mot · GD02N307 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N307 av Per m.fl. (m) Frihandeln 1 Den svenska välfärden och frihandeln För ett litet land som är handeln med omvärlden avgörande för möjligheten att upprätthålla en god välfärd. Den svenska industrin har nått betydande framgångar just genom att den kunnat vinna tillträde till främmande marknader och framgångsrikt kunnat sälja sina produkter. Det är genom att svenska företag haft möjligheter att exportera som de har kunnat uppnå tillräckligt stora volymer för att utvecklas. Därigenom har en avancerad industri kunnat växa fram - en industri som inte bara överlevt utan också uppnått uppseendeväckande framgångar på det internationella planet. Det svenska näringslivets framtida utveckling är beroende av goda förutsättningar att uppträda på världens olika marknader. För en avancerad industrination med liten hemmamarknad är detta viktigare än för många andra länder, eftersom den inhemska efterfrågan i inte kan skapa tillräckliga volymer. Det är därför ett centralt intresse för svensk handelspolitik att säkerställa en så omfattande global frihandel som möjligt och att därmed ge svenska företag tillträde till marknader i så många länder som möjligt. Internationell handel liksom rätten till investeringar i främmande länder bygger på ömsesidighet och lika behandling. får inte vika från denna centrala ståndpunkt. Det är därför också nödvändigt att accepterar utländska investeringar och företagsköp i vårt land. Endast i fråga om vitala svenska säkerhetsintressen bör företagsköp kunna underställas svenska myndigheter för prövning. Denna liberalisering måste minst motsvara vad som för nävarande införs inom EG. Försök att med hänvisning till nationellt kapital öka den kollektiva kapitalbildningen bör avvisas. I förlängningen av ett sådant synsätt finns risker för planekonomi och isolationism. Handeln nationer emellan har emellertid också en än djupare dimension än den materiella. Den fria handeln har visat sig vara ett effektivt medel att bana väg för demokratisk utveckling. Handeln mellan länder väver nätverk mellan människor, företag och ekonomier som ger de bästa förutsättningarna för varaktig fred. Frihandeln är den mest inflytelserika och framgångsrika demokrati- och fredsrörelse världen skådat. Den fria världshandeln minskar klyftorna mellan fattiga och rika och säkerställer de små ländernas möjligheter att hävda sig på världsmarknaden. Nationer som levde i djup fattigdom har genom den fria han- Mot. deln kunnat nå en betydande välfärd. Utvecklingsländer som tillämpat pro- N307 tektionism och planhushållning har misslyckats. Frihandel och marknadsekonomi är den viktigaste grunden för en rättvis och välfärdsskapande ekonomisk världsordning. Det är genom frihandeln den rika världens välfärd kan nå till dem som är fattiga i den tredje världen eller i de länder i som sett slutna plansystem rasa samman på grund av deras egen ruttenhet och oförmåga. 2 Regelverken för en fri världshandel G - General on Tariffs and Trade - representerar de deltagande nationernas strävan bort från krig och orättvisor mot ekonomisk utjämning mellan världens nationer och folk. innehåll har förändrats och utvecklats under ett antal s.k. förhandlingsrundor där den ursprungliga tanken utvecklats vidare och där existerande tullmurar stegvis rivits. har oreserverat anslutit sig till frihandelstanken inom varuhandeln. har genom att tillträda deklarationen, som föregick Uruguayrundan, också accepterat att frihandelns ideologi utvecklas till nya områden såsom tjänstehandeln och jordbruksområdet. Därigenom har påtagit sig ett nytt ansvar som vi måste leva upp till. Inom ramen för GATT-förhandlingarna måste uppträda så att vårt engagemang för frihandel inte kan ifrågasättas. Vi får inte tveka att bekämpa protektionism även om den skulle komma från mäktiga stormakter. Likaså måste vi verka för att exportkrediter och exportkreditgarantier lämnas av olika nationer på lika villkor. Genom rundans åtaganden förstärks till stöd för en fastare regim inom den internationella frihandeln. Denna utveckling bör kunna leda till att ges en fast institutionell uppbyggnad. En sådan institutionell överbyggnad skulle öka respekten för GATT-avtalen och minska antalet överträdelser. GATT-förhandlingarna i Uruguayrundan är en garanti för att målsättningar i närmandet till EG kan uppnås. borde det vara naturligt att de fyra friheterna som nämns i samband med EG:s inre marknad - rätten för varor, tjänster, kapital och arbetskraft att fritt röra sig över gränserna - borde kunna utsträckas till alla industrialiserade marknadsekonomier. Dessa länder har redan i ett samarbetsorgan, som borde kunna få ytterligare uppgifter i syfte att stärka fri handel och konkurrens. 3 EFTA, EG och EES bör vara en fullvärdig deltagare i det europeiska integrationsarbetet. Varken ur kulturell eller kunskapssynvinkel eller med hänsyn till ekonomi och social välfärd har råd att avstå från att delta i det nya som håller på att skapas. EES, den s.k. Europeiska Ekonomiska Sfären, som kommer 9 att bli föremål för förhandlingar mellan EG och EFTA-länderna bör bara Mot. vara ett steg på vägen mot fulla deltagande i EG. EES-processen N307 bör därför genomföras med siktet inställt på att skall inträda som fullvärdig medlem i EG. Den pågående s.k. Luxemburgprocessen utgör en process där EFTA-länderna och EG steg för steg utvecklar lösningar på problem av gemensamt intresse. Denna process måste fortgå parallellt med EES-processen eftersom där byggs en plattform för gemensamma lösningar som grundval för ett verkligt framtida svenskt medlemskap i . EFTA måste spela en viktig roll i de nu begynnande EES-förhandlingarna. måste fullgöra sin roll som EFTA-medlem så att EFTA stärks och får förutsättningar att fullgöra sin viktiga roll som förhandlingsorganisation i förhållande till EG. Utvecklingen kan leda till att jämte andra EFTA-länder inträder i EG. Därmed kan förutsättningarna för EFTA förändras. bör verka för att de östeuropeiska staterna inkluderas i de västliga ekonomiernas samarbete. I takt med att de östeuropeiska ekonomierna omvandlas till marknadsekonomier finns förutsättningarna för fruktbart samarbete. EG kommer att spela en mycket betydelsefull roll i arbetet med att rekonstruera de östeuropeiska ekonomierna. måste delta i detta arbete. I en särskild motion om lägger vi förslag om hur medverkan skall utformas. Även EFTA bör medverka till att stödja de östeuropeiska ländernas utveckling. Detta kan ske genom att de östeuropeiska staterna ges tillträde till EFTAländernas marknader på motsvarande sätt som de kan förväntas få till EG:s marknad. bör, inom ramen för de villkor som kommer att fastläggas i EES-förhandlingarna, ge stater tillträde till den svenska marknaden i så stor omfattning som möjligt. Förmånliga villkor för svensk produktion i bör också skapas. länder måste emellertid uppträda i det europeiska samarbetet på sina egna meriter. Detta kräver en framgångsrik utveckling mot marknadsekonomi och demokrati. grannskapsförhållande och Östersjögemenskapen med de baltiska staterna motiverar att planerar för särskilda handelspolitiska insatser riktade mot de baltiska staterna. Inrättandet av en svensk handelsrepresentation i bör få stöd i lämpliga former. En sådan representation är dels till nytta för , dels även för de baltiska staterna. uttryckte enhälligt ett önskemål om att ett svenskt handelskontor borde inrättas i . Regeringen har utan någon rimlig motivering avvisat framställning. Den pågående förändringen av den sovjetiska ekonomin kan förväntas innebära att de planekonomiska inslagen minskar. Detta bör ge bättre förutsättningar för att utveckla handelsförbindelserna mellan och . har handelskontor i de flesta större världsstäder. i länder som och , som tidigare haft planekonomi. Det vore naturligt att ett kontor även inrät- N307 bör därför bevilja medel till ett handelskontor i . Vi beräknar för detta ändamål . 5 Fri rörlighet av företag och kapital Det finns ingen viktigare drivkraft föi förnyelse av ett lands näringsliv än den obarmhärtiga betygssättningen som den fria konkurrensen och den fria etableringen utgör. Utländska banker och försäkringsbolag kan ge förnyelse till den svenska marknaden. Svenskt kapital stannar i om det kan utvecklas här. Utländska investerare kan föra kunskaper och resurser till vårt land. Investeringar i främmande länder för marknader närmare varandra. I en särskild kommittémotion om effektiva finansiella marknader lägger vi förslag som syftar till att ge förutsättningar för effektiva finansiella marknader som kan ge ställning av finansiellt centrum. 6 och den tredje världen ekonomiska utveckling är mer beroende av fri handel och en expansiv världsmarknad än av bistånd. Genom import till öppnas nya kontaktnät för överföring av kunskap. Även den svenska ekonomin kan göra omfattande vinster genom att öppna för en friare handel med den tredje världen. En utredning bör tillsättas för att klargöra kostnaderna för svensk ekonomi och svenska konsumenter med nuvarande tullskydd och importrestriktioner. Ett avsteg från anslutning till den globala frihandeln, som alltför länge accepterats, är olika specialregler för tekoindustrin. Det är positivt att även regeringen nu avser upphäva de s.k. multi-fiberavtal som begränsat utvecklingsländernas export av tekovaror till . De ännu gällande avtalen bör möjligt upphävas. Dessvärre för EG på denna punkt ännu en delvis annorlunda tekopolitik. Dessa multi-fiberavtal har utgjort avsteg från frihandelsprinciperna. bör verka för att denna typ av begränsning inte accepteras mellan GATTländer. Medan nu avvecklar de kvantitativa handelsbegränsningarna på tekoområdet, fortsätter regeringen att subventionera den svenska tekoindustrin på ett olyckligt sätt. Dessa subventioner bör upphöra. I en särskild motion om bistånd till har vi framhållit att demokrati och marknadsekonomi är grundförutsättningar för ekonomisk utveckling. bistånd till utvecklingsländer måste utformas utifrån målet att dessa länders utvecklingsförmåga skall förbättras. Detta kan i många fall också leda till att handelsförbindelserna mellan och biståndslandet i fråga utvecklas. I detta sammanhang finner vi det naturligt att genom förmånliga krediter bidrar till utvecklingslandets utveckling. Sådana förmånliga krediter utgör ett naturligt inslag i hjälpen till utvecklingsländer. Även kostnaderna för förmånlig kreditgivning till skall belasta 11 anslagen för utvecklingsinsatser. Kostnader för redan avslutad verksamhet Mot. bör, som vi föreslagit, belasta reservationer under anslaget N307 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frihandelns betydelse, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljande av åtaganden i deklarationen inför den s.k. Uruguayrundan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EFTA:s möjligheter att bidra till utveckling, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handelsrepresentation i , 5. att under huvudtitel till E 2. Exportfrämjande verksamhet för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tekopolitik, 7. att avslår regeringens förslag att under industridepartementets huvudtitel till B 10. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /91 anvisa ett reservationsanslag av , 8. att hos regeringen begär en utredning av kostnaderna av tullar och andra hinder, i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att avslår regeringens förslag att under industridepartementets huvudtitel till C 3. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för /91 anvisa ett förslagsanslag av , [att bemyndigar regeringen att under /91 använda medel från reservationsanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA under huvudtitel i enlighet med vad som i motionen anförts.1] () () () () () ()