mot · GD02Ub94 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub94 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning I regeringens proposition 1989/90:90 lämnas förslag om forskningsinriktningen för hela den vetenskapliga världen i för den närmaste treårsperioden. Detta innebär att regeringen tar ställning till fördelningar av medel mellan olika vetenskapliga områden, mellan olika universitet, mellan universiteten och sektorsforskningen och mellan olika stora universitet och högskolor. De förslag som kommer att antas av kommer således vara mycket styrande inte endast för den kommande treårsperiodens vetenskapliga utveckling i utan också på . Frågan är om denna typ av politiska prioriteringar inom ett så strategiskt område som vetenskaplig utveckling ger den bästa och mest positiva utvecklingskraften. Det hade varit önskvärt med fler beslutscentra, där enskilda och enskilda företag i högre grad hade ekonomiska möjligheter att stödja forskning. Detta kräver dock betydligt större inslag av marknadsekonomi i vårt land, ett avsevärt lägre skattetryck och skatteregler, som gynnar den nu nämnda typen av satsningar. Den vetenskapliga världen skulle utvecklas friare och mera dynamiskt, om vi i i högre grad följde den utveckling mot frihet, kapitalistiska lösningar och många beslutscentra som med stor snabbhet sker inte endast i utan också i öst. Att som enskild motionär föreslå marginella ändringar i ett förslag som bygger arbete inom UHÄ och departementet låter sig inte göras på ett adekvat sätt. Jag kan endast konstatera att förslaget innehåller vissa avvägningar som kommer att minska utvecklingskraften i några av våra bästa vetenskapliga centra. Regeringens förslag bygger på större satsningar på de medelstora och mindre högskolorna och motsvarande mindre medelstilldelning till de etablerade och internationellt erkända universiteten. Detta är beklagligt. När regeringen återigen börjar arbeta med en forskningsproposition, bör denna typ av prioritering ändras. Det väsentliga är att utvecklar universitet och vetenskapliga centra som har internationell klass. Den nu påpekade prioriteringen mellan de större och medelstora universitets- och högskoleenheterna innebär dessutom en geografisk snedfördelning. Satsningarna i form av procentuellt ökade nominella anslag är klart högre i . sorn återigen erhåller minst tillskott. Detta är allvarligt, inte minst på grund av Lunds gynnsamma läge i förhållande till och . Om förbindelserna över äntligen kommer att byggas ut på ett tillfredsställande sätt kommer axeln att kunna utvecklas till ett av de mera dynamiska vetenskapliga centra i . skulle få två sammanhängande universitetsområden med stor utvecklingskraft, nämligen axeln och . I den kommande forskningsplaneringen inför nästa treårsperiod måste de nu anförda avvägningarna ges högsta prioritet. Det går inte i längden att ge den njugga anslagstilldelning som skett i föreliggande proposition. I detta sammanhang bör dessutom beaktas att Stockholm-Uppsala-området gynnas, inte minst inom det tekniska området, genom att vetenskapliga akademier och donationsfonder i första hand finns i . Detta har en historisk förklaring. liksom i grundades som svensk industri hade sin verkliga guldålder fram till och decenniet direkt efter. var ett land med för västvärlden genomsnittligt skattetryck och en fungerande marknadsekonomi. Detta gynnade inte minst den vetenskapliga utvecklingen både . De generösa donationer som dynamiska företagsgrundare och industrialister skapade med stor framsynthet ger fortfarande god avkastning genom stöd till framstående vetenskaplig verksamhet. fick teknisk högskola och ekonomisk fakultet först . Möjligheterna att bygga upp motsvarande vetenskapliga infrastruktur som finns i Stockholmområdet omintetgjordes på grund av vårt lands ändrade ekonomisk-politiska struktur. Detta är ytterligare en anledning till att staten måste ta sitt ansvar och stödja forskningsverksamheten vid de tekniska, samhällsvetenskapliga men också medicinska fakulteterna vid . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida inriktningen av vetenskapliga satsningar vid de större universiteten och framför allt om en mera generös medelstilldelning vad gäller . 1989/90 Ub94