ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Fö421 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö421 av m.fl. (s) Marinens utveckling i Styrande för lokalisering av marin verksamhet bör vara dels operativa krav och dels verksamhetsekonomiska faktorer. med är ett prioriterat maritimt operationsområde. Redan tidigt i en konfliktutveckling kommer stora krav att ställas på insats med våra kvalificerade fartygsförband för att hävda svensk integritet och våra nationella intressen i övrigt. Huvuddelen av våra kvalificerade fartygsförband är rustade och bemannade för att möta ökade beredskapskrav. En basering av huvuddelen av våra sjöstridskrafter i innebär goda insatsmöjligheter - inte bara i södra utan även och . Dessa faktorer talar tydligt för att bör vara ett maritimt centrum. De verksamhetsekonomiska faktorerna bör ges ökad tyngd i den utvecklingen. Rent generellt gäller att verksamhet i storstadsregionerna är mer kostnadskrävande än motsvarande verksamhet i småstadsregioner. Ett problem är de stora förtidsavgångarna bland främst det yngre befälet. I marinen slutar ca 100 officerare . Att utbilda ett nytt befäl kostar minst 1/2 milj. kr. Avgångsfrekvensen är mer än dubbelt så stor i som i . Krympande årskullar fram accentuerar detta problem. De verksamhetsekonomiska faktorerna talar tydligt för en utlokalisering av marin verksamhet från storstadsregionerna till . Sjöstridskrafterna är i huvudsak jämnt fördelade mellan /och . Undantag gäller för ubåtar och kustkorvetter. Följande fartyg bör omfördelas till : 2 kustkorvetter 4 ubåtar 1 minfartyg röjdykarförbandet Åtgärden har bl.a. en positiv inverkan på underhållsbeläggningen vid . Enligt nuvarande inriktning sker en ökad koncentration av den he iikopterverksamheten till Stockholms-området i samband med att en ny helikopterbas etableras på . är förenat med mycket stora investeringskostnader. Såväl operativa, ekonomiska som utbildningsmässiga motiv talar för en satsning på det befintliga helikopterförbandet på i stället för en nyetablering på . I syfte att minska fredsdriftkostnaderna i marinen övervägs olika alternativ till minskad verksamhetsvolym. För att i den processen nå maximal besparingseffekt kan det bli aktuellt att flytta de två skolor i som bedriver central utbildning sjukvårdsskolan och stridsledningsskolan. Den utbildningen bör flyttas till . ställning som fristående myndighet ställer nya krav på utbildningsfunktionen. Stora delar av utbildningsbehovet bedöms kunna tillgodoses inom ramen för marinens skolor i . Den tekniska utvecklingen inom det örlogsmarina verksamhetsområdet går snabbt. intar i flera avseenden en ledande position - både vad gäller övervattensfartyg och ubåtar. Utveckling av ny teknik och utprovning av nya fartygssystem sker fortlöpande. Behov föreligger att utveckla metoder för underhåll och livstidsförläggning av befintliga system. Den verksamheten bör samlas i ett marint utvecklingskontor i med representation från såväl (), Krigsvetenskapsakademien (KkrVA), Örlogsbas (ÖrlB), Kustflottan m.fl. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den utvecklingen i . () () 1989/90 FÖ421
mot · GD02Fö422 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö422 av och (båda m) Överbefälhavaren anmäler i sin plan för /91 en inriktning som ger handlingsfrihet att försvarsbeslut välja utvecklingsväg för flygstridskrafterna enligt de alternativ som framgår av perspektivplanen (FM 90). Av regeringens proposition framgår att krigsorganisationen bör vidmakthållas på nuvarande kvantitativa nivå och med möjlighet att organisera en fjärde division J 35. Rekrytering och utbildning prioriteras men utan att incidentberedskapen begränsas under nuvarande nivå. Händelserna i och den osäkerhet som råder visar ett behov av att bör öka förmågan till säkerhetspolitiska ingripanden i . Det måste ses som en nödvändighet för svensk säkerhetspolitik att tidigt kunna visa närvaro vid incidenter i svenska intresseområden. baseras flyg för vår incidentberedskap på vissa veckor. Vid de tillfällen vår incidentberedskap är baserad på annan plats medför det längre anflygningssträckor och därmed en fördröjning vid ingripande i främst norr och öster om . En ständig basering av flyg för incidentberedskap på skapar goda möjligheter att agera och hävda säkerhetspolitiska intressen i Östersjöområdet.En möjlighet till denna utökning och utveckling synes vara lämplig om en fjärde division J 35 organiseras vid F10 i . Med basering på tillvaratas J35-systemet på ett bra sätt. I jämförelse med JA37 har JA35 kortare aktionstid i luften. Detta kompenseras då genom kortare an- och återflygningar vid start från till uppdrag i . Med fyra divisioner J 35 vid F10 är det lämpligt att flottiljen åläggs att ständigt ha incidentberedskap baserad på . Naturligtvis får man inte avhända sig möjligheten att basera JA37 och JAS på då detta är lämpligt ur operativa-taktiska synpunkter. Med ständig basering på markeras säkerhetspolitiska intresse i på ett tydligt och lämpligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att vad som anförts i motionen blir föremål för utredning i den nu sittande försvarskommitfen. () () 1989/90 FÖ422
mot · GD02Fö425 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö425 av och (båda mp) Nedläggning av skjutfält Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo860 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det militära skjutfältet vid i bör läggas ned.
mot · GD02Fö503 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö503 av () Icke-militärt motstånd Förändringarna i omvärld inger stora förhoppningar om en fredlig utveckling och minskade krigsrisker. är förändringarna i sig ett bevis för svårigheten att förutse utvecklingen i andra länder och i de internationella relationerna. Den hittillsvarande försvarsdebatten har i huvudsak berört det militära försvarets uppgifter och förmåga. Även andra inslag i vårt totalförsvar kan medverka till att nå samma mål som finns i det militära försvaret. Ett sådant inslag är det icke-militära motståndet. På motståndsutredningens förslag inrättades Delegationen för icke militärt motstånd vars uppgift är att genom information och utbildning sprida kunskap om icke-militärt motstånd. 1. genom råd och rekommendationer till myndigheter och enskilda medverka till att skapa förutsättningar för icke-militärt motstånd 2. behandla frågor om folkrättsliga, psykologiska och andra förutsättningar för icke-militärt motstånd, 3. verka för att forskning bedrivs inom detta verksamhetsområde. Som ett resultat av det militära försvarets dominans i debatten har ett obetydligt intresse ägnats åt att utveckla tankar kring hur försvarsförmågan skulle kunna stärkas genom att medvetet förbereda beteendet inom offentlig förvaltning och företag vid t.ex. ockupation av svenskt territorium. För att åstadkomma lämpligt beteende krävs forskning kring beredskaps- och motståndsteori och på sådan forskning baserad utbildning av berörd personal. Delegationen för icke-militärt motstånd bör ges bättre möjligheter att medverka till en sådan utveckling. Det kan ske genom ett närmare samarbete med högskolan och knytning till en miljö där det finns uttalat intresse för och kunskap om delegationens uppgiftområde. Vid finns viss kompetens vad gäller teoriutbildning inom området och stor erfarenhet av utbildning till stora elevgrupper spridda över landet genom distansutbildning. är beredd att ställa sitt kunnande till förfogande och skulle välkomna ett organiserat samarbete med ett sektorsorgan av den typ som delegationen representerar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av delegationen för icke- militärt motstånd och om dess lokalisering till . 1989/90 FÖ503
mot · GD02Fö506 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö506 Enligt försvarsbeslut skall befolkningsskyddet få en ändrad inriktning. Det framtida skyddsrumsbyggandet skall i högre grad inriktas på sådana områden där mera betydande risker finns för civilbefolkningen. uppdrog därför regeringen åt överbefälhavaren och överstyrelsen för civil beredskap att se över de regionala mål- och riskanalyserna och åt att genomföra studier och redovisa en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig med den ändrade inriktningen. De regionala mål- och riskanalyserna har reviderats och befäster som ett område med hög risk där både luftanfall och omfattande markstrider kan befaras. utgör både ett politiskt och administrativt centrum. I bor av landets befolkning på en yta av några procent av landets totala areal. Huvudstaden har dessutom ett stort symbolvärde. Risken för att utsätts för ett överraskande angrepp vid ett krigs inledning måste bedömas som stor. Genom ett sådant angrepp kan en angripare snabbt nå avgörande framgångar genom att samhället kollapsar. I och finns en allvarlig brist i fråga om skyddsrum. har dessutom fått vidkännas en avsevärd reducering av skyddsrumsanslaget i avvaktan på att mål- och riskanalyserna skulle färdigställas. Detta har inneburit att nya bristområden har skapats i området eftersom det bara funnits medel till att förse ungefär hälften av nybyggnadsproduktionen i områden med flerbostadshus och arbetsområden med skyddsrum. Det är av stor vikt att dessa brister i fråga om skydd reduceras och att särskilda medel ställs till förfogande för en snabb och omfattande utbyggnad av befolkningsskyddet i enlighet med försvarsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnaden av befolkningsskyddet i i enlighet med försvarsbeslut.
mot · GD02Fö601 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö601 av m.fl. (s) har det varit en diskussion om att omlokalisera FOA i . De delar av FOA, som finns kvar i , bör vara lokaliserade så att man lätt kan nå . är det viktigt att det blir en lokalisering som medför en dämpning av den överhettade . Mot denna bakgrund bör en utlokalisering av vissa delar av FOA till vara en utmärkt lösning. Med goda och snabba förbindelser till . Genom och de snabbtåg som planeras kommer restiden att bli . En ganska normal pendlingstid i . behöver ett statligt verk av FOA:s karaktär. Det skulle ytterligare förstärka den forskningsmiljö som finns i och främst då hos . Därmed skulle en stimulerande forskningsmiljö byggas upp för såväl ABB som FOA. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utlokalisering av vissa delar av FOA i till . () ()
mot · GD02Fö602 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö602 av och (fp, c) Lokalisering av FOA till Den del av , , sorn finns inom kvarteret på i kommer troligen att omlokaliseras till annan ort. Ett flertal kommuner har utpekats som aktuella. Enligt vår uppfattning talar mycket för att FOA bör omlokaliseras till . Skäl som talar för en lokalisering av den s.k. FOA till är bland annat följande: De aktuella delarna av FOA måste vara lokaliserade så att man lätt kan nå . Samarbetet med olika myndigheter såsom departementen, staber och ett stort antal verk liksom organisationer är omfattande varför valet av lokaliseringsort inte får hindra sådana kontakter. Det är även viktigt att stimulera personalen och verksamheten genom att FOA får en naturlig anknytning till en intellektuell miljö. En viktig faktor som talar för är också att inom återfinnes . Ett företag som i hög grad är ett internationellt högteknologiskt sådant. I har ABB utvecklat många av sina världsprodukter och just i finns koncernens viktiga FoU-satsningar. Den nära kontakten mellan forskare av olika inriktningar bidrar till en stimulerande miljö och ger underlag till att utveckla ett klimat där olika idéer finner näring. Den upprustning som planeras av de framtida kommunikationerna mellan och genom den s.k. är en positiv utveckling inom Västeråsregionen. Efter en sådan satsning på snabbtågsförbindelser kan restiden mellan och minska . God boendemiljö, närhet till service och ett rikt kulturliv är också viktigt. tillfredsställer alla dessa krav. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av den s.k. FOA till . () () 1989/90 FÖ602
mot · GD02Fö603 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö603 av m.fl. (s) Tidigareläggning av försvarsbeställningar till Nobelföretagen i har på olika sätt de svårigheter som finns på arbetsmarknaden i uppmärksammats, vilket också lett till att kommun, länsstyrelse och departement tillsatt arbetsgrupper för att finna lösningar och förslag till åtgärder. Ett samlat åtgärdspaket från statens sida är absolut nödvändigt, vilket förhoppningsvis kommer att beaktas i kommande regionalpolitiska proposition. Bakgrunden är att tidigare beslutad och pågående formatanpassning samt varsel om uppsägning inom AB och innebär att 1.400 arbetstillfällen försvinner. har har dessutom lagts varsel om uppsägning av 625 anställda inom Nobelföretagen i p.g.a avsaknad av nya order till företagen. Alltså kommer över 2 000 arbetstillfällen att försvinna i . Avsaknaden av order till företagen skulle enkelt kunna åtgärdas genom att staten ger svenska försvaret i uppdrag att tidigarelägga beställningar. Detta är mycket angeläget och skulle inte heller vara en konstlad åtgärd då vi vet att behovet av att få lägga ut beställningar från svenska försvaret är akut. Med tanke på vilka oerhörda svårigheter som kan väntas på arbetsmarknaden i , men även i och , som ju också har Nobelföretagen i som en mycket stor arbetsgivare synes en tidigareläggning av beställningar absolut nödvändig. Detta är oerhört viktigt för att också ge tidsrum för det pågående arbetet med att ta fram ett åtgärdspaket av regionalpolitisk art. Man kan omöjligt acceptera att yrkesskickligt och kompetent arbetskraft skall friställas och drabbas av arbetslöshet. Det innebär mänskligt lidande, men också slöseri med arbetskraftsresurser när man vet att överhettning i nästan hela landet råder, men trots detta kan en mycket svag tillväxt avläsas. Det som efterlyses är alltså inte konstlade åtgärder, men när man vet att det finns ett stort behov inom svenska försvaret att lägga ut beställningar bör också de kunna tidigareläggas för att också lösa något av den mycket akuta kris som råder i med omnejd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det svenska försvaret får tidigarelägga beställningar till Nobelföretagen i . () () () () 1989/90 FÖ603
mot · GD02Fö604 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö604 av och (båda m) Beställning av två nya kustkorvetter från Det råder stor oro bland de anställda på . Staten har i egenskap av ägare inte tagit sitt ansvar. Ägaren har aviserat om strukturförändringar. har ännu inget avtal träffats med personalens företrädare om den framtida inriktningen. Regeringen har heller inte tagit sitt ansvar i detta hänseende. Låt gå-politiken har tyvärr fått företräde. Regeringen har ej heller tagit sitt ansvar när det gäller möjligheter att på ett fullgott sätt försvara våra gränser. De omfattande undervattenskränkningarna måste mötas med utökade resurser. Det är endast genom kraftfulla insatser som vi kan få slut på dessa kränkningar. Vi moderater har förordat att ytterligare en ubåtsjaktstyrka ställs till marinens förfogande. är det enda varv i vårt land som har kapacitet att producera kvalificerade ytstridsfartyg till marinen. Den handfallenhet som regeringen visat beträffande och ubåtskränkningarna har redan märkts på varvet. Det förekommer avhopp. Risken är uppenbar att en del av den höga kompetens som finns på varvet går förlorad när det saknas besked från regeringen. En inhemsk produktion av örlogsfartyg utgör en viktig del av vår säkerhetspolitik. Det är väsentligt att vårt land bibehåller handlingsfrihet i detta hänseende. Det krävs klara besked från regeringens sida om att vi även skall bevara vårt oberoende. Vi moderater framhåller vikten av att vi tillsammans med ett starkt försvar har en livskraftig försvarsindustri. För att kunna organisera ytterligare en ubåtsjaktstyrka måste marinen få tillgång till ytterligare två kustkorvetter. Därmed skapas också möjligheten för att kunna bibehålla profilen som en av världens bästa tillverkare av ytstridsfartyg. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om anskaffning av ytterligare två kustkorvetter för marinens räkning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande . () () 1989/90 FÖ604
mot · GD02Fö605 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö605 av () Lokalisering av FOA till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub708 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av FOA till , . gotmb 99717, 1990
mot · GD02Fö701 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö701 av och (båda c) Vid , , har staten baserat flygverksamhet inom marinen, och . Helikoptrar och flygplan inom de tre myndighetsområdena är i stort sett av samma typ och prestanda. Piloterna har likvärdig utbildning och flygkompetens, och dessutom har en stor del av marinens piloter certifikat både för helikopter och flygplan. och hyr hangarutrymme m.m. samt köper tekniskt underhåll till flygplan och helikoptrar från den civila marknaden. genomför sin flygverksamhet med stöd av piloter från marinen. Genom att samutnyttja marinens hangarutrymmen, drivmedelsanläggning, räddningstjänst m.m. skulle ekonomiska vinster kunna göras. En utredning angående samutnyttjande även av personella resurser i form av piloter, tekniker, operatörer och administrativ personal bör göras även inom dessa områden. flygverksamhet med tvåmotorflygplan skulle t.ex. kunna få personalstöd, inte bara på teknikersidan utan även i luften. 12:e helikopterdivisionen har personal som är certifierad för tvåmotorflygplan, piloter såväl som tekniker. Dessutom finns även operatörer som med kompletterande utbildning skulle kunna tjänstgöra som operatörer i flygplan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att berörda myndigheter får i uppdrag att utreda förutsättningarna för en samordning av statens flygverksamhet vid i enlighet med vad som anförts i motionen. () () Statens flygverksamhet vid flygplats 1989/90 FÖ701-709 1 1989/90.
mot · GD02Fö704 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö704 av och (båda c) Kemikalietransporterna Enligt en kartläggning som genomfördes av transporteras i och ca kemikalier och ca 5 olja, bensin och fotogen. Merparten av kemikalietransporterna, nästan , kom till länet över Landsort och . Transporterna består av en rad olika ämnen klorerade och icke klorerade lösningsmedel, syror, cyanider, kadmium och arsenikföreningar, lösliga salter, bekämpningsmedel, ammoniak m.m. Transporter av ammoniak till över LandsortSödertäljeMälaren utgör de största mängderna av akuttoxiska kemikalier. Varje tanker transporterar flytande ammoniak under tryck i tre separata tankar. Om en av tankarna skadas och ammoniaken löses i vattnet kan hela slås ut. Mälarvattnets användbarhet för dricksvattenframställning skulle äventyras. Mot den här bakgrunden är det nödvändigt med kraftfulla åtgärder för att förebygga en miljökatastrof i samband med sjötransporter i och . Bland åtgärder som kan behöva vidtas är skärpta krav på båtarnas standard och säkerhetsutrustning, utökad lotsplikt och restriktioner i fråga om vilka leder som får användas. En stor del av de miljöfarliga transporterna skulle helt kunna avskaffas genom att transport av olja och även andra kemikalier fördes över till pipeline. I första hand bör tillskapandet av en pipeline från till skyndsamt utredas. I ett av godkänt betänkande från försvarsutskottet, FöU 1987/88:7 instämmer utskottet i behovet av särskilt stränga försiktigthetsåtgärder i skärgårdar och sjöar, och inte minst och . Man utgår ifrån att regeringen noga följer utvecklingen och vidtar nödvändiga åtgärder. I FöU 1988/89:12 hänvisade utskottet till det långsiktiga planeringsarbete som bedrivs inom . Några mer avgörande initiativ för att lösa de i denna motion aktualiserade problemen har dock inte vidtagits av vare sig regering eller myndigheter. Ett mer kraftfullt ställningstagande från sida tycks därför vara nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för att öka säkerheten vid miljöfarliga transporter genom . 2. att begär att regeringen i detta sammanhang skyndsamt låter utreda överförande av en del av de i yrkande 1 omnämnda transporterna till pipelines och i första hand en pipeline för olja mellan och . () () 1989/90 FÖ704
mot · GD02Fö705 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö705 av och (båda c) Transporterna av farligt gods Transporterna av farligt gods ökar i vårt samhälle. Dessa transporter är omgärdade av stränga bestämmelser vad gäller skyltning av fordon, transportkärlens utformning, utbildning av förare m.m. Trots dessa säkerhetsåtgärder har det från många häll framförts önskemål om att genom olika former av förbud se till att transporterna inte passerar genom särskilt känsliga områden eller att vissa tider och vissa varuslag helt ska undvikas på en del vägar. Detta har lett till att det i landet finns olika bestämmelser inom olika kommuner och län. Förbuden kungörs i respektive läns författningsförsamling men förbudsmärke saknas. Det är därför svårt att informera om vad som gäller och därmed svårt att få det att fungera i praktiken. Bestämmelserna är komplicerade och svåra att kontrollera. Med utgångspunkt från det ovan nämnda förhållandet har lämnat en rapport om ett system kallat vägvalsstyrning. Genom olika former av information, kartor, vägmärken m.m., avser man att rekommendera vissa vägar och därmed styra transporterna till de minst känsliga vägarna. Vägvalsstyrning ska omfatta alla transporter av farligt gods och en samordning ska ske först inom länet och sedan i hela landet. Länsstyrelserna arbetar nu med att ta fram ett underlag för vägvalsstyrning vid transport av farligt gods. Bestämmelserna om detta bör ingå i kommunala översiktsplaner. Diskussioner om säkerhetshöjande åtgärder bör föras i planarbetet. Med hänsyn till problemets art synes ej dagens lagstiftning vara helt tillfyllest. Enbart rekommendationer kan framföras, vilket i det egna länet oftast är tillräckligt då samråd skett med åkeriföretagen. Förbud kan dock ej utfärdas om det i särskilda fall bedöms vara det enda lämpliga. Problem kan finnas med den trafik som ej har sin bas i "hemlänet". Det händer att dessa ej tar hänsyn till de regler som utfärdats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om vägvalsstyrning vid transport av farligt gods enligt de riktlinjer som anges i motionen. 1989/90 FÖ705
mot · GD02Fö706 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö706 Villaägares rätt att själv utföra sotning Sotning av villapannor är en monopoliserad verksamhet. Kommunen har monopolet och kan bestämma om verksamheten skall utföras i egen regi eller på entreprenad. Endast i ytterst få undantagsfall kan den enskilde fastighetsägaren - enligt gällande lag - medges rätt att själv utföra sotningen. När det gäller industrier och värmecentraler för bostadsområden kan ägaren" själv få rätt att utföra sotningsarbetet under förutsättning att det utförs enligt gällande bestämmelser. Det finns enskilda fastighetsägare som mycket väl skulle kunna utföra sotningen på den egna fastigheten. Av hävd - särskilt på landsbygden - har det gått till så. Det som borde vara avgörande är den enskilde fastighetsägarens kompetens för arbetet. Det är inget självändamål att det är en avlönad sotare som utför arbetet. Skorstensfejarmästaren - som ansvarig för sotningens utförande - borde ges möjlighet att bevilja enskild fastighetsägare, som uppfyller nödvändiga kompetenskrav, rätt att själv utföra sotning på den egna fastigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i räddningstjänstlagen att enskild fastighetsägare av skorstensfejarmästare kan ges rätt att utföra sotning av egen villafastighet.