mot · GD02Jo617 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo617 av m.fl. (c) Bioteknik - med respekt för livet Utvecklingen på bioteknikområdet går mycket snabbt. Informationen och kunskapen om vad som är på gång är bristfällig. Någon egentlig samhällsdebatt om de etiska, sociala och ekologiska frågor som den biotekniska utvecklingen aktualiserar, har ännu inte kommit igång. tillhör de länder som i huvudsak saknar lagstiftning inom bioteknikområdet. anser att samhället måste skapa en sammanhållen bild av bioteknikens möjligheter och risker - en strategi för hanteringen av biotekniken. Vi föreslår i motionen att en parlamentarisk utredning tillsätts om biotekniken. Den bör få i uppdrag att utarbeta en samlad lagstiftning och förslag till en kompetent bioteknikinspektion. Men många frågor kräver redan nu ställningstaganden. Vi föreslår i motionen bl.a. förbud mot genterapi på mänskliga könsceller, frisläppande av gentekniskt förändrade organismer och förbud mot patent på levande organismer. Biotekniken handlar om hur man kan se in i och förändra livet. Gentekniken är en del av biotekniken. Med hjälp av den kan man flytta gener - arvsmassa. Det kan ske mellan växter och djur av samma slag, men också mellan artskilda organismer. Man kan sätta in tillväxtgen från människa i gris eller gen från kyckling i lax. Det var just gentekniken, eller med ett annat ord genmanipulationen, som startade bioteknikdebatten. stod det begreppet i samhällsdebattens centrum. Debatten rörde framför allt riskerna att gentekniskt manipulerade mikroorganismer i forskninglaboratorier skulle rymma. talar man inte så mycket om genmanipulation. talar man om bioteknik. Men man gör det inte så mycket i de oroade termer som gällde . talar man om biotekniken som löftet, framtiden. Biotekniken anses kunna lösa en mängd medicinska frågor. Många menar att lösningen på den medicinska delen av aidsproblemet bara står att finna genom utveckling av det biotekniska kunnandet. Nya produkter kan komma fram som kan förbättra livsmedelssituationen i världen. Med bioteknikens hjälp kan djuren producera mer och skördarna i jordbruket bli större. Biotekniken kan bli ett värdefullt instrument i avloppshantering, avfallsnedbrytning och mycket annat. Men är det oklart vad det innebär att släppa ut gentekniskt förändrade organismer i naturen, som kanske har egenskaper som gör dem överlägsna andra naturligt förekommande bakterier, växter och djur. Men bilden är långtifrån entydig. Forskningen står ännu bara i startgroparna när det gäller kunskapsuppbyggnaden. Och kring det man vet finns det anledning att resa frågetecken. Är det etiskt försvarbart att verkligen göra allt vi kan göra - eller kan komma att göra? Det är rent allmänt svårt att rätt värdera vetenskapens och teknikens stora betydelse för samhället. Några stora samhällsförändringar kan man peka på som resultat av forskning och teknisk utveckling. En sådan förändring är det som frigörandet av atomenergin inneburit. Resultatet har förändrat vår civilisation genom allt från kärnvapenhotet till problemen med kärnkraftens avfall. Ett annat exempel är datortekniken och dess omvälvande betydelse för vårt dagliga liv. På samma sätt var det något oerhört när människan bröt jordens gravitationskraft och slungade sig ut i rymden. Vår syn på jorden förändrades, bokstavligen. i mänsklighetens historia kunde vi se den blåskimrande planeten jorden i universum. Och än en gång blev det den militära apparaten som tog kommandot. De allra flesta satelliter är avsedda just för militära ändamål. är det biotekniken som kommer att öppna en ny värld. Det är hög tid att formulerar en strategi för hanteringen av biotekniken. Det är fel om en kraftfull teknik introduceras utan föregående debatt, som medger att besluten förankras. Det är nödvändigt att sätta etiska, sociala och miljömässiga ramar för biotekniken. Risken är annars stor att biotekniken som samhällsfråga erkänns först när misstagen, gränsöverskridandena har skett. Den som vill värna om teknikens utveckling kan aldrig bortse från kravet på en öppen värdering av tekniken och dess samhällskonsekvenser. Bara om man erkänner teknikens olika användbarhet, dess möjligheter och risker, främjas uthållig teknisk utveckling. Därför behövs en strategi som tar vara på möjligheterna, men anger gränserna. Det måste initieras en bred debatt och informationsspridning om bioteknikens roll i samhället. Forskare, producenter och beslutsfattare måste hantera och ta sitt ansvar för bioteknikens utveckling. Skall biotekniken och dess utnyttjande bli till vårt bästa så måste samhället sätta ramar för tillämpningen av den nya kunskapen. väckte motioner om hybrid-DNA-tekniken - gentek 1** 1989190. Centerledda regeringar tillsatte utredningar som bl.a. resulterade i hybrid-DNA-delegationen. Den enda myndigheten på bioteknikområdet är nu enbart ett rådgivande organ. tillsattes 1981 med uppdrag att behandla genteknikens tillämpning på människa. Utredningens förslag kom 1984, SOU 1984:88, men ännu har inte något förslag lagts fram från regeringen. En omfattande centermotion om bioteknik väcktes 1989. Den ledde till en bred remissbehandling av bioteknikfrågorna hos myndigheter och organisationer. Diskussionerna ledde i flera fall fram till att myndigheterna tog initiativ till utredningar och andra aktiviteter inom sina verksamhetsområden. motion är ännu inte färdigbehandlad. har samhällsdebatten kring biotekniken kommit igång. Miljöorganisationer, konsumentgrupper och många andra har börjat engagera sig i frågan. Med stor tvärpolitisk representation har namninsamlingar och liknande manifestationer ägt rum för att få samhälleliga ramar kring biotekniken. Utvecklingen på bioteknikområdet går mycket snabbt. Informationen och kunskapen om vad som är på gång är bristfällig. Någon egentlig samhällsdebatt om värderingar kring biotekniken har ännu inte kommit igång. tillhör de länder som i huvudsak saknar lagstiftning inom bioteknikområdet. Inte ens genterapi på könsceller är reglerad i lag. På andra områden finns endast fragment till lagstiftning. Vi anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att utarbeta en samlad heltäckande lagstiftning på bioteknikområdet, som anger de etiska, sociala och miljömässiga ramarna för forskning och tillämpning. En kompetent myndighetsorganisation måste byggas upp för att kunna kontrollera och följa utvecklingen. Hybrid-DNA-delegationen har endast . för sin löpande verksamhet. I avvaktan på förslag till en ny myndighetsorganisation bör hybrid-DNA-delegationen få förstärkta resurser. Vi föreslår att ytterligare 2 milj. kr. anslås till dess verksamhet för kommande budgetår. Samhället måste skapa en sammanhållen bild av bioteknikens möjligheter. Kunskapsuppbyggnad är viktig och nödvändig. Samhället måste ge starkt stöd till den kunskapsuppbyggande forskningen, liksom till sådan utvecklingsverksamhet som syftar till att utnyttja bioteknikens fördelar. Bioteknikfrågan är för många ny och svår. Det nödvändiga informationsarbetet är stort. Många paralleller kan dras med energifrågorna. Därför är det nödvändigt att stöd ges till sådan verksamhet, inte minst i de ideella organisationernas regi. Den industriella aktiviteten inom bioteknikområdet är hög, även om ett huvudintryck är att den första entusiasmen och hoppet om stora och snabba vinster nu har ersatts av en mera realistisk syn på biotekniken och den tid det tar att utveckla biotekniska produkter. I har insatserna av vanligt riskkapital minskat, men i stället ersatts av ett ökande intresse från de stora kemi- och läkemedelsföretagen. Men även om överoptimismen svalnat är biotekniken fortfarande en utmanare till den konventionella tekniken inom många samhällsområden. konkurrerar inom sina nischer. De nordiska länderna kan emellertid av resursskäl, såväl finansiella som mänskliga, bidra endast med en begränsad insats i forsknings- och utvecklingsarbetet. I har aktiviteten när det gäller forskning och utveckling inom biotekniksektorn varit hög första hälft, med en tendens till acceleration . första hälft bildades ett stort antal FoU-företag (forskning och utveckling) med inriktning på bioteknik eller biomedicinsk teknik. Majoriteten av dem är avknoppningar från den akademiska forskningen. Avknoppningsföretagen utgör en ganska blandad skara med varierande bakgrund, ägarstruktur, forskningsinriktning och ambitioner. Gemensamt för flertalet är att de huvudsakligen sysslar med forskning och utveckling och endast i mindre omfattning med produktion och marknadsföring. Vissa har som strategi att förbli forskningsföretag, andra har som mål att utvecklas till mer eller mindre kompletta företag som själva svarar för tillverkning och kommersialisering av sina forskningsresultat. Det bör också noteras att industrin kraftigt ökat sina FoU-insatser . Den industriella forskningsvolymen ökade med betydligt . Detta motsvaras av en liknande uppgång inom det offentliga forskningssystemet. Uppgången har i absoluta termer varit större för industrin än för universitet, högskolor och forskningsinstitut. Detta har lett till en bristsituation vad gäller tillgången på kvalificerade forskare - något som trots en positiv attityd har blivit till bekymmer för såväl industrin som för grundforskningen. Detta har i sin tur medfört att svenska företag till viss del bedriver sin forskning eller på annat sätt hämtar sin kunskap utomlands. Flera svenska företag har dessutom aktier i utländska biotekniska forskningsföretag. Totalt räknar man med att ca 4 200 sjukdomar beror på en defekt i en mänsklig gen, en defekt som kan upptäckas och avläsas. 250 miljoner människor antas ha en genetisk sjukdom. Av det och många andra skäl har det satts igång ett internationellt projekt för att kartlägga de mänskliga generna arvsmassan. Projektet är gigantiskt och därför också oerhört kostsamt. Man beräknar att den mänskliga arvsmassan innehåller 50 000-100 000 gener som beskriver sjukdomar och andra egenskaper. Den totala kostnaden för projektet med att kartlägga och avläsa all denna information uppskattas till . Hela projektet samordnas av en internationell styrgrupp under namnet (). Själva utförandet av forskningen finansieras av och sker i framför allt och . Inom EG har man börjat visa tveksamhet inför deltagandet i kartlägg ningen av den mänskliga arvsmassan. Kritikerna har anfört betänkligheter inför möjligheten att det hela utnyttjas i arvshygieniska syften. Med hjälp av den kunskap som man får fram genom projektet, kommer fler och fler av de skadade gener som ger upphov till ärftliga sjukdomar att kunna kartläggas. Därigenom kan man förutsäga att vissa patienter kommer att insjukna i vissa genetiska sjukdomar och att andra är känsliga och kan bli sjuka. På det sättet kan man få vägledning om hur man ska förändra sin livsstil och välja rätt diet och miljö. I förlängningen ligger möjligheter till att med hjälp av s.k. genterapi föra in gener i arvsmassan hos en individ med en genetisk sjukdom för att kompensera effekterna av felande gener. De perspektiv som öppnar är hisnande. Genom kunskapen kan människan komma att besegra sjukdomar och kanske rentav i någon mening bestämma framtiden. Biotekniken och kartläggningen av arvsmassan väcker djupa frågor av etisk, filosofisk och religiös karaktär. Man rör vid det innersta i människans privatliv. Man nalkas möjligheter till diskriminering av människor som vi varit med om. Försäkringsbolag, arbetsgivare etc kan komma att visa sitt intresse för den tillgängliga informationen. Frågetecknen kommer redan före födseln. Det är möjligt att genom förhållandevis enkla test, avgöra huruvida ett kommer att bli en pojke eller flicka eller lida av vissa allvarliga sjukdomar. Frågan om vad man ska göra redan med den informationen är komplicerad. Gentekniken öppnar möjligheter som kan komma att förändra människans uppfattning om vad som är etiskt riktigt och inte. I finns 30 miljoner människor med nedärvda fysiska handikapp. Det kinesiska samhället har enligt uppgift kostnader på för att ta hand om barn med fysiska eller psykiska handikapp. arbetar nu inte bara på att begränsa befolkningstillväxten utan också genom att höja kvaliteten hos befolkningen. Detta skall ske genom ökad satsning på fosterdiagnostik. kan ett föräldrapar välja en sen abort framför att föda ett barn dömt till en smärtsam kamp i någon allvarlig genetisk sjukdom. Vi kan förstå ett sådant handlande. kommer möjligheter att öppnas att i graviditeten avslöja ett egenskaper. Men hur kommer vi att uppfatta en situation där blivande föräldrar kan gå igenom abort efter abort tills de får fram den perfekta babyn? vet vi att det finns länder där en pojke uppfattas som mer värdefull än en flicka. Genom att utnyttja möjligheterna att ta reda på könet på ett blivande barn aborterar man därför tills man får fram ett med rätt kön. Det finns uppgifter som tyder på att selektiva aborter med fostrets kön som utgångspunkt äger rum även i . Saken kompliceras än mer av att det genetiska förutsägandet sannolikt aldrig kommer att bli en exakt vetenskap. Förmodligen kommer man att kunna avgöra om ett bär på anlag för hjärtsjukdomar, vissa typer av cancer eller några psykiska sjukdomar. Men man kommer förmodligen endast i undantagsfall att med säkerhet kunna förutsäga när eller över huvud taget om sjukdomen kommer att bryta ut, hur allvarlig den kommer att bli och hur långt och bra liv babyn kan förvänta sig. Dessutom är det kanske så att vissa genetiska egenskaper hänger ihop på ett komplicerat sätt. Kanske schizofreni och konstnärligt skapande i vissa fall hänger samman. Ju mer man lär sig när det gäller att spåra t.o.m. små fel i arvsmassan, DNA-tråden, desto svårare kommer det att bli att skilja mellan genetiskt abnorma tillstånd och vanlig variation av mänskliga drag. Häri lurar en av de största etiska frågorna i samband med kartläggningen av det mänskliga genomet. När väl någons gener har blivit kartlagda, kan naturligtvis resultatet alltid komma att slinka in i databanker. Finns inte det tillräckliga integritetsskyddet, så kommer den personliga informationen att kunna användas av företag, myndigheter etc. Även om den genetiska informationen skyddas så kan kunskapen bli oerhört besvärlig för de inblandade individerna. Det är ju en sak att få reda på en genetisk sjukdom som effektivt kan behandlas genom rätt diet. Men hur är det för människor som befarar att de har ärvt en sjukdom för vilken det inte finns något bot? Vissa kan vilja ha förhandskunskap så att de kan förbereda sina familjer och välja väg för den del de har kvar av sitt liv. Andra kan föredra att inte veta någonting alls. Frågan blir om vi vill veta vad vi kan komma att dö av. Genanalyser kommer att kunna bli ett kraftfullt instrument för att spåra brottslingar, t.ex. våldtäktsmän. De kommer också att kunna leda till att oskyldiga kan frias från misstanke. En liten blodfläck, några hudflagor eller en droppe sperma kan genom sådana analyser ge en identitetshandling på en person. har i några fall utnyttjat den teknik som finns i laboratorier i i brottsutredningar. I årets budgetproposition föreslås resurser till anskaffande av sådan utrustning vid statens kriminaltekniska laboratorium. Vi är positiva till att medel anslås för detta, men vill varna för en övertro på bevismöjligheterna. finns naturligtvis möjligheter att placera ut bevis mot felaktig person. Insyn i den mänskliga arvsmassan kommer tveklöst att föra forskningen framåt. Den kan bidra till att upptäcka och behandla svåra sjukdomar. Flera av de möjligheterna måste tas till vara. Vi anser det viktigt att i lag fastslå att ingen skall kunna tvingas till genetisk analys. Den genetiska sekretessen ska garanteras. Vi saknar regler för hur den genetiska informationen ska garanteras. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om detta. Till de allra svåraste övervägandena hör självklart användandet av mänskliga vävnader. Skall forskning få bedrivas på befruktade ägg? Skall aborterade få användas i medicinska sammanhang? Vi menar att det behövs en grundläggande diskussion i samhället kring dessa frågor och ramar med hjälp av lagstiftning. Med genterapi hoppas forskarna att kunna bota genetiska sjukdomar genom att föra in friska gener i patienternas celler. Man talar redan om möjligheten att göra det för att behandla vissa blodsjukdomar. Om genterapin genomförs på somatiska celler - kroppsceller - så dör de förändrade generna med patienten. De kan inte överföras till patientens kommande barn. Men kan det bli möjligt att förändra gener i befruktade äggceller eller i könsceller, som i sin tur kommer att ge upphov till spermier eller ägg. Då kan de nya generna överföras från en generation till en annan. Just nu håller man på att förbättra genterapitekniken på möss. I tog forskarna steget från djurförsök till människa. En svårt cancersjuk patient behandlades med gentekniskt manipulerade celler. Avsikten var inte att ersätta en skadad gen och på så sätt bota en ärftlig sjukdom. I stället ville forskarna undersöka effekten av en viss typ av cancerterapi. Riktig genterapi på människor kan dröja . Det kanske mest aktuella är försök att tillföra gener till barn med svåra immunbristsjukdomar. Det gäller att skilja på genterapi på kroppsceller och genterapi på könsceller. Det förra kan betraktas som avancerad transplantation. De överförda egenskaperna går inte i arv som vid genterapi på könsceller. Vi anser att genterapi på mänskliga könsceller ska förbjudas. Ungefär 60 miljoner människor lider av diabetes - sockersjuka. De måste få insulin för att kunna reglera sockerinnehållet i blodet. använde man insulin som man fått fram ur bukspottskörteln på grisar. Det fungerade något så när, trots att det mänskliga insulinet skiljer sig lite från det man får fram på det sättet. har man lyckats överföra arvsanlag för mänskligt insulin till bakterier. De producerar alltså ett helt riktig insulin för människor. På ett likartat sätt är det med det mänskliga tillväxthormonet. har man använt material från hypofysen från döda människor för att få fram mänskligt tillväxthormon och därmed kunna behandla en viss form av dvärgväxt eller dvärgsjuka. Det tillväxthormon man fått fram på det sättet har inte räckt till för att behandla alla sjuka. Det har också varit orent. Denna otillräckliga hantering, som alltså bygger på utnyttjandet av likdelar, kan ersättas av tillväxthormon som produceras av gentekniskt manipulerade bakterier. Flera biotekniskt framtagna läkemedel kan också användas som dopingpreparat. har i två skrivelser till regeringen vädjat om åtgärder. Blodbristmedlet erythropoietin, epo, har i blivit populärt som dopingpreparat. Studier vid har visat att det kan förbättra prestationsförmågan för idrottsmän inom uthållighetsgrenar. har förbundet krävt förbud mot ett gentekniskt producerat tillväxthormon, men utan resultat. Det tillverkas av Kabi. Företaget bygger ut sin verksamhet i för en storsatsning på detta läkemedel. Eftersom det är ett kroppseget ämne finns ingen möjlighet att spåra det i dopingtester. Det måste klarläggas hur man skall förhindra att dessa läkemedel används till doping. Regeringen måste i samråd med idrottsorganisationerna vidta åtgärder mot utnyttjande av bioteknik för sådana syften. Människan har ett alldeles speciellt ansvar för de djur hon utnyttjar, eftersom djur känner smärta och därmed kan lida. har människan genom avel förändrat djurens egenskaper. I många fall har kraven på produktionsförmåga och ekonomi på ett oacceptabelt sätt gått ut över djuren. Om t.ex. kejsarsnitt regelmässigt måste tillgripas därför att aveln har resulterat i för stora kalvar så har det gått för långt. Detsamma gäller om avkastningskraven i mjölkproduktionen lett till kor med juver som måste bindas upp. Den moderna biotekniken med gentekniken öppnar dörren till en mängd nya möjligheter inom djurhållningen. Arvsanlag kan flyttas över oöverstigliga artbarriärer. Djurens produktionsförmåga kan höjas både kvalitativt och kvantitativt. Till det kommer att sjukdomsbehandlingen av djuren kan förbättras avsevärt. Men hur långt kan, bör och får man då gå i förändring av djuren för att förbättra tillväxten, öka mjölkavkastningen eller förstärka andra väsentliga egenskaper såsom större motståndskraft mot sjukdomar? Skapande av s.k. mosaikdjur t.ex., tjänar inget vettigt syfte och bör därför inte tillåtas. Djur är djur och inte produktionsmaskiner. Man kan inte försvara sådana åtgärder som leder till att man skapar permanenta sjukdomstillstånd hos djuren för att höja produktionen. Insprutning av tillväxthormoner hos mjölkkor är en sådan hantering. En gen för tillväxthormon som man har använt för att försöka göra en mer köttig gris, kommer från människa. Hur skall man förhålla sig till att äta fläsk från en sådan gris? Är det delvis kannibalism? Och har inte en gris rätt att vara just bara gris? Skapande av transgena djur för livsmedelsproduktion bör förbjudas. Men bilden är komplicerad. Man kommer förmodligen att kunna sätta in mänskliga gener i djur för att de skall utsöndra ämnen i mjölk och blod, ämnen som kan användas som läkemedel. Djur som fått cancergener från andra djurslag insatta i sin arvsmassa ingår i cancerforskningen. En rad olika sätt att framställa transgena djur har sin praktiska tillämpning både inom forskning och i läkemedelsindustrin. Mycket omtalad är möjligheten att på detta sätt få fram faktor åtta, som är en viktig substans i blodet. Vi anser att skapandet av transgena djur i forskningssammanhang och för produktion av nödvändiga läkemedel skall tillåtas. Det finns planer, i några fall redan förverkligade, på att med genteknik framställa organismer - djur, växter och bakterier - som skall verka ute i det fria. Dessa s.k. transgena organismer har en genuppsättning som inte bara är ny för den plats där de släpps ut, utan helt ny för jorden. Utsläpp av gentekniskt förändrade organismer i naturen måste naturligt vis föregås av en sträng bedömning av möjliga ekologiska effekter. De frågor som måste besvaras är av lite olika slag: kan en gen som man planterat in i en växt överföras från den växten till närbesläktade växter i naturen? Kan den första växten själv förvandlas till ett ogräs? Kan gentekniskt förändrade bakterier som släpps ut överleva i sin nya omgivning? Kan de spridas till andra ställen än där de släpptes ut? Mest känd i debatten om frisläppandet är den s.k. antifrostbakterien i . I det fallet oroas kritikerna bl.a. av möjligheten att bakterien om den används vid potatis- och jordgubbsodlingar, skall kunna skapa helt oavsiktliga, lokala klimatförändringar. Ett annat exempel är den oljeätande bakterien. Finns det risker för att den inte bara är användbar för oljesanering utan om den kommer loss också kan "ge sig på oljekällor och raffinaderier? På växtsidan gäller oron att växter som har givits starka egenskaper ska kunna överföra dessa till ogräs, som då får ett övertag, vilket i sin tur kan resultera i stora ekologiska konsekvenser. Delegationen för hybrid-DNAfrågor sammanfattade synen på de här frågorna i en skrivelse till regeringen genom att konstatera att i vissa fall risker föreligger för bestående effekter på den yttre miljön vid avsiktligt frisläppande av modifierade organismer.... Även om livsdugligheten avtar med någon procent per generation, kan det dröja hundratusentals generationer innan den främmande egenskapen helt är eliminerad. tenderar den naturliga utvecklingen att öka organismens livsduglighet. Det kan också tänkas att den överför sin nya gen till andra organismer i ekosystemet, och då finns egenskapen kvar i miljön även efter att den modifierade organismen dött ut. Överhuvudtaget är det undantagen från de vetenskapliga generaliseringarna som är mest intressanta när det gäller riskvärderingar. Självförökande organismer kan orsaka indirekta effekter, som kan uppträda långt efter frisläppandet.