mot · GD02Kr227 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr227 av () m.fl. Samlingslokalorganisationernas kulturverksamhet, m.m. Möjligheterna till kulturdeltagande är fortfarande ojämlikt fördelade i vårt land. De större orterna har det bästa kulturutbudet. Medan många småorter är dåligt försedda med levande kultur. Enligt vår uppfattning måste det bli naturligt för alla människor, oavsett bostadsort, att få möjlighet att delta i kulturlivets olika yttringar. Det måste vara en självklarhet att ge alla möjlighet till kulturella upplevelser, vilka ger livet högre värde och bättre innehåll. Detta innebär att de regionala inslagen i kulturpolitiken ytterligare måste utvecklas. De kulturpolitiska mål ställde upp beslut, är långt ifrån förverkligade. En viktig förutsättning för ett brett kulturutbud över hela landet är tillgången på lokaler. Samlingslokalorganisationerna och det stöd som utgår för byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler har här en viktig uppgift att fylla. Men det är inte tillräckligt med ändamålsenliga och väl fungerande lokaler. Lokalerna måste också fyllas med teater, konst, musik, film, litteratur, dans m.m. För att möjliggöra detta krävs det ett väl avvägt stöd till bl.a. samlingslokalorganisationernas centrala kulturverksamhet. I årets budgetproposition får samlingslokalorganisationerna en kraftig uppräkning av respektive organisations kulturstöd. Ökningen uppgår ändå inte till det belopp som på goda grunder hade föreslagit. har i sin anslagsframställning föreslagit att total förstärkning om 3,1 milj. kr. skall utgå till samlingslokalorganisationernas kulturverksamhet. Förslaget motiveras av att organisationerna skall göra särskilda satsningar på kultur för barn och ungdom. Samlingslokalorganisationerna kan visa upp en imponerande bredd i sin kulturverksamhet. Tillsammans når organisationerna ut till över 2 000 lokaler på nästan lika många orter. De lokala Bygdegårds-, Folkets Hus- och Ordenshusföreningarna har goda förutsättningar att kunna samarbeta med det lokala kulturlivet och utveckla ortens olika kulturverksamheter. Samlingslokalerna är i många fall kulturella mötesplatser, dels för den förmedlande kulturen och publiken och dels för möten mellan människor i skapande verksamhet, i samarbete med i första hand studieorganisationerna. Men för att denna sida av samlingslokalorganisationernas verksamhet skall utvecklas krävs det också resurser för en central utbildnings-, stimulans- och informationsverksamhet. Genom startandet av olika pilotprojekt med turnéer utvecklas också det lokala kulturlivet. Ett sådant exempel är de turnéer med jazzmusiker, som genom ett särskilt stöd från , nu håller på att genomföras. Enligt vår uppfattning bör därför den av föreslagna förstärkningen av kulturstödet till med , till Folkparkernas med , till med och till Våra Gårdar med , genomföras. Använd utvecklingsanslag till regionala satsningar erhåller särskilda resurser för utvecklingsarbete. Kulturministern anför bl.a. följande om detta: dispositionsmedel för utvecklingsverksamhet inom kulturområdet utgör en synnerligen angelägen strategisk resurs inom den statliga kulturpolitiken. Mot bakgrund av att en så dominerande andel av de statliga kulturanslagen är bundna till bestämda ändamål representerar dessa medel en möjlighet att fortlöpande pröva det nya och därmed stimulera till utveckling och förnyelse i en kulturverksamhet, som alltid löper risken att stagnera och fastna i inrutade mönster. Kulturministern föreslår att anslaget, inklusive sedvanlig prisomräkning skall öka med 6 milj. kr. Med anslagshöjningen följer uppmaningen att satsa på barn- och ungdomskultur, konstbildningsarbete och förstärkning av kvaliteten i amatörverksamheten. Detta sker dock utan några beloppsmässiga preciseringar. Enligt vår uppfattning bör strategiska utvecklingsarbete också användas för att förstärka den kulturella utvecklingen på de orter som har det svagaste kulturutbudet . Mellan samlingslokalorganisationerna och har ett mycket fint samarbete utvecklats . Detta har bl.a. tagit sig uttryck i den jazzturné som vi redovisat ovan. Det bör därför finnas förutsättningar för ett liknande samarbete även framöver, under förutsättning att särskilda resurser avdelas härför. Vi föreslår därför att 2 milj. kr. av det utvecklingsanslag som tillförs , används för projektverksamhet för att i samarbete med samlingslokalorganisationerna nå de kultursvagaste orterna. Detta förslag ligger väl i linje med de förslag som avgivits av regionalpolitiska utredningen om särskilda satsningar på nya kulturprojekt, som tar sin utgångspunkt i respektive regions kulturella särart och potential och som är av försökskaraktär. 1989/90 Kr227 1989/90 Kr227 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till resp. organisations kulturverksamhet (bil. 10 anslag G 2) anvisa bidrag enligt följande: Folkets husföreningarnas riksorganisation , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användandet av 2 milj. kr. av utvecklingsanslag (bil. 10 anslag G 2) till projektverksamhet på de kultursvagaste orterna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Riksteatrarnas satsning på småplatserna. () () Satsa mer på småplatsverksamhet erhåller i budgetförslaget en ökning av sitt anslag med 8 milj. kr. utöver vad som följer av den generella omräkningsprocenten. Detta till trots verkar det inte finnas något utrymme för en ökad verksamhet på de mindre platserna. Enligt BRs uppfattning bör det föreskrivas att under det kommande verksamhetsåret, inom ramen för den anslagsökning som genomförs, prioriterar verksamhet på de s k småplatserna. Särskilda projekt som riktar sig mot samlingslokalerna bör prövas. har försök med s.k. rumsteater gjorts, där teatermiljön byggs upp i samlingslokalen. Man är därigenom inte beroende av lokalens scenförhållanden. Detta försök var mycket lyckat och väntar på efterföljare. 1* 1989/90.