mot · GD02T22 · 1990-03-20 00:00:00 — av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Forsknings- och utvecklingsbehoven på trafikområdet är betydande. Det är dels fråga om att göra hela transportsystemet bättre anpassat till miljön, dels fråga om att minimera trafiksystemets energiförbrukning. För att transportsystemet skall kunna fullgöra sina uppgifter i det moderna samhället måste det vara effektivt. Transportkostnaderna utgör ofta en stor del i olika varors och tjänsters pris. Transportsystemet måste också vara säkert. Alla dessa problemområden utgör viktiga fält för forsknings- och utvecklingsarbete. Vi kan mot denna bakgrund i huvudsak ställa oss bakom målen för FoU-verksamheten såsom de anges av regeringen (s. 137). På några punkter vill vi dock föreslå vissa kompletteringar för att målen bättre skall kunna uppnås. använder ca 1 000 milj. kr. till forskning och utveckling. Telekommunikationernas betydelse för en växande tjänstesektor kommer att vara minst lika stor som transportnätets är för varuproduktionen. Detta observeras inte i propositionen, vare sig i del eller i de delar där tjänstesektorns behov belyses. Ej heller observeras detta i behandlingen av den offentliga sektorns behov. Här kan stora rationaliseringar göras med hjälp av telekommunikationer. Resultat från visar detta. Även varuproduktionen är starkt beroende av telekommunikationerna på grund av ändrad distribution med många underleverantörer. Vi anser därför att telekommunikationsutvecklingens betydelse för näringslivets, främst tjänstesektorns, utveckling måste uppmärksammas inom forsknings- och utvecklingsverksamheten på kommunikationsområdet. En utökad trafik på järnväg är nödvändig av bl.a. miljöskäl. har i olika sammanhang understrukit vikten av att järnvägstrafiken utvecklas för såväl gods- som personbefordran. Forsknings- och utvecklingsinsatser på detta område är därför mycket angelägna. Inom SJ pågår bl.a. utvecklingsarbete inom kombitrafikområdet. Kombitrafik kan i flera fall vara framtidens miljövänliga alternativ till dagens långtradare. Enligt vår mening är det angeläget att denna verksamhet får en sådan in- Mot. riktning att den framväxande kombitrafiken inte främst expanderar på den T22 nuvarande vagnslasttrafikens bekostnad. Det fortsatta utvecklingsarbetet inom området kombitrafik måste därför i första hand inriktas på att överföra tung landsvägstrafik till järnväg. Det är också angeläget att insatser nu görs för framtagande av lättare järnvägsfordon för trafik i glesbygd. Denna inriktning av utvecklingsarbetet bör ges regeringen till känna. medverkar i det inom Eureka initierade för att utveckla s.k. intelligent biltrafik och i det av EG initierade samarbetsprogrammet DRIVE. De sammanlagda statliga svenska insatserna uppgår till ca 90 milj. kr., varav ca 40 milj. kr. avser det s.k. DRIVE-programmet. Det är nu aktuellt att lägga fast inriktningen av fas 2 i DRIVE-programmet. Detta måste ske innan den nuvarande fasen avslutas . Enligt mening är det angeläget att i detta sammanhang verkar för att fas 2 ges en markerad miljöinriktning där bl.a. satsning på nya bränslen och nya typer av motorer ges hög prioritet. Det innebär att en framtidsinriktad miljöprofil kan utvecklas i detta forskningsprogram. En sådan inriktning bör vara en förutsättning för fortsatt svenskt statligt engagemang. Även inom det fortsatta arbetet i bör verka för att det ges en klar miljöinriktning. VTI har begärt att 5 milj. kr. anslås för järnvägsforskning. Regeringen tillgodoser denna framställning endast till en ringa del. Enligt mening är detta ett så angeläget område att VTI:s framställning bör tillgodoses. Det innebär att vi föreslår ytterligare 4 milj. kr. för /91 och därtill 5 milj. kr. för de två följande budgetåren. Det är angeläget att det på det mycket dynamiska transportområdet kan byggas upp kompetens och kunskap som står oberoende i förhållande till de mycket kapitalstarka aktörer som representerar näringen. Detta hindrar naturligtvis inte att man samverkar om vissa utvecklingssatsningar. måste de offentliga beslutsfattarna ha tillgång till oberoende kunskapskällor som gör att de rätta kraven kan ställas på producenterna för att exempelvis utveckla en god miljö och effektiva transporter. Enligt mening bör mot denna bakgrund TFB tilldelas 6 milj. kr. för att främja tillkomsten av en sådan oberoende kunskapsuppbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och utveckling rörande telekommunikationerna, 2. att som sin mening ger regeringen til! känna vad i motionen anförts om inriktningen av utvecklingsarbetet på järnvägsområdet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande villkoren och inriktningen av medverkan i internationella samarbetsprojekt, 4. att till I 2. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . varvid förhöjningen skall användas för järnvägsforskning, 5. att godkänner de riktlinjer för ytterligare resursförstärkning till statens väg- och trafikinstitut /92 och 1992/93 som anges i motionen, 6. att till I 4. Transportforskningsberedningen /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . att användas till oberoende kunskapsuppbyggande enligt de riktlinjer som anges i motionen, 7. att godkänner de riktlinjer för ytterligare resursförstärkningar till Transportforskningsberedningen /92 och 1992/93 som anges i motionen. () () () ()