mot · GE02Ub6 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Under en lång följd av år har drivitkravet på en ökad decentralisering inomskolväsendet. Av en sådan decentralisering följerett ökat kommunalt ansvar för skolan och enklarare ansvarsvarsfördelning mellan de olikabeslutsnivåerna. har vi också betonat attskolan är av ett betydande nationellt intresse därregering och riksdag har ett stort ansvar för attgarantera en likvärdig utbildningsstandard i helalandet.I vår kommittémotion om ochgymnasieskolan skrev vi bl a följande:Ett ökat kommunalt ansvar måste såledeskombineras med ekonomiska garantier från statenssida som är så utformade att de utjämnar skillnaderi kommunernas förmåga att bära det vidgadeansvaret för skolan.I samma motion erinrade vi också:En av grundstenarna i centerpartietsutbildningspolitik är en över hela landet likvärdigutbildningsstandard. Alla barn och ungdomar skallha rätt till en god utbildning inom rimligt avståndfrån hemmet. Denna rättighet gäller alla, oavsettvar man bor och oavsett social eller ekonomiskbakgrund. Skolan har därutöver ett särskilt ansvaratt med extra insatser stödja dem som harsvårigheter i skolan.Vi kan nu med tillfredsställelse konstatera attregeringen delar dessa grundläggande värderingaroch att man är beredd att säkerställa denna rätt tilllikvärdig utbildning i hela landet genom skollagen.Vi noterar vidare att även regeringen inser att:En förutsättning för att detta mål skall kunna nåsär att alla kommuner har så långt möjligt likvärdigaekonomiska förutsättningar för verksamheten iskola. s. 53)Detta kräver i sin tur ett statsbidragssystem somär rättvist och som tar hänsyn till kommunernasskiftande strukturella och befolkningsmässigaförutsättningar och behov som gör att skolan kostarolika mycket i kommunerna. Men det räcker intemed detta. Det krävs också ett statsbidrag som ärtillräckligt omfattande och att staten tar minstsamma andel av skolans finansiering som så attövergången till ett nytt bidragssystem inte leder tillytterligare kostnadsövervältringar påkommunerna. Mot den bakgrunden är det viktigtatt redan inledningsvis slå fast att det år som skallutgöra basen för beräkningarna i det nyabidragssystemet skall vara /91. Vidövergången till det nya bidragssystemet /92 skall dessutom bidraget räknasupp enligt de angivna principerna förkostnadskompensation inom skolsektorn(skolindex).Vad som här angivits beträffande basår ochkostnadskompensation vid övergången till ett nyttbidragssystem bör som sin mening geregeringen till känna.SkolplanRedan vid det första tillfället då riksdagenbehandlade förslag om kommunalaskolplaner framhöll vi att dessa borde antas avkommunfullmäktige och att detta borde skeårligen. Våra förslag avslogs vid den tidpunktenmen har senare fattat beslut om attskolplaner skall finnas men att de endast behöverfastställas en gång per mandatperiod. Med denökade betydelse som tillmäts skolplanen, inteminst som underlag för utvärdering, vill vi återföreslå att skolplanen blir föremål för årliga beslut.Vi föreslår att som sin mening gerregeringen till känna att skolplanen skallfastställas av kommunfullmäktige.Ett generellt finansiellt stöd tillprimärkommunerI detta sammanhang vill vi aktualisera en viktigfråga som hänger samman med landstingensfortsatta huvudmannaskap för vissa utbildningar.Vi delar regeringens uppfattning att landstingensutbildningsorganisation är väl utbyggd och attutbildningen är av god kvalitet. Därför får dennautbildningsorganisation inte äventyras.När det gäller vårdutbildningarna finns det ettnaturligt intresse hos landstingen, som ansvarigaför en betydande del av vårdområdet, att medverkatill sin egen personalförsörjning. Däremot finnsinte samma naturliga samband när det gällerutbildningar inom konsumtions-, jordbruks-,skogsbruks- och trädgårdsområdena, varför dessautbildningar kräver särskild uppmärksamhet.Utbildningarna inom JST-sektorn är mycketresurskrävande och därmed dyra.Upptagningsområdena är hela län, eller i vissa fall,ännu större områden, varför internatförläggning ärnödvändig. Vi är inte nu beredda att föreslå ensärlösning för dessa skolor som skulle slå sönderprincipen om att bidraget skall gå tillhemortskommunen, men vi menar att den fortsattautvecklingen kräver en skärpt uppmärksamhet föratt JST-utbildningarna även fortsättningsvis skallha en tillräcklig omfattning.Vi kommer senare att föreslå en parlamentariskuppföljning av hela reformen och JST-sektorn bördärvid ses som ett prioriterat område.Vad som här anförts om JST- sektorn börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Statens skolor för vuxnaDet generella stödet för vuxenutbildning skalläven det gå direkt till hemortskommunen somdärefter har det fulla utbildningsansvaret. Dettasystem tar dock inte hänsyn till de speciellaförhållanden som gäller för statens skolor för vuxnai och . Framför allt vid densenare skolan pågår ett intressant utvecklingsarbetemed nya distributionsformer fördistansundervisning av vuxna. Denna verksamhetfår inte äventyras.Centerpartiet har i olika sammanhang -- senastunder allmänna motionstiden -- pekat påde möjligheter som står till buds för utbildningpå distans via modern mediateknink. Vi har därvidföreslagit att ett nationellt program för utvecklingav eterburen radio- och TV-teknik liksom demöjligheter som satelittekniken erbjuder skall tasfram. Vi har också framhållit att utvecklingen nuöppnar nya möjligheter för stöd till undervisningenvid svenska skolor i utlandet.Inom utbildningsradion -- -- pågår ocksåett intressant utvecklingsarbete, och det borde varanaturligt att detta sammanlänkades med arbetetinom SSVH.Vi föreslår att regeringen återkommer med ettkonkret förslag med detta syfte i den kommandebudgetpropositionen.Vad som här har anförts om utveckling avdistansundervisning bör som sin meningge regeringen till känna.Beräkningsmodell -- gymnasieskolaVi noterar med tillfredsställelse att bidragetberäknas med utgångspunkt i antalet 16--19-åringaroch med en skyldighet för kommunen att erbjudaalla ungdomar en gymnasieutbildning.Därigenom uppfylls ett gammalt centerkrav om en''totaldimensionerad'' gymnasieskola.I modellen ingår inte några resurser förspecialpedagogiska insatser i gymnasieskolan.Detta har i och för sig ingen betydelse för beräkningav den samlade resursens storlek eller dess slutligaanvändning eftersom hela resurstillskottetdisponeras fritt av kommunen men det kan ha enviss betydelse för att markera vikten av att elevermed svårigheter får stöd, också i gymnasieskolan. Iett läge då praktiskt taget hela årskullen går vidarefrån till gymnasieskolan kommerbehoven av specialpedagogiska insatser att öka. Viställer här inget yrkande utan menar att denna frågafrämst bör uppmärksammas i lärarutbildningen ochi fortbildningen av redan yrkesverksamma lärare.I statsbidraget kommer även de särskilda medelsom nu utgår till försöksverksamheten med treårigyrkesutbildning (ÖGY) att ingå. Däremot sägsinget om hur den fortsatta försöksverksamhetenskall finansieras. Vi utgår ifrån att det blirnödvändigt att anvisa särskilda resurser för dettaändamål även fram tillsförsöksverksamheten kan övergå i permanenttreårig gymnasial yrkesutbildning.Vad som anförts om finansieringen av denfortsatta försöksverksamheten med ÖGY börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Planering m.m. av gymnasieutbildningenI propositionen föreslås att de nuvarandegymnasieregionerna skall bestå och attutbildningen även i fortsättningen skall bedrivas vidde nuvarande gymnasieorterna såvida inte de igymnasieregionen ingående kommunerna kan enasom en förändring. Med denna ordning bibehålls iall huvudsak den statliga etableringskontrollen ochden kommunala friheten blir kraftigt beskuren. Videlar inte de farhågor som kommit till uttryck imånga remissvar om att den gamla organisationenskulle komma att tunnas ut och att elevernasvalfrihet skulle begränsas.Förutsättningarna för en nyetablering avgymnasieutbildningar kommer dock att öka omgymnasieskolans linjestruktur förändras på det sättsom den genomförda remissomgången gerförhoppningar om. bör man se depositiva möjligheter som det nya bidragssystemetöppnar när det gäller samverkan med denkommunala vuxenutbildningen. En restriktivinställning på denna punkt skulle motverka viktigadelar av syftet med reformen.Vi föreslår således att de nuvarandegymnasieregionerna avskaffas och attgymnasieskolor på nya orter skall få etableras.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Grundläggande lärarutbildningUnder denna rubrik ställer vi inga nya yrkandenmen vi vill i sammanhanget erinra om de förslagsom har framfört. Det gällerframför allt lärarutbildningens dimensionering och,i vissa fall, dess lokalisering. Det gäller ocksålärarutbildningarnas forskningsanknytning där viställt konkreta förslag om undervisningsforskning.Vidare har vi lämnat en rad förslag som alla syftartill att öka rekryteringen till läraryrket. Slutligenhar vi krävt en utvärdering av de pågåendeutbildningarna för att -- om så erfordras -- göra dekorrigeringar som är nödvändiga för att garanteraden nationella likvärdigheten.Vi återkommer till dessa frågor i annatsammanhang.Val av skola m.m.De fristående skolorna utgör för många ettvärdefullt alternativ till det offentliga skolväsendet.Trots detta har omfattningen av dessa skolor varitrelativt blygsam i vårt land. Den främsta orsakentill detta står att finna i den restriktiva hållning somvisats när det gäller att bevilja nya skolorstatsbidrag och det nuvarande bidragets ringaomfattning.Centerpartiet menar att skolor med alternativpedagogik som verkar inom de kriterier som lagtsfast av bör ges em mer generösbehandling i bidragshänseende.Statsbidrag till de fristående skolorna tillkom isin nuvarande utformning . Under desenaste åren har vi från sida hävdatatt tiden är mogen för en revidering av nu gällanderegler. I vår kommittémotion skrev vi bl.a.följande:I annat sammanhang har vi föreslagit ett heltnytt statsbidragssystem för . Med deförändringar och förenklingar som vi där föreslagitblir det fullt möjligt att föra över de friståendeskolorna till samma statsbidragssystem som gällerför det allmänna skolväsendet. Då får också defristående skolorna möjlighet att verka pålikvärdiga ekonomiska villkor.Nu föreligger förslag om ett sådant förenklatsystem och vi ser det som fullt logiskt att överlåtabesluten om godkännande av fristående skolor ochfrågan om bidrag i sin helhet att avgöras avkommunerna.Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Den statliga skoladministrationenVi accepterar regeringens förslag attskolöverstyrelsen, länsskolnämnderna ochfortbildningsnämnderna avvecklas och att derasarbetsuppgifter i tillämpliga delar övertas av detnya . Däremot kan vi inte ställa ossbakom förslaget att bilda sex regionala enheter somplaceras vid vissa länsstyrelser för att därunderställas respektive landshövding. Förutom enrad praktiska och pedagogiska invändningar tordeman också kunna ifrågasätta förslaget urkonstitutionell synpunkt.Samtliga länsstyrelser kommer även ifortsättningen att ha vissa uppgifter när det gällerde delar av utbildningsplaneringen som harbetydelse för den regionala utvecklingen. För detändamålet bör det vid varje länsstyrelse finnas enlänsexpert -- med utbildningsfrågor somansvarsområde -- ingående i den samordnadelänsförvaltningen.Inom det nyinrättade bör det finnasen fältorganisation med ett antaltjänstemän/inspektörer som är anställda direkt vidverket men med huvuddelen av sinaarbetsuppgifter förlagda regionalt/lokalt. Med ensådan ordning krävs det ingen särskild regionalorganisation. Samtliga dessa tjänster ifältorganisationen bör inrättas med tidsbegränsadeförordnanden för att ge möjlighet att ständigttillföra organisationen ny kompetens och aktuellaerfarenheter från utbildningsväsendet.Vad som här anförts om skolverketsorganisation bör som sin mening geregeringen till känna.Skolverkets lokaliseringRiksdagen har tidigare uttalat att nya verk ochmyndigheter bör lokaliseras utanförStockholmsområdet. Vid en sådan utlokaliseringbör man väga in såväl regionalpolitiska somarbetsmarknadspolitiskta aspekter somman ser till att verket ges goda förutsättningar attfullfölja sina arbetsuppgifter. Med den utvecklingsom ägt rum inom tele- ochdatakommunikationsområdet finns dessaförutsättningar i praktiskt taget hela landet.Mot denna bakgrund finner vi, vid en samladbedömning, att är en lämpliglokaliseringsort för det nya skolverket.Vad som här anförts om lokaliseringtill bör som sin mening geregeringen till känna.Förenkla den kommunala skoladministrationenDet nya statsbidragssystemet för skolan innebäratt den statliga skoladministrationen kan minskasoch förenklas mycket kraftigt. Enligt vårbedömning bör det också vara möjligt attgenomföra en betydande förenkling också av denkommunala skoladministrationen. Var och en avSveriges kommuner har ett flertalpersoner bundna i arbete som betingas avförberedelser eller uppföljning avstatsbidragsansökningar. Genom det nya systemetkan varje kommun få besked om sitt statsbidraggenom en samlad enkel datakörning på skolverket.Det är nu angeläget att de administrativarationaliseringar som det nya statsbidragetmöjliggör hämtas hem också på det kommunalaplanet. Det är särskilt viktigt att man ikommunerna nu eftersträvar att konstruera enklafördelningsnycklar när pengarna skall slussas ut tillkommundelar, rektorsområden och skolenheter.Det skulle exempelvis vara olyckligt om det gamlaadministrativt betungande statsbidragssystemetöverlever som inomkommunalt fördelningssystem itillämpliga delar. Det bör bli en betydelsefulluppgift för det nya att i samverkan medSvenska genom tips ocherfarenhetsförmedling medverka till attkommunerna snabbt kan ta till vara möjligheternaatt förenkla den kommunala skoladministrationen.Ett statligt avstyrker förslaget om inrättandet av ettsärskilt institut med de arbetsuppgifter somredovisats i propositionen. Vi föreslår i stället attdenna verksamhet blir en del i det nya skolverket.Därigenom handlar man i enlighet med samhälletsuttalade mål om normalisering och integrering avhandikappade. Ett särskilt institut förhandikappfrågor skulle verka i motsatt riktning.Skall vi få en skola för alla måste ha likastort ansvar för handikappade elever som för övrigaelever.Detta bör som sin mening geregeringen till känna.En parlamentarisk uppföljningDen nu föreliggande propositionen om ansvaretför skolan innehåller en rad förslag om långtgåendeförändringar inom skolväsendet. En del av dessaförslag är av den karaktären att det är svårt att fulltut förutsäga alla konsekvenser av förändringarna. Ivår motion har vi fäst uppmärksamheten på någraområden som kan komma att påverkas på ett ickeönskvärt sätt. Dit hör t ex gymnasieskolans JST-utbildningar.För att hålla en hög beredskap att snabbt kunnavidta erforderliga förändringar om negativaeffekter skulle uppstå bör genomförandet av detnya bidragssystemet, och därmedsammanhängande beslut, följas av enparlamentariskt sammansatt kommitté. bör ges sådana direktiv att denfortlöpande kan redovisa sina intryck och läggaförslag om förändringar i systemet. Kommittén börtillsättas efter det kommanderiksdagsbeslutet för att också kunna följaförberedelserna och informationsinsatserna införgenomförandet.Vad som här har anförts om en parlamentariskuppföljningskommitté bör som sinmening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om 1990/91 sombasår för beräkningarna av det nya statsbidragetsamt uppräkning med skolindex inför budgetåret1991/92,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om årligfastställelse av skolplan i kommunfullmäktige,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om uppföljning avutvecklingen för JST-utbildningarna,4. att hos regeringen begär förslag omsammanlänkning av utvecklingsarbetet vidutbildningsradion och statens skolor för vuxna iHärnösand,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utveckling avdistansundervisning,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om finansiering avden fortsatta försöksverksamheten med ÖGY,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avskaffande avgymnasieregioner och nyetablering avgymnasieskolor på nya orter,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om överlåtande avgodkännande- och bidragsbeslut ifråga omfristående skolor i sin helhet till kommunerna,9. att avslår propositionens förslag attbilda sex regionala enheter förskoladministrationen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om organisationav fältorganisation för det nya ,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lokalisering avdet nya till ,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillsättande aven parlamentarisk kommitté för att följagenomförandet av det nya statsbidragssystemet.