen över Galaxen. Statsbidraget till Galaxen bör därför successivt trappas ner. Vi föreslår att statsbidraget för nästa budgetår fastställs till . Det finns över 200 000 utländska medborgare på den svenska arbetsmarknaden. Av dessa är nära 80 000 finländska medborgare. Därtill kommer de invandrare som erhållit svenskt medborgarskap. Arbetsmarknadsdata om utländska medborgare i tal för utländska medborgare Sysselsättningsintensiteten är lägre än för svenska medborgare. Den stora skillnaden gäller kvinnor - särskilt utomnordiska kvinnor har en markant lägre sysselsättningsintensitet än svenska kvinnor. Det är viktigt att hålla i minnet att den helt dominerande delen av de utländska medborgarna är förvärsarbetande. De fördomar riktade mot invandrare som får näring utifrån enstaka exempel, finner således inget stöd när man ser på gruppen utländska medborgare som helhet. Ur arbetsmarknadspolitisk synvinkel finns anledning att uppmärksamma de högre arbetslöshetstalen. Det är uppenbart att invandrare möter speciella problem på arbetsmarknaden som avspeglar sig i att arbetslöshetstalen även under en högkonjunktur är högre än för svenskar. Ett avgörande hinder för invandrares förmåga att komma in på arbetsmarknaden är språket. Utan ordentliga möjligheter att kommunicera med arbetsledning och arbetskamrater blir utbudet av arbeten mycket begränsat. Invandrarmyndigheter och arbetsförmedling måste intensifiera sina ansträngningar att få arbetslösa invandrare med dåliga kunskaper i svenska att inse att goda kunskaper ofta är en nödvändig förutsättning för att få en fast fot på den svenska arbetsmarknaden. Det finns ofta en tendens att betrakta alla invandrare som personer med likartade problem. Det är viktigt att komma ihåg att personer från olika de lar av världen möter olika svårigheter och olika attityder när de försöker finna sig tillrätta i . En annan aspekt som ofta glöms är förekomsten av ett stort antal välutbildade invandrare. En del av dessa har kommit som flyktingar till . Högutbildade flyktingar från europeiska länder har förhållandevis snabbt accepterats i det svenska samhället och gör stora och uppmärksammade insatser inom forskning, näringsliv och kultur. Utan dessa män och kvinnor skulle det svenska samhället varit betydligt fattigare i flera avseenden. För de flyktingar som anlänt förefaller det vara betydligt svårare att assimileras. Den grupp invandrare som fått sin utbildning i hemlandet möter ofta bland svenskar en tvivlande inställning till kvaliteten och användbarheten i deras utbildning. Det beror delvis på att universitetsutbildningen i flera utvecklingsländer är grundad på andra traditioner än de som förekommer i den industrialiserade världen och att kunskaperna därmed ibland inte är relevanta eller användbara i det svenska samhället. De försök som görs att utvärdera och jämföra utbildningar i olika länder möter stora svårigheter. Det är därför tillfredsställande att UHÄ nu har erhållit mer resurser för detta arbete. Det är emellertid inte realistiskt att man på denna väg helt skall kunna lösa problemen med arbetsgivarens bristande tilltro till okända läroanstalter. Ansträngningarna att komma fram till ekvivaleringsregler är dock viktiga inte minst med tanke på kontakterna med mer välrenommerade utländska universitet. En arbetslös utländsk akademiker måste få hjälp att höja sin trovärdighet inför potentiella arbetsgivare och arbetskamrater. Även här är dåliga språkkunskaper ett handikapp. Dålig språkbehandling gör att en person betraktas som lägre utbildad än hon eller han egentligen är. I detta fall är det ofta fråga om personer som i sig kan kommunicera på svenska men som behöver hjälp att göra detta mera felfritt. Det vore också värdefullt om man gav invandrare möjlighet att genom objektiva tester visa sina kunskaper. och bör undersöka förutsättningar för ett sådant system med tester. I möjligaste mån bör existerande utländska tester utnyttjas för att minska kostnaderna för att bygga upp ett helt testsystem i olika ämnen. Många arbetsgivare anser sig behöva tid att bedöma en persons kunskaper och förmåga. Vi har tidigare föreslagit att provanställningstiden bl. a. för svårplacerade ungdomar skall utökas till . I de fall där arbetsförmedlingen tillstyrker, bör provanställningstiden kunna utökas till även för långtidsarbetslösa invandrare. De flyktingar som anlänt till har fått tillbringa i väntan på att deras asylansökan färdigbehandlas. Orimligt lång väntetid är psykiskt och moraliskt nedbrytande för den asylsökande. är han nämligen förhindrad att arbeta och är hänvisad till att leva på statens bekostnad. Vi har i andra sammanhang föreslagit att asylsökande i väntan på besked skall kunna beviljas temporärt arbetstillstånd. Dessutom är det givet att de asylsökande i största möjliga utsträckning skall medverka i det praktiska arbetet i förläggningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om åtgärder för en väl fungerande arbetsmarknad och om arbetsmarknadspolitikens inriktning, 2. att hos regeringen begär en utredning om socialförsäkringssystemens effekter på arbetsutbudet, 3. att hos regeringen begär en utredning av av arbetsmarknadsverkets verksamhet och ledning i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att beslutar att ändra lagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, så att enskilda arbetsförmedlingar kan etableras i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) om skyldighet att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen fr.o.m. , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till sysselsättningsskapande åtgärder, 7. att hos regeringen begär en redovisning av resultatet av den förändrade budgetprocessen beträffande verksamhet som tidigare stötts genom arbetsmarknadspolitiska insatser i enlighet med vad i motionen anförts, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att hjälpa unga arbetslösa, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning, 10. att hos regeringen begär utredning om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att beslutar att sänka ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen till av tidigare lön under den första till åttionionde ersättningsdagen i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten vid , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strukturstöd för byggnadsarbetare, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta för arbetslösa invandrare. (m) () ()