mot · GD02A110 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90: Al 10 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet Trots högkonjunktur och de tidigare regionalpolitiska satsningarna i kvarstår utvecklingsproblemen. Särskilt gäller detta inlandet. Alla kommuner utom , , och har fått se sin befolkning minska. Totalt har länet förlorat cirka 4 000 invånare . Tillväxten i vissa kustkommuner innebär då att kommunerna i inlandet är de stora förlorarna. Arbetslösheten i länet är förfarande, trots att den sjunkit, ungefär större än i riket i genomsnitt. I är den sex sju gånger större än rikets. Trots skatteutjämningsbidrag och regionalpolitiska satsningar har också inlandskommuner fått vidkännas åtstramning av offentlig service. Postkontor, bussturer och järnvägstrafik dras in. hotas av nedläggning. Vägstandarden är på många håll låg. har också sina särdrag när det gäller näringslivets struktur. De stora statliga företagen har en mycket betydelsefull roll i länet. Om dessa företag maximalt hade nyttjats för att driva vidareförädling av råvaror och halvfabrikat längre skulle utvecklingen i länet kunnat se annorlunda ut. Det är positivt att de aktieplacerande pensionsfonderna och löntagarfonderna tycks kunna engagera sig i statligt företagande. bör som sin mening till regeringen uttala att de statliga företagen på ett mer effektivt sätt skall medverka i att stärka utvecklingen i svagare regioner som . En sådan medverkan skall givetvis ske på affärsmässiga grunder och i första hand med kapital och vinstmedel, som finns i företagen och med stöd av en aktiv regionalpolitik. Öppnandet av en ny huvudnivå i Kirunagruvan är viktigt för utveckling. Investeringar vid i är nödvändiga. I har t.ex. och kommun förts till stödområde 1 medan och Edefors och i Bodens kommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i kommun förts till stödområde 2 utan närmare motivering. Dessa tre senare områden bör föras till stödområde 1 och den resterande delen av till stödområde 2 med hänvisning till vad som ovan sagts om utvecklingsproblemen i länet. Infrastruktur - vägar, järnvägar, kollektivtrafik m.m. Genom den ökade trafiken av tunga transporter på vägar i länet och eftersläpande underhåll är många vägar, som även används för kollektivtrafik, av alltför svag standard. Dit hör t.ex. väg 400 från och norrut. har långt ifrån fått de medel det begärt för underhåll av vägar och länstrafikanläggningar. I motion 1989/90:T546 angående satsningar på järnvägstrafik i övre har pekats på en lång rad av nödvändiga satsningar för att förstärka den spårbundna trafiken i länet. Dit hör satsningar för att hålla igång , elektrifiering av sträckorna och , s.k. triangelspår i och förstärkningar av stambanan. Persontrafiken på sträckorna och HaparandaBoden bör få fortsätta. Även kollektivtrafiken i övrigt i länet behöver förstärkas med statliga medel. En utredning om möjligheterna att utveckla pendelpersontrafik inom den s.k. fyrkanten Luleå-Boden-Älvsbyn-Piteå bör göras. En sådan persontrafik förutsätter att järnväg byggs mellan och , som en del i en påbörjad ostkustbana. För särskilda infrastruktursatsningar på trafikanläggningar och vägar, förstärkning av järnvägsnätet och stöd till kollektivtrafik i behöver anvisas 100 milj .kr. utöver vad regeringen föreslår. Medlen kan fördelas av i samråd med kommuner och myndigheter. Dessa medel bör ej användas till väg 88-projektet. Infrastruktur - offentliga anläggningar och byggnader För att ett samhälles infrastruktur i vid mening skall fungera fordras att många olika myndigheter kan fylla sin funktion. En sådan myndighet är givetvis polis- och rättsväsende. bör byggande av nytt polishus i och ny fängelsebyggnad i komma till stånd. En anläggning som är en riksangelägenhet är flygplatsen i . Denna flygplats bör övertas av staten. bedrivs i östra ett framgångsrikt försöksprojekt med särskilda utvecklingsinsatser. Många jobb har genom projektet räddats kvar i regionen. Försöksperioden bör förlängas ytterligare ett budgetår. Försök med sex timmars arbetsdag Det finns anledning till oro för hur äldreomsorgen i glesbygden skall om utflyttningen fortsätter. Likaså kan det vara svårt att få till stånd barnomsorg i glesbygden därför att antalet barn är för lågt. nomförande av principen med sex timmars arbete med full lön skulle kunna underlätta lösningen av dessa problem. skulle kvinnor kunna stimuleras att bo kvar i glesbygden. Genom införande av sex timmars arbetsdag finns anledning att tro att sjukfrånvaron minskar, arbetsskadorna blir färre och personalomsättningen kan hållas på en lägre nivå. Ett försök med sex timmars arbetsdag bör genomföras i i enlighet med de förslag som väcks i vpk:s partimotion om regionalpolitiken. I glesbygdsstödet har ingått ett speciellt stöd till äldre lokalt bunden arbetskraft, s.k. IKS-stöd. IKS-verksamheten bör tillsvidare bibehållas i kommunerna . Det måste bedömas som mycket svårt att få arbete för denna grupp av människor inom den öppna arbetsmarknaden. Regeringens förslag till slopande av IKS-verksamheten i dessa kommuner avstyrks. Etablering av statlig verksamhet I mångå sammanhang har understrukits vikten av att ytterligare statlig verksamhet omlokaliseras till stödregionerna. Mycket återstår att göra inom detta område. Det vore naturligt att rennäringsadministration funnes i . Likaså bör verksamheter från naturvårdverk, post- och och transportrådet kunna utlokaliseras. Lättast är att etablera ny statlig verksamhet i de utsatta områdena. Den nya och viktiga rehabiliteringsverksamheten av arbetsskadade och individer med olika handikapp borde med vissa fördelar kunna lokaliseras till svagare orter. Tornedalsområdet och kommunerna borde här kunna komma ifråga. Satsningarna på bioenergi i landet går trögt och detta gäller givetvis även . Även om tillväxthastigheten i detta län är lägre finns i anslutning till skogsindustrierna vissa särskilda förutsättningar att använda biomassa i form av bark, spån och annat avfall. Ett speciellt viktigt område inom biomassatekniken är förgasning där ytterligare miljöfördelar kan nås utöver den fördelen att förbränning av biomassa inte ger nettotillskott av koldioxid. I samarbete med och högskolan har satsats på ett energitekniskt centrum i , som kan medverka till att göra till ett försökslän med biomassa för energiförsörjning. Även länets jordbruk kan ha fördelar av en sådan försöksverksamhet. Staten bör med regionalpolitiska medel kunna samverka med för nämnd försöksverksamhet. Det är av vikt att även mindre kommuner ges ekonomiska möjligheter att bygga upp fungerande gymnasieskolor med den nya linjestrukturen. Samnyttjande av tekniska resurser med AMU, komvux, teknikcentra m.m. bör här ge vissa möjligheter att hålla hög teknisk standard även i svagare kom Vad gäller högskoleutbildning bör alla kommuner erbjudas möjlig- Mot. heter till att anordna lokala studiecentra där distansundervisning och andra Al 10 högskolekurser och föreläsningar kan ges. I ett vidsträckt län som är det nödvändigt att samlingsorter för högskoleutbildning inte blir för utspridda. I vpk:s partimotion anvisas medel för utökat utbud av distanskurser. har de största möjligheterna till nyfynd av malm i landet. På en del metaller kan man förvänta sig att priserna stiger som kända reserver minskar. Kostnaderna för prospektering kan förväntas öka internationellt. I länet kanfinnas ej upptäckta som för koppar, guld, zink, bly och silver. I motion 1989/90:N278 om ökning av mineralprospektering m.m. har vi föreslagit ytterligare 10 milj.kr. för malmprospektering i stödområdet där särskilt Pajala-Kiruna-området och Arjeplog-Arvidsjaur-området nämnts. Regeringen har av fått uppdraget att utveckla biotekniken i gruvnäringen. Detta uppdrag bör fullföljas och redovisas till . Enligt den utredning om vidareförädling vid sågverken som gjordes fanns en mycket stor utvecklingpotential av svensk träindustri om vidareförädlingen av den sågade träråvaran drevs längre. Om industriverkets studie lagts till grund för utveckling av sågverk och träindustri skulle tusentals människor ha kunnat vara sysselsatta i glesbygden. En betydande del av den sågbara råvaran och sågarna finns i skogsbygden och därför har träindustrin stor regionalpolitisk betydelse. SIND har att genomföra ett utvecklingsprogram för sågverks- och trämanufakturindustrin i de fyra nordligaste länen. Det är viktigt och bör få allt stöd. bör understryka vikten av att detta program drivs med kraft. bör fortsätta sin politik att köpa upp sågar och driva vidareförädlingen av sågade trävaror längre i de utsatta delarna av landet. har också ett stort ansvar för att befintliga sågar försörjs med virke. För särskilt strategiska insatser för vidareförädling av sågad träråvara i bör anvisas 40 milj.kr. Sorn propositionen konstaterar har kulturinsatserna stor betydelse för regionernas utveckling. Kulturfrågorna hör till den infrastruktur i vid mening som påverkar val av bostadsort och samhällsklimat. Den planerade sceniska utbildningen vid Norrbottensteatern i bör få de resurser som behövs för att komma igång. Vidare bör utfästelser göras att staten kommer att finansera två professurer vid i om den lokala finansieringen upphör. Av regionalpolitiska medel bör anvisas 0,5 milj.kr. för /1991 som en stimulans för den sceniska utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om de statliga företagens roll i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om stödområdesindelningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om infrastruktur och trafikpolitiska satsningar i , 4. att anvisar medel för infrastruktur- och trafikpolitiska satsningar i i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om infrastruktur, offentliga byggnader och anläggningar i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om projekt i östra , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om IKS-verksamheten, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om etablering av statlig verksamhet i , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om försök med bioenergiteknik i , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om malmprospektering m.m., 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om träindustrin i , 12. att anvisar medel till åtgärder för att öka vidareförädlingen av sågade trävaror i i enlighet med vad som anförts i motionen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om kulturens roll i regionalpolitiken, 14. att anvisar medel för stimulans av scenisk utbildning i i enlighet med vad som anförts i motionen. gotab 96354, 1990