mot · GD02Ub141 · 1990-03-20 00:00:00 — Handikappforskningen borde också satsa resurser på att ta fram produkter, bostadsinredningsdetaljer, stadsplaneutformning, fordon, utbildningsutrustning m.m., som kan fungera lika bra för handikappade, barn, gamla och för fullt rörelseförmögna människor. Regeringen föreslår särskilda satsningar på folkhälsovetenskaplig forskning och forskning om äldre, vilket vi anser nödvändigt att satsa på om vi skall klara den s.k. sjukvårdskrisen. Härigenom hoppas vi på att få en långsiktig planering av förebyggande åtgärder och den sociala välfärden. 2.5.4 Professur i alternativ medicin För att höja statusen på den alternativa medicinen och få ett bättre samarbete mellan skolmedicin och alternativ medicin vill vi ha en professur i alternativ medicin. Arbetsliv, arbetsmiljö och arbetsmarknad I de grönas visioner handlar de värderingar, som gäller arbetstid och arbetsmarknad, mera om människans och naturens överlevnad på lång sikt än de övriga politiska partiernas värderingar, som huvudsakligen - men i olika grad - rör ekonomiska förhållanden. Några av de åtgärder som vi arbetar med för att förverkliga är: - sänkt och flexibel arbetstid med i förhållande därtill sänkt lön - högre skatt på energi och råvaror, lägre skatt på arbete - att informell ekonomi skall tillåtas i betydligt högre utsträckning än nu - skattelättnader, som gynnar framtagande av varsam teknik och varsamma odlingsmetoder m.m. Allt detta kräver tvärvetenskaplig aktionsforskning med utveckling av ekokommuner och utökad befrielse från byråkratiska hinder som i frikommunerna. Medel bör satsas på forskning inom regionalpolitikens område; denna bör klargöra bl.a. hur regionala förändringar i befolkningsunderlag och arbetsmarknad längs hela skalan från storstad till glesbygd förändrar möjligheterna till ekologiskt god balans, social livsstandard och överlevnadsmöjligheter i krissituationer. Andra regionalpolitiska forskningsområden, som också berör arbetsmarknad och arbetsliv gäller t.ex.: - kartläggning av tidigare insatser för att stärka den lokala och regionala självtilliten och välfärdsutvecklingen och analys av resultaten. - planering, genomförande och uppföljning av ny försöksverksamhet, avsedd att stärka lokal och regional självtillit och välfärdsutveckling - försök med närfonder och lokala företagsstyrelser - försök med former för upphandling, som tar hänsyn till alla samhällsintäkter och -kostnader - förstärkning för småföretagande och småföretagande i samverkan, m.m. Inom dessa områden vill vi satsa medel för forskning. Utöver detta hänvisas till de grönas motion till regeringens proposition 1989/90:76, Regionalpolitik för 90-talet, och vår motion till den proposition om arbetsmiljö som väntas. 2.5.3 Professur i teckenspråk Vi har deltagit i en fempartimotion där angelägenheten framhålls att inrätta en professur vid den unika vid i . de gröna ställer sig bakom detta krav. Inom de gröna är vi övertygade om att den psykiska ohälsa, som ökar oroväckande, kommer att minska. Detta innebär dock inte att vi får förbise det nödvändiga i att redan nu satsa forskningsresurser på detta område. Samhällets stora psykiska ohälsa visar sig bl.a. i form av ökat alkohol- och drogmissbruk, allt råare våld, ökad övrig kriminalitet, mobbning, utfrysning, intolerans, cynism, politisk likgiltighet och också i allt fler självmord. Dessa fenomen dyker också upp i allt lägre åldersgrupper vilket tyder på en stor otrygghet i den nuvarande samhällsbilden. Dessutom slås allt fler ut från arbetsmarknaden genom långtidssjukdom, förslitningsskador och förtidspensionering. Ser man till de totala mänskliga såväl som ekonomiska effekterna, så kräver egentligen detta område den största forskningsinsatsen av alla. Det innebär att det behövs en mängd mycket stora tvärvetenskapliga projekt med samhällsvetenskapare, medicinare, psykologer och andra beteendevetare inblandade. Väldigt litet är satsat från samhällets sida på denna typ av tvärvetenskaplig och humanistisk helhetssynsforskning. För samhällstrygghetens och folkhälsans skull måste detta göras. 2.7 Frågor inom område Ny demokratisk indelning av landet Utvecklingen inom förändrar människors syn på politiken. I gör man sig kvitt enpartisystem som stora grupper i och demonstrerar stark kritik även mot alla demokratiska partier. Det är ett välkänt förhållande att de politiska partierna har svårigheter att nå väljare och medlemmar. I opinionsundersökningar framgår att mer än var femte väljare i mellanvalsperioden har svårt att ange ett parti som man vill rösta på. Svårigheterna skall naturligtvis i första hand angripas av politiska rörelser och partier. Det kan emellertidfinnas anledning att studera de regelverk inom vilka politiska partier kan verka. Delegationen för forskning om den offentliga sektorn och forskare inom statsvetenskap bör gripa sig an dessa frågor. I storsamhället känner många människor att politiken utformas långt över deras huvuden och att man inte kan påverka ens egna levnadsförhållanden. Civilministern har talat om behovet att etablera en fjärde nivå, ett lokalsamhälle, motsvarande kommundelar med självstyrande kommundelsnämnder. Vi sympatiserar med detta men vill betona att det är viktigt att principen om den kommunala självstyrelsen i hög grad också måste gälla i det nya lokalsamhället. Kommunsammanslagningarna medförde att tiotusentals aktiva lokalpolitiker försvann. På den regionala nivån för landstingen en tynande politisk tillvaro men med stora ekonomiska åtaganden. har regeringen med vissa svårigheter lotsat ett beslut genom om en ökad statlig förvaltning inom länsstyrelserna, visserligen med ökat förtroendemannainflytande men ändå utan direkt representativ demokrati i så viktiga regionala ämnen som jordbruk, kommunikationer, miljö, fysisk planering och utbildning. Vi kräver verklig länsdemokrati. de gröna anser att särskilda ansträngningar krävs för att förnya indelningsgrunderna för den representativa demokratin. Forskningsinsatser krävs för att beskriva partiernas roll och svårigheter att förnya dialogen med väljarna. Jämställdhetsfrågorna hänvisas för avgörande till arbetsmarknadsutskottet och ses som enbart gällande arbetsmarknads-, arbetsmiljö- och lönefrågor. Också JämO:s arbetsuppgifter begränsas till dessa områden. Jämställdhetsproblemen hör naturligtvis hemma i så gott som alla utskott och politikens alla områden och gäller såväl kvinnor som män. Det vore av stort värde om ett socialpolitiskt forskningsprojekt kunde ägnas detta. Resultatet kan ge upphov till goda förändringar i samhällssyn och politik. Detta är av desto större vikt, som den senaste tidens världsvida förändringsvåg tyder på att gamla synsätt håller på att ersättas med nya - hierarkier bryts ner och ersätts med nätverk, kvinnligt" tänkande och handlande får högre status och kompletterar det manliga på ett välgörande sätt, osv. 1 en separat sexpartimotion yrkas resurstillskott till kvinnoforskningen. Speciellt yrkas att propositionens förslag kompletteras på följande fyra punkter: Resurserna till centra/fora Forskning om kvinnliga forskares och forskarstuderandes villkor vid universitet och högskolor Särskilda doktorand- och forskartjänster. de gröna instämmer i de krav som ställs i den nämnda motionen. Kostnaderna för resursökningarna uppskattas till 10 milj.kr. För forskning inom det bortglömda området regionalpolitik hänvisas till vad som sägs i denna motion under Arbetsliv, arbetsmiljö och arbetsmarknad, samt till kommande motion till regeringens proposition 1989/90:76, Regionalpolitik för 90-talet. Ett försummat område är behandlingsdelen av s.k. avvikare inom hela social- och kriminalvården. Det forskas visserligen ganska mycket av BRÅ, men det totala beteendevetenskapliga greppet saknas för att praktiskt pröva olika metoder för att få de olyckliga offren för samhällets brister att återfå sin självkänsla, sitt självförtroende och sitt människovärde som dugliga samhällsresurser. Det vanligast utmärkande draget hos en ung människa, som det gått så snett för att vederbörande hamnat på den kriminella banan är i regel att den unge inte känner sig behövd och/eller önskvärd. Ett forskningsprojekt inom rätts-, social- och kriminalvård som känns synnerligen nödvändigt är att sociala problem, åtgärds- och uppföljningsprogram registreras för statistisk bearbetning inom . I propositionen föreslås att en professur i miljörätt inrättas. Vi anser att det är nödvändigt om vi skall kunna behålla och utveckla den obetydliga forskning som vi har på området. Intresset för miljörätt är mycket stort, vilket bl.a. visar sig när det gäller konkurrensen om platserna på kurserna i miljörätt som anordnas vid . För att klara forskningsbehovet och undervisningsbehovet i miljörätt är det inte tillräckligt att inrätta en professur i ämnet. Ett sätt att utveckla kompentens är att inrätta ett miljörättsligt institut i och förlägga professuren i miljörätt dit. är lämpligt eftersom det där bedrivs forskning på miljöområdet inom ett stort antal institutioner. Det är viktigt att de som arbetar med miljörätt har möjlighet att ta del av bl.a. den biologiska forskningen. är också den universitetsort som har den bästa kompetensen på miljörättsområdet. Vi föreslår att regeringen återkommer till med ett förslag om att inrätta ett miljörättsligt institut. de gröna har tidigare (U426) framhållit vikten av upprättandet av en kunskapsbank för försvarsindustrien omställning från militär till civil produktion. Vi anser att en sådan enhet bör byggas upp och vill reservera 5 milj.kr. de gröna anser att det behövs en bred basforskningom situation, dvs. forskning som inte bara är till för biståndet eller som ryms inom detta. Det är av stor vikt att forskningen ökar så att vi ökar vårt kunnande och bidrar till en bred samhällsdebatt om bl.a. industriländernas roll i de fattigaste ländernas utveckling. Regeringens proposition berör i huvudsak det stöd ger för att stimulera forskning i . Denna forskning är självfallet av största vikt och måste ges ökade resurser. Utöver detta måste ta hänsyn till att miljösituationen överallt i världen är alarmerande. Detta har bl.a. lett till att de s.k. miljöflyktingarnas antal ökat. Många kan inte längre bo kvar i sina områden och ökenspridningen ökar kraftigt. Det är viktigt att veta hur detta påverkar situationen såväl i vårt land som i . de gröna anser därför att det behövs en förstärkning av forskningen om miljö. Naturresursräkenskaper beträffande såväl iländerna som är ett annat forskningsämne som är i starkt behov av ökade resurser. 1** 1989/90. 2.10 Kommunikations- och bostadsdepartementens verksamhetsområden Forskning om trafik och bebyggelse I analyser av samtida samhällsplanering, inte minst i denna forskningsproposition, betonas alltid samspelet mellan trafik och bebyggelse och behovet av samordnade insatser för att förbättra miljöläget. Det ordas mycket om hushållning med naturresurser och miljö och om behovet av ny infrastruktur för transporter. Regeringens förslag innehåller dock inte mycket av konkret viljeinriktning. Regeringens hållning är utanförstående, man överlämnar forskningens inriktning åt forskarsamhället. Man uttrycker inte en stark vilja om vad forskningen skall leda till utan nöjer sig med allmänna formuleringar om välfärd och livskvalitet m.m. När man behövde byggnadsforskning och metodutveckling för att driva fram ett effektivt byggande var man mera tydlig och det gav kända resultat, på gott och ont. Inom transportforskningen har man fört en ojämn kamp mot den stora frihetssymbolen bilen. Trots stort engagemang för kollektivtrafiken har denna en närmast marginell betydelse vid sidan av bilismen i stort. Den positiva sidan av efterkrigstidens forskning inom samhällsplaneringen är den standard och säkerhet som har kunnat uppnås både i bygg- och trafiksektorn. Detta räcker inte. För framtiden måste dessa begrepp vidgas betydligt. Samhällsutvecklingen måste fortsättningsvis ske utifrån strikt ekologiska ramar. Därvid kan vi naturligtvis bygga vidare på mycket av de uppnådda resultaten inom standard och säkerhet. Eftersom utvecklingen av och samspelet mellan trafik och bebyggelse är avgörande för en bättre ekologisk ordning vill vi här visa på några konkreta forsknings- och utvecklingsinsatser utifrån en möjlig och radikal förändring av samhällsstrukturen. Storsamhället och informationssamhället är oöverskådligt och miljöförstörande. De uppblåsta budskapen och varuflöden passiviserar i den enkla vardagen och krymper till synes betydelsen av de nära mellanmänskliga förhållandena. En konsumtionsinriktad integrering i EG med några västeuropeiska stater skulle ytterligare komplicera samhällsbilden för flertalet medan ett fåtal skulle klättra vidare. Boende, arbete och service måste åter samordnas i en fattbar fysisk struktur. Trafiksystem skall stödja denna struktur och inte lösa upp den som varit fallet. De totala materialflödena i det människoskapade samhället måste balanseras enligt ekologiskt tvingande lagar. Det finns möjligheter att genom forskning och utveckling stödja ekologiskt byggande och helt ny transportteknik. Som en reaktion mot det miljömässigt undermåliga stadsbyggandet har en ekobyrörelse växt fram. Hitintills finns bara ett fåtal så kallade ekobyar i verkligheten men ett femtiotal planeras genom ideellt och kommunalt engagemang. Även byggentreprenörerna har börjat inse att intresset för denna livsform ökar. När man inser att grunderna för ekobyrörelsen måste tillämpas i allt samhällsbyggande uppkommer kravet att all byggnadsforskning och oavvisligen måste utgå från dessa ekologiska grunder. De ekologiska principerna måste särskilt tillämpas vid vård, upprustning, ombyggnad och nybyggande i den redan byggda miljön. Det gäller såväl bevarande av den unika svenska byggnadstraditionen på landsbygden som ersättning av vatten- och avloppsnät med nya, ekologiskt acceptabla system och inte minst ombyggnad av det stora beståndet av direkt miljö- och hälsofarliga industriarbetsplatser, kontor och bostäder. Regeringen aviserar en proposition om byggnaders inomhusmiljö. Vad gäller problemen med s.k. sjuka hus, radonhus och bullerstörningar m.m. krävs dock redan i forskningssammanhang en ytterligare framförhållning. Problemen har uppstått på grund av att man i snabb takt har godtagit nya och illa beprövade byggnadsmaterial och byggnadsmetoder. Kommunernas snabba utbyggnad har även lett till att forna tiders mer eller mindre medvetna kunskaper om hur man bygger sunt och ekologiskt har negligerats. Detta har medfört hus på radonstrålande skiffer, hus på sankmarker, hus i sluttningar med kallras på oskyddade nordsidor och hus i blåsiga och bullriga lägen. Efter byggprocessen finns inget klart ansvarstagande för den byggda miljön; ansvaret hamnar alltför ofta mellan byggherre, byggentreprenör och byggnadsnämnd. Nya och äterinrättade professurer måste tillsättas i ämnena ekologiskt byggande och hälsosanering av byggd miljö. föreslår i sin anslagsframställning 3,5 milj.kr. för finansiering av fem professurer, sex doktorander och fyra gästforskare i . de gröna anser att den ekologiska byggforskningskapaciteten bör kunna byggas ut som en förstärkning av forskning och utbildning i ekologiskt byggande och hälsosanering av byggd miljö i den storleksordning som SIB föreslår till . I ett nationellt perspektiv måste det svenska ortssystemet upprätthållas. Tillväxten av byggd miljö måste portioneras ut till samtliga orter och inte koncentreras till ett fåtal dominerande storstadsområden. , och högskolornas forskning i arkitektur, väg- och vattenbyggnad, experimentbyggare, organisationer för svensk byggnadsvård och ekologiskt byggande m.m. måste ges inriktning respektive stöd för en ekologisk orientering i sin verksamhet. Decenniers ordrika strävan att förändra trafikens sammansättning så att bilismen dämpas har inte lett till någonting. Säkerhetsarbetet har dock medfört att olyckor med personskador i stort sett har varit oförändrat i absoluta tal under det att trafikmängden har mångdubblats. Mycket talar dock för att en förändrad situation har inträtt och att bilismen slutligen har nått en mättnadspunkt. I ett framtidsperspektiv kan vi emellertid inte enbart straffa ut bilismen genom att den får betala sina faktiska kostnader och även kostnaderna för alternativa färdmedel. bör som föregångsland även tekniskt utveckla framtidens landbaserade persontransportmedel, inte minst med tanke på utvecklingen i och världens . Kollektiva trafiklösningar har tyvärr nackdelen att många tvingas resa på givna tider mellan ett fåtal punkter. Detta skapar kapacitetsproblem. Flera uppfinnare och kunniga ingenjörer i har skisserat tekniska lösningar för spårburna alternativ. Transportforskningsberedningen och väg- och trafikinstitutet bör båda inriktas på dessa radikalt nya forsknings- och utvecklingsinsatser för 2000-talets transportinnovation. Prototyp och fullskaleförsök kan tas fram . Vi ser här hur ett nytt mönster för samhällsbyggandet tonar fram. Väl sammanhållna ekobyar. såväl i landsbygd som i storstad, förenas av ett nytt, ekologiskt godtagbart person- och godstrafiksystem. de gröna kräver en inriktning på trafik- och byggnadsforskningen utifrån dessa ekologiskt möjliga, önskvärda och nödvändiga utgångspunkter. Ett effektivt och väl fungerande transportsystem är avgörande för det moderna samhället. Det påverkar de enskilda medborgarnas möjligheter att delta i samhällets olika aktiviteter såsom förvärvsarbete, utbildning samt fritid liksom att ta del av vård och annan samhällsservice. Det är också en förutsättning för ett effektivt och konkurrenskraftigt näringsliv. Transportsektorn svarar för av BNP. Hushållens budgetandel för transporter uppgick . Transportforskningens andel av den totala statliga satsningen på FoU torde ligga på . Statens satsningar på transportforskning ligger sålunda inte alls i nivå med transportsektorns betydelse i samhället. Samma sak kan för övrigt sägas om de infrastrukturella satsningarna. Det bör i sammanhanget påpekas att till stor del är ett relativt glesbefolkat och till ytan stort land. Det ställer särskilt stora krav på bl.a. transportsystemet. Det innebär också att en relativt stor andel av samhällets resurser nödgas gå till transporter, såväl vad gäller investeringar i och underhåll av infrastrukturen som i själva transporterandet. Detta ställer också stora krav på forskning och utveckling inom transportområdet. Ur samhällsekonomisk synpunkt torde därför också stora förbättringar vara möjliga just inom transportområdet. Ett nytt anslag till miljöanpassad trafik Det är nödvändigt att utveckla miljövänligare, energieffektivare och säkrare transportmetoder. Det kan gälla drift med vätgas, biogas, metanol och eldrift, det kan gälla nya trafiksystem som spårtaxi, det kan gälla nya reningsmetoder, och det kan naturligtvis gälla forskning och utveckling av spårtrafiken. Särskilt intressant kan vara att fullskaleprojekt genomförs. Därför föreslår vi att 100 milj.kr. avsätts till ett nytt anslag Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem från och med kommande budgetår. Anslaget bör därefter successivt höjas för att totalt inom den kommande treårsperioden omsluta 500 milj.kr. av anslaget föreslås fördelas av transportforskningsberedningen och 40 milj.kr. av det nya rådet för teknisk forskning. 10 miljoner föreslås gå till statens väg- och stärka deras basforskning inom området. Resterande 5 milj.kr. föreslås gå till en professur i järnvägsteknik och järnvägsforskning vid universitet. Denna professur och forskning bör samordnas med forskningen i järnvägsteknik vid VTI, och kan därför med fördel lokaliseras till . TVansportforskningsberedningcn (TFB) En viktig uppgift för transportforskningen är att klarlägga de förhållanden som påverkar transportsektorn på och de samhällsekonomiska effekterna av olika åtgärder. TFB har som samordningsorgan i uppgift att göra insatser i hela kedjan från långsiktig kunskapsuppbyggande forskning till demonstrationsprojekt. Den skall samordna forskningsbehovet hos alla de myndigheter, som bedriver forskning inom transportsektorn för att undvika dubbelarbete men framför allt för att fånga upp sådant forskningsbehov som faller utanför allas ram. Inom nuvarande budgetram bedömer beredningen sig inte ha möjlighet att klara denna uppgift. Regeringens förslag innebär också att mindre medel finns tillgängliga för flera viktiga traditionella områden såsom samhälls- och transportekonomi, person- och godstransporter samt trafiksäkerhet. Vi anser att transportforskningsberedningen (TFB) skall utvecklas som samordningsorgan på transportforskningsomrädet. Vi anser också att satsningen på miljöbetonad transportforskning inte får leda till inskränkningar i den traditionella transportforskning som TFB stödjer. Därför föreslår vi att anslaget till transportforskningsberedningen höjs med 2,4 milj.kr. jämfört med regeringens förslag, dvs. anslås för /91. Till detta kommer, som ovan angivits, det av oss föreslagna anslaget till forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem, varav TFB föreslås få 75 milj.kr. under kommande budgetår. Detta anslag bör i huvudsak användas till att ta fram nya transportlösningar, fordon och transportsystem, gärna som prototyp eller fullskaleprojekt. Ett angeläget projekt, som redan pågår, är att få fram snabba, lätta och billiga regionaltåg. Mer framtidsinriktat projekt kan vara att utveckla spårbilsystem och bränslecelldrivna fordon för vardagsbruk - förslagsvis drivna på metanol. För att kunna möta de ökade krav som ställs på trafikforskningen yrkar VTI för /91 en fyraprocentig ökning av bidragsanslaget under rubriken så att det totalt utgör . inkl. 5 milj.kr. Regeringen anvisar ett reservationsanslag på , en summa som rimmar dåligt med regeringens uttalade vilja att prioritera järnvägen som framtida transportmedel. Som anges ovan under 2.1 föreslår vi ett nytt anslag till forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem, varav 10 milj.kr. föreslås gå till väg- och trafikinstitutet. Därmed täcks även det budgetäskande som institutet har gjort. Professur i järnvägsteknik m.m. Regeringen satsar i sin forskningsproposition stort på att upphöja tjänstebefattningar inom sektorsorganen till professurer vid universitet och högskolor. Det hade varit ett naturligt led i regeringens påstådda satsning på järnvä gen att inrätta en järnvägsprofessur vid högskolan i , då VTI är beläget i , men av detta blev intet. 'Vi föreslår att 5 milj.kr. av det ovan föreslagna anslaget till forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem avdelas till en professur och högskoleforskning i järnvägsteknik. En lämplig lokalisering är , med tanke på närheten till VTI. Vi stödjer inrättandet av ett nytt teknikvetenskapligt forskningsråd. Det är viktigt att rådets inriktning blir mer inriktad på att miljöanpassa bl.a. trafiksystemen. Rådet bör således kunna komplettera transportforskningsberedningen vad gäller utveckling och forskning kring tekniska problem inom transportområdet. För att tydligt markera och förstärka denna inriktning för det teknikvetenskapliga forskningsrådet föreslår vi att 10 milj.kr. av ovanstående anslag för forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem fördelas av detta råd. För de flesta människor har det nu blivit allt klarare att kunskapen om ekonomiska förlopp och deras påverkan på samhället och dess utveckling är ytterst bristfällig. Vi lever i ett samhälle där den ekonomiskt starkes rätt gäller både mellan olika länder i världen och inom vårt eget land. Den forskning som den ekonomiska vetenskapen nu ägnar sig åt verkar vara avsedd att studera och förbättra de metoder som de ekonomiska krafterna har att utveckla sitt maktmonopol. Detta är inte endast till fara för den enskilda människan, det riskerar också att ytterligare störa den ekologiska balans som det är så viktigt att mänskligheten återfår.