mot · GD02Jo829 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo829 av m.fl. (mp) och Världens största bräckvattenhav består av , och . Detta innanhav är artfattigt och relativt grunt och har endast begränsat vattenbyte med världshaven. Det är därför oerhört känsligt för föroreningar. Utsläppen från bl.a. skogs- och metallindustrin har hårt belastat från både och . De kustnära vattnen utefter hela är skadade, och i vissa område svårt skadade eller döende. Åtgärder för att minska belastningen och utsläppen finns bl.a. i våra motioner om miljölagstiftning, avfallshantering, skogsbruk, kemikalier. För att åstadkomma resultat både vad gäller kartläggning av vattnets och havsbottnens tillstånd, gifthalter i fisk och växtlighet, samt för att upprätta åtgärdsprogram, är det nödvändigt med samarbete. Det är därför glädjande att initiativ tagits till samarbete både på regional nivå och mellan och . För att dessa samarbetsplaner skall kunna genomföras behöver resurser ställas till förfogande både i form av projektbidrag och som forskningsanslag, . Åtgärdsprogram Nord är ett samarbetsprojekt för länstyrelserna efter som just håller på att ta form. En miljögiftskartering skall genomföras för kartläggninga av en rad miljögifter som t.ex. PCB, kvicksilver, metaller, DDT, klorfenoler,dioxin. Ett åtgärdsprogranm skall tas fram. För att underlätta för länstyrelser som på eget initiativ vill genomföra miljöprojekt och för länstyrelser som vill samarbeta med varandra eller med kommuner, föreslår vi att fonderar pengar, så att länstyrelserna kan söka medel för speciella miljöprojekt och större undersökningar. 1991 har utnämnts till år. Ett forskningssamarbete med har inletts. Det är mycket angeläget att liksom ställer ekonomiska resurser till förfogande. Människor frågar oroligt om fisken i är farlig att äta. Frågan är berättigad. Många av våra insjöar är svartlistade på grund av höga kvicksilverhalter och betydligt fler skulle vara det om vi följde rekommenderade värde. Det skulle innebära en halvering av nuvarande svenska gränsvärde från till /kg fiskkött. Den tilltagande försurning och sjunkande pH innebär att en mängd andra metaller, t.ex. bly, aluminium och kadmium lösts ut och anrikats i fiskköttet. Cesiumhalterna i insjöfisk varierar mycket vid olika provtagningar och det är omöjligt att finna enhetliga värden och på så sätt fritaga vissa sjöar och vattendrag från cesiumsmitta. var cesiumhalten högre än någonsin, upp till 123 /kg i aborre noterades. Provtagningarna måste fortsätta och allmänheten delges resultaten regelbundet. Klorhaltiga föreningar och andra giftiga ämnen från massaindustrin har belastat hela . Ett av de giftigaste ämnena som släpps ut är dioxin. Dioxinhalter har uppmätts i fisk. Vissa forskare menar att de är små och riskbedömningen osäker, andra forskare däremot varnar direkt för att äta fisk från och . har oroväckande höga värden uppmätts. Denna svåra situation med många föroreningskällor i samma område gör att det krävs en övergripande provtagning och kartläggning av metaller, cesium och dioxin i insjö- och havsfisk. kontroll måste skärpas och utökas och besked måste ges om det är farligt eller ofarligt att äta fisk. Gränsvärden måste fastställas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser för havsmiljösamarbete i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att inom upprätta fonder där länstyrelserna kan söka medel för miljöprojekt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att gränsvärdet för kvicksilver i fisk skärps i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att en övergripande kartläggning av metaller, cesium och dioxin i fisk bör ske i , 5. att hos regeringen begär att livsmedelsverket får i uppdrag att utöka kontrollen av och upprätta gränsvärden för gifter i fisk. () () 1989/90 Jo829