ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk104 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skl04 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Ingen moms på alternativ medicin ! Regeringen föreslår ingen moms på sjukvård, vilket är bra. Men man definierar begreppet sjukvård alltför snävt. Också alternativ medicin bör undantas från moms. Utredningen om alternativ medicin är mycket positivt inställd till denna bl.a. därför att många har så god erfarenhet av den. Remisstiden går snart ut och får förhoppningsvis ta ställning till förslagen vid nästa . Det är olämpligt att diskriminera den alternativa medicinen i ljuset av vad som framkommit i utredningen. Den alternativa medicinen avlastar och kompletterar den sjukvård som bedrivs i samhällets regi. Det är troligt och i hög grad önskvärt att flera former av alternativ behandling vid sjukdom legitimeras och blir berättigade till sjukvårdsersättning. Men det är olyckligt att låta frågan om momsbefrielse knytas till detta. Oberoende av etablerade experters åsikt och oberoende av om samhället ställer sig som garant för och bekostar nya behandlingsmetoder eller ej, måste sjuka människor ges frihet att söka den vård de själva litar på. De står då själva för alla kostnader och besparar samhället stora utgifter. Det är inte rimligt att de därutöver ska behöva betala moms. Det blir alltmer allmänt accepterat att kosten har en mycket stor betydelse för hälsan. För de flesta människor är det svårt att bryta invanda kostmönster och det är i hög grad berättigat att samhället uppmuntrar dem som hjälper folk att ändra dåliga kostvanor. Hälsohemmen bör därför befrias från moms. Regeringen föreslår i samma proposition att punktskatter ska tas bort på choklad, konfektyr, söta småkakor och läskedrycker. Det är utmanande ur hälsosynpunkt att gynna dessa varor. De inkomster man räknat med genom att skattebelägga alternativ medicin kan i stället tas ut på snask! Med anledning av det anförda hemställs att i enlighet med vad som anförts i motionen avslår regeringens förslag till skatteplikt för alternativ medicin och hälsohem. () () 1989/90 Sk 104
mot · GD02Sk105 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl05 med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Höjningen av momsen på hotell och restaurang slår mycket hårt mot turismen i vårt land. Det har medfört en omsättningsminskning jämfört med föregående år. föreslås dessutom moms på persontransporter och liftar vilket innebär att vinterturismens situation ytterligare försämras. Speciellt kännbart blir detta i regioner där turistnäringen står för en betydande del av sysselsättningen. Vi har i moderata motioner i annat sammanhang yrkat avslag på denna höjning av mervärdeskatten och yrkat på återinförande av den reducerade momsen. Vinterturismen i den svenska fjällvärlden kommer genom dessa pålagor i ett utsatt läge i förhållande till konkurrenter som t.ex. och alpländerna där turistmomsen är betydligt lägre. Den aviserade momshöjningen som är ett resultat av socialdemokraternas och senaste uppgörelse försämrar ytterligare den svenska turismens situation. Propositionen 1989/90:111 föreslår även moms på skidliftar, som har varit helt befriade. Det finns många skäl att undanta denna speciella del av turismen från mervärdeskatt. Skidliftarna utgör motorn i vinterturismen och genererar en omsättning på samt en sysselsättningseffekt på 16 000 årsverken. Därav är drygt 3/4 i glesbygd och stödområden. Många av liftföretagen utgörs av relativt unga företag som fortfarande befinner sig i ett uppbyggnadsskede och med låg lönsamhet. Denna del av turismen kan lätt avgränsas och borde därför utan gränsdragningsproblem kunna undantas från denna beskattning. Det skulle ytterligare försvåra situationen för de svenska vinterturistföretagen om denna skattehöjning genomförs eftersom de flesta konkurrentländerna inte har någon moms på liftar. De som drabbas mest av denna kostnadsökning är naturligtvis familjer iped flera barn som får sin vintersemester fördyrad med upp emot . om de väljer att semestra i . Det vore helt enkelt förödande för vinterturismen med denna pålaga utöver ali annan fördyring som drabbar denna näring. Det innebär även en belastning på glesbygden eftersom dessa företag finns i glesbygdsregioner där människor är beroende av denna näring som ofta är den ende större arbetsgivaren. Liftföretagen är ofta små familjeföretag som består av liftar och servering. Eftersom stora investeringar har gjorts är de också särskilt sårbara för pålagor som närmast kan betraktas som skadliga för såväl företaget som för branschen i sin helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå propositionen till den del den avser införandet av mervärdeskatt på skidliftar. 1989/90 Skl05
mot · GD02Sk106 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skl06 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Enligt nuvarande regler är vård- och omsorgstjänster undantagna från mervärdeskatt. Regeringens förslag innebär en utvidgning av beskattningsområdet. Enligt föreliggande förslag kan alternativmedicinsk behandling, friskvård samt fotvård bli föremål för mervärdebeskattning fr o m . Många människor kommer därmed att drabbas av en dyrare vård. Eftersom skattefriheten förutsätter att vården berättigar till sjukvårdsersättning enligt lagen om allmän försäkring eller tillhandahålls av någon med särskild legitimation kommer även konkurrenssnedvridande effekter att uppstå. Det kan inte vara rimligt att fotvård som erhålles av en offentlig vårdinrättning inte belastas med mervärdeskatt medan den privata fotvårdens tjänster skall beläggas med mervärdeskatt. En naprapat som inte innehar någon legitimation blir skattskyldig till mervärdeskatt. De legitimerade kiropraktikerna undgår däremot mervärdebeskattning medan den kiropraktiker som har en svensk utbildning och som inte är legitimerad belastas med mervärdeskatt. Det finns enligt vår uppfattning inte någon som helst anledning att utvidga beskattningsområdet avseende denna typ av tjänster. Det kan i några enstaka fall uppkomma problem med att avgöra om en viss tjänsteprestation är att hänföra till skattepliktig skönhetsvård. Dessa problem går att lösa utan några större svårigheter. Med hänvisning till till det anförda hemställs att beslutar att avslå propositionen till den del den avser en utvidgning av skattepliktsområdet inom vård och omsorg.
mot · GD02Sk107 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 107 med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. Enligt avsnitt 2.8.2. i regeringens proposition 1989/90:111 undantas från skatteplikt tjänst som avser gravöppning eller gravskötsel. 1 detta sammanhang berörs inte den debitering av kostnader för begravning som ingår i den s.k. begravningsclearingen. När en avliden begravs i annan församling än hemförsamlingen tas kostnaden ut av hemförsamlingen om denna är ansluten till ett clearingsystem - i annat fall av dödsboet. I de kostnader som debiteras ingår - utöver kostnader för gravöppning också kostnader för prästens, kantorns och vaktmästarens tjänster i förekommande fall. Jag utgår från att dessa tjänster skall vara undantagna från mervärdeskatt. har kostnader för dop och vigsel av icke församlingsbor tagits ut av vissa församlingar, som har särskilt stort antal förrättningar. Enligt min mening bör samma principer gälla också för dessa förrättningar. De borgerliga kommunerna skall i sina mervärdeskattedeklarationer få göra avdrag för all ingående mervärdeskatt. Samma system bör gälla de kyrkliga kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ersättning, som tas ut för förrättningar vad avser begravningar och i förekommande fall dop och vigsel skall vara undantagen från mervärdeskatt, 2. att kyrkliga kommuner skall inrymmas i den generella kompensationsordning som skall gälla för primär- och landstingskommuner. gotab 96611, 1990
mot · GD02Sk109 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 109 av och (fp, s) med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. I proposition 1989/90: lil föreslås att tillhandahållandet av biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar liksom undantas från mervärdeskatteplikt. Enligt föredragande statsrådet och lagförslaget bör emellertid mervärdeskatteplikt införas för anordnande av konserter (prop. s. 101-103). I fråga om teaterverksamhet anförs att mervärdeskatteplikt skulle kunna innebära en betydande konkurrensnackdel för de institutioner inom detta område som helt finansieras med entréavgifter och dylikt jämfört med de teatrar som i stor utsträckning lever på offentliga bidrag. Av detta skäl anser föredragande statsrådet att tillhandahållandet av teaterföreställning bör undantas från skatteplikt. Enligt förslaget bör undantaget från skatteplikt också omfatta andra jämförliga verksamheter, såsom revy-, operett- eller musicalföreställningar. Även opera- och balettföreställningar undantas. Skälet härför är den nära anknytningen till teaterverksamhet, såväl sakligt som organisatoriskt. Enligt förslaget bör dock undantaget från mervärdeskatteplikt inte omfatta anordnande av konserter. Det argument som i propositionen anförs till förmån för befrielse för teaterverksamhet m.m. är emellertid lika tillämpligt vad avser konsertverksamhet. En särbehandling av konsertområdet skulle också leda till stora gränsdragningsproblem. Om en framstående operasångare framträder på i och ger en ren konsert skulle mervärdeskatt behöva tas ut på biljetterna, men inte om hans framträdande förses med ett lätt musikdramatiskt inslag. Om ger en konsert på skulle moms tas ut på biljetterna men inte när samma orkester medverkar vid en operaföreställning. blir ouvertyren skattebelagd men inte vad som följer sedan ridån gått upp. En krogshow kan bli mervärdeskattebefriad som revy eller dylikt men inte en restaurangtrio i bakgrunden. Skattedomstolarna torde komma att få grubbla länge över om och Tange! skall mervärdeskattebeläggas helt, delvis eller inte alls. Enligt samstämmig bedömning från berörda institutioner skulle en sådan mervärdeskattebeläggning få negativa konsekvenser. Till följd av stagnerande offentliga bidrag har dessa institutioner redan tvingats höja biljettpriserna till nivåer som närmar sig vad som är kulturpolitiskt acceptabelt och möjligt med hänsyn till publikens betalningsvilja. skulle komma att medföra ytterligare biljettprishöjningar. Det skulle dessutom leda till att incitament skulle skapas för att undvika musikkultur till förmån för annan kulturverksamhet. Skattesystemet bör inte innehålla denna typ av kulturpolitisk styrning. Med hänvisning till det anförda hemställs att undantaget från mervärdeskatteplikt i punkt 7 d av anvisningarna till 8 8 5 i förslaget till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt utvidgas till att omfatta förutom biograf-, teater-, opera-, balett- och därmed jämförliga föreställningar även konsertverksamhet. () () 1989/90 Sid 09
mot · GD02Sk112 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Skll2 med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. I propositionen föreslås införande av skatteplikt för tjänster avseende personbefordran inom landet. Det anförs också att av konkurrensskäl bör skatteplikten omfatta alla typer av resetjänster oberoende av vilket trafikmedel som används eller om resan företas till sjöss, till lands eller i luften. De förslag som framförts i tre olika skatteutredningar och i propositionerna 1989/90:110 och lil berör i hög grad förutsättningarna för utvecklingen på , och av den anledningen är det givetvis beklagligt att inte fått avge en formell remiss på dessa. Åtgärder som begränsar avdragsmöjligheter, bensinskattehöjningar och mervärdebeskattning på persontransporter medför mycket negativa konsekvenser för glesbygdslänet och försvårar planering och utveckling av en levande gotländsk landsbygd. geografiska läge medför att färjetrafiken i kombination med flyget betecknas som "livsnerven för . Färjetrafiken jämförs med och är - landsvägen till fastlandet. Kommunikationerna till och från och kostnaderna för dessa är av avgörande betydelse för länets utveckling. Såväl som har vid upprepade tillfällen påtalat till olika myndigheter den alltför höga kostnaden för överfart till/från . har taxesättningen tillåtits stiga medan konsumentprisindex ökat med . Med de taxor som gäller kostar en tur- och returresa med färjan för en familj med 2 vuxna och 2 barn, bil och hytt i en riktning . Med mervärdeskatt kostar biljetten ytterligare ca , vilket måste anses vara en orimlighet. En av de största näringarna på är turismen. Ca 2 500 årsarbeten ges här sin huvudsakliga inkomst. Av den anledningen har regeringen låtit en särskilt utsedd turismförhandlare presentera ett åtgärdsprogram innebärande investeringar i storleksordningen 340 milj.kr. Förutsättningarna att kunna dra nytta av sådana satsningar för att utveckla turismnäringen på kommer påtagligt att försvåras med ytterligare pålagor. Det paradoxala inträffar då att den ena statliga åtgärden slår undan förutsättningarna för den andra. Överallt i kan man ta sig fram med alternativa färdmedel, och färjor är gratis. Inte ens SJ:s prissättning är längre normgivande för färjebiljetten. Denna uppenbara diskriminering av resenärer till/från ges största ö som föreligger får inte ytterligare förstärkas av persontrafikmoms. Jag föreslår därför att färjetrafiken till/från undantages från mervärdeskatt på persontransporter med hänsyn till att ingen jämförbar trafikföring förekommer någonstans i övriga . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att färjetrafiken till/från skall undantas från mervärdeskatt på persontrafik. 1989/90 Skl 12
mot · GD02Sk114 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 114 med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. 1989/90 Skll4126 Regeringens proposition 1989/90:111 innebär bl.a. att punktbeskattningen av allmän energiskatt ökar med per kubikmeter för vissa oljeprodukter. Energiskatten för olja, miljöklass 3, ökar därmed till totalt per kubikmeter. Denna skatt - och därmed även den föreslagna höjningen - träffar oavsiktligt företag som använder råtallolja som råvara i en förädlingsprocess där bl.a. specialkemikalier framställs. Råtallolja är inte bara en råvara för teknisk industri. Den är också ett utmärkt bränsle som kan ersätta eldningsolja. De massafabriker som producerar råtallolja som en biprodukt behöver stora mängder bränsle. Det är således attraktivt för massaindustrin att utnyttja råtalloljan som bränsle för att så vitt möjligt slippa köpa in eldningsolja, belagd med energiskatt. Det är företagsekonomiskt klokt som det är nationalekonomisk misshushållning att elda upp naturresurser. För att massaindustrin skall sälja råtallolja till förädling krävs att köparen betalar ett pris som motsvarar priset för den eldningsolja som går åt för att ersätta råtalloljan som bränsle. Därmed drabbas råtallolja indirekt av energiskatt. Effekten av detta blir betydande för t.ex. Kemi i som säljer två tredejedelar av sina produkter på världsmarknaden. Fantomskatten" på råtalloljan ger företaget ett golv för sina råvarukostnader som är mer än dubbelt så högt som konkurrenternas. Detta innebär att företaget kommer att få svårt att utvecklas, och därmed hotas verksamheten. års energiskattekommitté konstaterade att man skall få göra skatteavdrag för bränslen som används för annat ändamål än energialstring. En lösning som ligger i linje med detta synsätt är att låta producenterna av råtallolja få skattefri eldningsolja motsvarande de volymer råtallolja de säljer för vidareförädling. Detta skulle "på pappret" kosta staten i storleksordningen netto . Till kalkylen skall man dock foga det faktum att om förädling av råtallolja skulle upphöra, skulle hela den producerade mängden - ca. - sannolikt komma att utnyttjas som bränsle. Därmed gar staten likafullt miste om motsvarande intäkter via energiskatt. I 1989/90. Rättelse: S. 3 rad 3 nedifrån Står: 1. Rättat till 1. a) S. 4 rad 1,5,9 Står: 2,3,4 Rättat till: 1. b), 2, 3 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att producenter av råtallolja befrias från skatt på den eldningsolja som inköps som ersättning för den råtallolja som säljs till vidareförädling. 1989/90 Skll4
mot · GD02Sk115 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skll5 med anledning av prop. 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt m.m. En egenföretagare kommer enligt förslaget i proposition 1989/90:110 angående reformerad inkomst- och förmögenhetsbeskattning att i den mån bil, som ingår i hans näringsverksamhet, disponeras för privat bruk skall bilförmån påföras enligt samma regler som gäller för löntagare. Mot bakgrund härav borde motsvarande bestämmelser införas i lagen om mervärdeskatt (Ml). En sådan förändring skulle få till följd att avdragsförbudet avseende ingående mervärdeskatt vid inköp av personbil kan upphöra att gälla. På så sätt undviks de kumulativa effekter som enligt nuvarande regler uppkommer avseende inköp av skåpbilar, exempelvis varudistributionsbilar, som endast används i näringsverksamheten. Även kumulativa effekter i taxiverksamhet kommer att undvikas genom en sådan åtgärd. Det kan heller inte vara rimligt att varudistributionsbilar skall belastas med försäljningsskatt s.k. accis. Enligt föreliggande förslag kommer nya tjänsteområden såsom persontransporter att mervärdeskattebeläggas . I samband härmed föreslår regeringen inga övergångsbestämmelser som syftar till att undvika kumulativa effekter avseende investeringar gjorda års ingång. I syfte att förhindra vissa transaktioner av skatteplaneringskaraktär föreslår man däremot vissa övergångsbestämmelser. Regeringens förslag innebär att investeringar i bl.a. taxioch bussverksamhet sannolikt kommer att senareläggas till efter ingången av . För undvikande av att kumulativa effekter uppkommer och för att inte störa marknaden är det nödvändigt att rätt till ett fiktivt skatteavdrag medges avseende de investeringar som gjorts före ikraftträdandet i en verksamhet som efter blir skatteplikltig enligt Ml. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. a) att beslutar att avdragsförbudet avseende ingående skatt som belöper på anskaffning av personbil upphör att gälla , 1. b) att beslutar att när bil ingående i näringsverksamhet utnyttjas för privat bruk, detta inte blir föremål för mervärdebeskattning avseende värdet av nyttjandet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att ett fiktivt avdrag motsvarande av inventariernas bokförda värde per medges i verksamhet som övergår från mervärdeskattefri till mervärdeskattepliktig verksamhet, 3. att beslutar att lastbil med förarhytt med en sätesrad för påbyggnad av lastflak alternativt påbyggt, fönsterlöst skåp eller med fast vägg mellan hytt och skåp med likaledes högst en sätesrad samt fönsterlöst skåp inte skall påföras särskild försäljningsskatt. 1989/90 Skll5
mot · GD02Sk116 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skll6 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. Cirkus ska uppskattas - inte skattas upp! Scenisk dramatik - från till och - vad är det om inte förmågan att stegra publikens förväntningar, att blanda skämt och allvar, det gracila med det burleska, andlös spänning med förlösande flabb? Samma kvaliteter finnér vi i all cirkus värd namnet. Cirkusen är en konstform med lång tradition, I sin europeiska variant har den rötter i antiken men den har också tusenårig historia i och andra delar av . Den är tidlös på samma sätt som teater, bildkonst och musik men har också samma förmåga sorn dessa konstformer att utvecklas och förnyas. Något cirkusdamm f|3r aldrig fått lägga sig till rätta i manegen! Cirkusen är en internationell konstart som utan att översättas kan njutas av mänpiskor med skilda språk och värderingar. Den har också sällsynt förmåga att sammanföra generationer kring gemensamma, positiva och minnesvärda upplevelser. Denna fina konstart, sorn i har både stark folklig förankring och framstående företrädare, förtjänar allas vår uppskattning. Men den bör vi inte visa genom att skatta upp den särskilt högt. I proposition 1989/90:111 föreslås mervärdeskatt på cirkusbiljetter. Genom att på den punkten avvisa förslaget kan vi i själva visa oss på styva linan Med hänvisning till det anförda hemställs att undantaget från mervärdeskatteplikt enligt förslaget till lag om mervärdeskatt 8 § 5, anvisningarnas punkt 7 d, utvidgas till att omfatta förutom biograf-, opera-, balett- och därmed jämförbara föreställningar även cirkusverksamhet. (fp) () 1* 1989190.
mot · GD02Sk118 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 118 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. Regeringen föreslår att den särskilda varuskatten och vissa andra punktskatter skall upphöra . Regeringen uttalar i propositionen att det är viktigt att slopandet av aktuella skatter kommer konsumenterna till del genom sänkta priser. Regeringen har för avsikt att ge statens pris- och konkurrensverk i uppdrag att i samband med skatternas slopande föranstalta om en särskild prisövervakning. Det är anmärkningsvärt att regeringen undviker att ta upp problemen med det beskattade ingående lagret i exempelvis parfymhandeln. Det är rimligt att i den mån beskattning erlagts för aktuella varor före och varorna finns i lager bör staten medverka till en restitution. I annat fall drabbas företagen av förluster. Regeringen bör återkomma till med förslag som neutraliserar de negativa skatteeffekter som kan uppkomma i samband med slopandet av aktuella skatter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångsregler avseende beskattat varulager per . () ()
mot · GD02Sk119 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl 19 med anledning av prop. 1989/90:lil Reformerad mervärdeskatt m.m. Regeringen föreslår att vissa delar av kultur- och nöjesområdet skall bli föremål för mervärdebeskattning. Undantag har bl.a. gjorts för teater- och biografföreställninger. Konsertverksamhet kommer däremot att inrymmas under skatteplikten. Det är på något sätt orimligt att en biljett till en rockfilm enligt regeringens förslag inte kommer att mervärdeskattebeläggas medan en konsert med Göteborgsfilharmonikerna beskattas. En mervärdeskattebeläggning av de redan höga biljettpriserna till cirkusföreställningar kommer i än högre grad att bidra till att möjligheterna för barnfamiljer att besöka cirkusföreställningar begränsas ytterligare. Det kan leda till att utbudet av cirkus minskar. I den mån idrottsverksamhet bedrivs i den ideella idrottsorganisationens regi kommer regeringens förslag inte att innebära några försämringar i förhållande till nuvarande situation. Vissa idrottsgrenar drabbas emellertid av förslaget. Det gäller exempelvis bowlingverksamhet. Det är nämligen mycket vanligt att bowlinghallarna i vårt land drivs i privat regi. Som förslaget är utformat kommer denna verksamhet att mervärdeskattebeläggas. Det innebär fördyringar för spelarna. Ett skattesystem skall inte innehålla bestämmelser som utmynnar i olika effekter beroende på hur verksamheten bedrivs. Regeringens förslag avseende kultur-, idrotts- och nöjesområdena har inte varit föremål för en tillräcklig konsekvensanalys. Förslaget bör därför avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att inte utvidga beskattningsramen avseende mervärdeskatt inom de i motionen angivna områdena.