mot · GD02U405 · 1990-01-22 00:00:00 — övriga nordiska länderna inte är företrädda i CD, bör där också be- Mot. akta synpunkter som kommit fram i pågående nordiska diskussioner. heter att genom generella internationella överenskommelser uppnå fördelar för kärnvapenfria stater, utan att dessa binds av i den säkerhetspolitiska suveräniteten ingripande bilaterala överenskommelser, bör beaktas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För länder kringflutna av strategiskt viktiga hav är inte minst de frågorna betydelsefulla. Risken för att avlägsnandet av ett viktigt landbaserat kärnvapensystem ska resultera i ökad betydelse för de sjö- och luftburna systemen kan ännu inte förbigås. I olika förhandlingsfora förbereds från svensk sida olika förslag till rustningskontroll på det området. Kontroll- och observationsmöjligheterna är här dock svåra att hantera, varför förtroendeskapande åtgärder på det området är svåra att konstruera. Oförutsägbarheten i dispositioner anses också vara en väsentlig del av den stabilitet som skapas genom avskräckning på den strategiska nivån. Inskränkningar i möjligheterna att oanmält bedriva luftlandsättnings- och landstigningsövningar är dock exempel på realiserbara och för oss säkerhetspolitiskt intressanta förslag inom kategorin förtroendeskapande åtgärder. Detta bör med kraft drivas inom ESK-förhandlingarnas ram. Från sovjetisk sida har t.ex. i generalsekreterare 1987 och åter i Helsingforstalet lagts fram förslag om regionalt samarbete i norra . Medan samarbete i miljö- och ekonomiska frågor välkomnas har från de nordiska ländernas sida säkerhetspolitiskt samarbete och sådana överläggningar avvisats. I synnerhet för de neutrala nordiska länderna är det väsentligt att inte gå in i bilaterala säkerhetspolitiska relationer med en supermakt. Denna hållning bör från svensk sida bibehållas. Det är också ett gemensamt nordiskt intresse att reagera samordnat gentemot den risk för regionalisering av nedrustningspolitiken, som ibland kan skönjas. Det är naturligt att frågan om de nordiska havens frihet och vikten av att rustningsbegränsningar blir globala och inte regionala främst uppmärksammats från norsk sida. Den omedelbara närheten till den sovjetiska supermakten gör det dock till ett gemensamt intresse för de nordiska länderna att söka hindra att överenskommelser utformas så att den sovjetiska militära överlägsenheten i blir politiskt betungande för de nordiska länderna. Det nordiska informella samarbetet i nedrustningspolitiska frågor bör i olika internationella förhandlingsfora liksom i direkta kontakter mellan regeringarna upprätthållas och fördjupas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det måste understrykas att det är ett grundläggande svensk intresse att också ställning som ett fritt hav invändningsfritt upprätthålls. Därvid är det ett svenskt säkerhetspolitiskt intresse att delta i internationella örlogsbesök, samt att sådana förekommer i svenska hamnar. Det är också viktigt att 10 bevara en gemensam nordisk handlingslinje i den för alla länder inrikespoli- Mot. tiskt svårhanterliga men säkerhetpolitiskt mycket viktiga flottbesöksfrågan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beaktandet av svenska säkerhetspolitiska intressen i ESK-förhandlingarna vad beträffar den traditionella kopplingen till den neutrala och alliansfria gruppen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omsorgsfull värdering av förslag på nedrustningsområdet ur ett nordiskt säkerhetspolitiskt perspektiv, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att forsknings- och analysarbetet som rör olika staters militära och säkerhetspolitiska utveckling i även framgent hålls på en hög kvalitativ nivå, 4. att begär att regeringen internationellt och i FN verkar för att icke-spridningsavtalet i sina olika delar hävdas samt att uppslutningen kring avtalet stärks, [att som sin mening ger regeringen till känna att två professurer bör inrättas inom det utrikes- och säkerhetspolitiska ämnesområdet vid universiteten i och ,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avtalet mellan och beträffande medeldistansmissiler öppnas för undertecknande av alla nationer, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt svenskt arbete för en global konvention som hindrar utveckling, tillverkning och lagring av kemiska vapen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av ett intensivt svenskt arbete för en effektivare internationell konvention om förbud mot tillverkning, lagring och användning av biologiska vapen, samt att ett bra kontrollsystem upprättas för att kontrollera efterlevnaden, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om negativa säkerhetsgarantier och kärnvapenfria zoner, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att inom ESK-förhandlingarnas ram driver frågan vidare om anmälningsplikt för militära övningar av olika slag, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskerna för regionalisering av nedrustningspolitiken. 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1989/90 motionen anförts om internationella örlogsbesök. () () () () () () 1 IW9/V0:Ub543