mot · GD02N273 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N273 av m.fl. (s) Kompetenskrav för företagare har världsrekord i antal konkurser. ökade antalet konkurser . försattes 7 714 företag och privatpersoner i konkurs hos landets tingsrätter. Det är ett nytt rekord och fler än året innan enligt färska siffror från . Och konkursernas antal fortsätter att öka. Många nystartade företag saknar ofta finansiell uthållighet och har startats på alltför osäkra kalkyler. Enligt en undersökning av kreditupplysningsföretaget är av landets samtliga aktiebolag inte kreditvärdiga . uppgick företagskonkursernas antal till av totalantalet konkurser. De oprioriterade fordringsägarna förlorar mellan fem och . (SIND 1985:7) angav att konkursutvecklingen främst beror på interna förhållanden i företagskunnandet. Orsaken till att företagen kommer på obestånd kan t.ex. vara att företagsledaren inte haft tillräcklig erfarenhet av företagande, att han/hon saknar tillräckliga kunskaper eller förmåga att planera och följa upp företagets ekonomi, brister i marknadsföringen etc. Flera undersökningar konstaterar också en klar samvariation mellan den kraftigt ökande nyetableringen av företag och den ökande konkursfrekvensen. Och att brister i kunskap på olika sätt påverkat företagens möjligheter att utvecklas har i stor utsträckning visat sig gälla många nystartade företag, vilka gått i konkurs just på grund av att företagsledaren varit oerfaren. Det har vidare konstaterats att konkursantalet ökat kraftigt i branscher med större nettoökning av företagsbeståndet, t.ex. service och detaljhandel, branscher som är lätta att etablera sig i och som inte kräver särskilt stort startkapital. Från bl.a. bankhåll har framhållits att den markanta ökningen av nyetableringen 1982/83 gett utslag i konkurser 1985. Enligt SIND:s utredning har man också på olika sätt kunnat konstatera att kreditmarknadens utveckling bidragit till konkursökningen. Det är framför allt konkurrensen på den starkt expanderande småföretagsmarknaden som bidragit till att många personer med alltför bristfälliga affärsidéer erhållit krediter för att starta företag. En annan iakttagelse när det gäller förhållanden som påverkat konkursutvecklingen är en samhällsförändring som gått mot större inslag av tjänsteproduktion, vilket också inneburit en ny typ av företag och företagare. framgår allt tydligare att såväl företagare som kreditgivare grovt underskat- Mot. tat behovet av kompetens för att leda och utveckla ett serviceföretag. Även uppgifter från Ackordcentralen tyder på att det är alltför lätt att starta företag i . Vi har industri världens kanske mest liberala regler när det gäller krav på start/etableringskapital. Mycket har gjorts och mera kan säkert göras när det gäller rådgivningsoch utbildningskampanjer för människor som står i begrepp att starta företag. Utvecklingen har emellertid klart och entydigt visat att kraven på kompetens och utbildning måste skärpas hos personer som tänker etablera sig som företagare. Vi finner det närmast självklart att vissa yrkesgrupper som t.ex. advokater, revisorer och mäklare skall ha fått någon form av auktorisation för att få tillstånd att utöva sin yrkesverksamhet. Även om det kan vara svårt att fastställa några generella kompetenskrav för företagare, är det ändå inte orimligt att kräva att personer som startar bokföringspliktig verksamhet måste kvalificera sig som företagare genom att åtminstone genomgå elementära kurser i bokföring och företagsekonomi. Vi föreslår att det införs ett kompetensbevis - företagarkörkort - dvs. en grundläggande utbildning och examen för dem som vill starta företag i . bör auktorisationsförfarandet utvidgas till att omfatta flera verksamheter . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kompetensbevis för företagare och utvidgat auktorisationsförf arande.