mot · GE02Bo14 · 1990-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:27 Vissa lagstiftningsåtgärder till följd av beslutet om ny regional statlig förvaltning < m Propositionen avser ändrad lagstiftning till följdav riksdagsmajoritetens beslut att genomföra ensamordnad statlig länsförvaltning. degröna har avstyrkt dessa detaljförändringar av dencentrala maktutövningen, även om så idecentraliserad form, och föreslår i stället engenomgripande regional självstyrelsereform. Detär därför naturligt för oss att föreslå attinte anta dessa förslag till lagändringar.Propositionen berör dock ett område sombehöver genomlysas och debatteras mergenomgripande än vad som har skett:regional demokrati och regional indelning i en nytid när man allt oftare talar om ett regionernasEuropa.Den centraliserade svenska statsapparaten meddess länsstyrelser och landshövdingar är ett arv från1600-talet. Trots den genomgripandedemokratisering som skett i har självbestämmandet på regional nivå inteutvecklats eller, i form av landsting med begränsadeuppgifter inom främst sjukvården, fått en politisktundanskymd roll. Många insiktsfulla politiker iskilda läger ser här en av anledningarna tillallmänhetens ointresse för politikensstyrelseformer. Man har mycket små möjligheteratt påverka skeendet i länet eller regionen. Ikommunen går det bättre men genom länsstyrelsenoch olika statliga länsnämnder dirigeras regionen ialltför hög grad av stat, regering och riksdag.Samtidigt diskuteras den geografiskalänsindelningen. Såväl skåningar som göteborgare,samer och andra ifrågasätter den gamlalänsindelningen, en indelning som trots sin ålderbetraktas som en besvärande nymodighet iförhållande till den kulturellt och historiskt stabilakänslan för landskapen. I talas allt oftare omökat självstyre och sammanslagning av de bådaSkånelänen. I skärlänsgränserna sönder en i övrigt samverkanderegion. I norr kräver samerna ett sameting varsförverkligande måste ställas mot det aktuellaförslaget till rennäringsnämnder i de tre nordligalänen.De historiska landskapen är, med undantag förStockholm och , en alternativ regionalindelningsgrund. Många anser dock att län ochlandskap är alltför små enheter för att självständigtta över mycket av det som beslutas centralt.Förslag om 5--8 landsdelar förekommer idiskussionen (Skåneland, Västgötaland,Östgötaland/, , ,, ). I den aktuella propositionenoch i samband med nedläggningen avskolöverstyrelsen talas om att lägga ut vissuppföljning och tillsyn på ett mindre antallänsstyrelser vilket i praktiken också innebär enstorregional 'smygindelning''.För att förstärka det aktiva deltagandet isamhällsarbetet krävs dock och framförallt enkommundelsreform så att så många beslut sommöjligt fattas så nära de berörda som möjligt. Omalla kommuner indelas i kommundelar, ungefärsom nya -- och gamla -- socknar, kan nuvarandekommuner behållas, ja vissa små kommuner kankanske slås samman.Vi har här tagit upp en diskussion om ökatregionalt och lokalt självstyre samt behoven avvissa indelningsreformer. I regeringens aktuellakrispaket föreslås en författningsutredning. Vivälkomnar en sådan utredning och menar att denäven bör ta upp frågan om rikets regionala ochlokala indelningar med ökat självstyre somhuvudprincip. Skulle vårt förslag vinna gillande kanvi tills vidare acceptera lagändringarna för densamordnade länsförvaltningen. Vi ser då dennaförvaltning som överförbar till självstyranderegionala parlament eller landsting. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna att en kommande författningsutredningäven bör behandla rikets regionala och lokalaindelning med ökat självstyre som huvudprincip,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, avslårproposition 1990/91:27 i sin helhet.