mot · GD02Fi311 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi311 av m.fl. (m) hårda skattetryck hämmar landets utveckling. Ett minskat skattetryck i skulle genom att förbättra tillväxten vara den bästa regionalpolitiken och också den bästa socialpolitiken. De moderatledda kommunerna i kunde genom en aktiv kommunalpolitik under den förra mandatperioden sänka skatten vid ett flertal tillfällen. I har arbetat för en sänkning av skatten. Orsaken till många regionala obalanser, både inom och utom , är det faktum att vissa verksamhetsområden i vårt samhälle belagts med nästintill planekonomiska restriktioner. De regionala obalanserna mellan norr- och söderkommuner i beror i grunden på att kommunalskatten i länets södra kommuner varit för hög. Detta i förening med att miljonprogrammets bostäder uteslutande förlädes till söderregionen minskade dessa kommuners attraktionskraft. De södra länsdelarna behöver avreglering, sänkta skatter, ett varierat bostadsbyggande samt tvär- och kringfartsleder. Det gäller att satsa på stimulans istället för reglering. Nuvarande system för skatteutjämning uppmuntrar inte kommuner med hög skatt att sänka sina skattesatser. I stället infördes vid den senaste omläggningen ett moment i systemet av regionalpolitisk karaktär som på intet sätt avspeglar om en kommun är fattig eller rik utan var kommunen geografiskt är belägen. Det innebär att grundgarantin för kommuner i har sänkts , medan den höjts med motsvarande i norra och sydöstra delarna av . För 15 kommuner, de flesta i , har sänkt grundgarantin med . Det är företrädesvis borgerliga kommuner som har fått grundgarantin sänkt, medan socialdemokratiskt styrda har fått den höjd. Delar av kostnaderna för skatteutjämningen finansieras av kommuner och landsting genom avgifter, för kommunerna per skattekrona och för landstingen per skattekrona. Regeringen föreslår nu en höjning med för både kommuner och landsting. Om förslaget genomförs, kommer skatteutjämningsavgiften att öka till per skattekrona Mot. 1989/90 sammantaget. Enligt vår uppfattning skall skatteutjämningen vara en statlig angelägenhet och inte finansieras med hjälp av avgifter på det kommunala skatteunderlaget. Den skall ge möjlighet till god verksamhet över hela landet. Systemet skall utjämna skillnader i de yttre förutsättningar som kommunerna inte själva kan påverka i nämnvärd utsträckning. Det gäller i första hand skatteunderlag, befolkningssammansättning och kostnadsläge, men däremot inte kostnadsskillnader orsakade av politiska ambitioner eller misshushållning. Den kommunala skattesatsen skall vara ett uttryck för den kommunala självstyrelsen och spegla den avvägning mellan offentlig och enskild verksamhet som kommunens befolkning väljer. Det nuvarande systemet missgynnar kraftigt. Till detta bidrar inte bara den genomförda neddragningen av grundgarantin utan också det relativt högre kostnadsläget i storstadsområdena samt det faktum att många kommuner i är med om att finansiera ett bidragssystem som de själva står utanför. betraktade finansminister bedömningar att kommunalskatterna steg oroväckande och kanske skulle kunna komma som ont förtal riktat mot socialdemokraterna. Med förtrytelse och harm avvisade han alla tankar på att den kommunala utdebiteringen kunde nå sådana nivåer. lägger straffskatt på invånarna i de kommuner som försöker komma ner till i kommunalskatt! Finansminister gick i samband med socialdemokraternas valupptakt års val till angrepp mot ett par kommuner i (som) har utmanat ödet genom att sänka skatten. Det är möjligt att vi kan göra åtminstone något provisorium för att markera att statsmakterna inte står passiva. valde den gamle frihetskämpen som symbol för det principvidriga ingrepp som beslutet om den extra progressiva skatteutjämningsavgiften på skattekraften utgör. Den s.k. storlek och omfattning fastställs av staten och får betalas av kommunens invånare oavsett ekonomiska förutsättningar. Av kommuner berörs nu nästan alla av . I , som drabbas hårdast, utgör den ca en fjärdedel av kommunens totala skatteintäkter eller på kommunalskatten. Lidingöborna betalar ca 85 milj. kr. i , vilket motsvarar drygt Invånare med låga och medelstora inkomster i dessa kommuner får på detta sätt vara med om att betala utgifter för invånare med höga inkomster i andra kommuner. För en inkomsttagare i med en årsinkomst på rör det sig om mer än i direkta överföringspengar. I är det de facto staten och inte kommunen Mot. som fastställer kommunalskattesatsens storlek. För dessa kommuner måste Fi311 det kännas som ett direkt hån när statsmakten talar om vikten av att värna den kommunala självstyrelsen. Enligt vår bestämda uppfattning skall fördelningspolitiken regleras genom den statliga inkomstskatten och inte genom straffskatter på kommuninvånarnas skattekraft. har en särskild inomregional skatteutjämning, som finansieras via landstingsskatten. Denna typ av skatteutjämning har funnits . har motsatt sig ett skatteutjämningssystem, som inte är statligt. Syftet med systemet skulle vara att utjämna utdebiteringsskillnader mellan länets kommuner. 1979 utdebiterade 178 milj. kr. från länets skattebetalare till systemet. är summan 450 milj. kr. Dessa pengar fördelas sedan på tretton av länets kommuner. ligger i topp och tar emot nära per invånare. Socialdemokratiskt styrda kommuner använder dessa pengar praktiskt taget uteslutande till nya utgiftsändamål - inte till att sänka kommunalskatten. har t.ex. byggt ett nytt . Det visar sig också vid en närmare genomgång av den kommunala ekonomin att de ekonomiska olikheterna i vårt län till allra största delen beror på vilken majoritet kommunen har och har haft. De traditionellt borgerligt styrda kommunerna har betydligt lägre driftkostnader och därmed lägre skatteuttag än de traditionellt socialistiskt styrda kommunerna. Som exempel kan man jämföra borgerligt styrda med det socialistiskt styrda . Kommunerna är ungefär lika stora. ligger utefter det som brukar kallas det rika E4-stråket. med länets näst lägsta skattekraft har däremot ont om arbetsplatser. tar ut ca mer i skatt per invånare. Socialdemokratiskt styrda kommuner behöver dessutom i genomsnitt fler anställda för att sköta verksamheten, 6,57 fler anställda per tusen invånare. Det innebär en merkostnad på 1,1 milj. kr. per 1 000 invånare. Jämför man parvis några jämnstora kommuner, t.ex. och med ca 20 000 invånare eller och med ca 55 000 invånare, blir skilllnaderna ännu större. I båda fallen skiljer det 16 anställda per 1 000 invånare. För skulle en utökning till nivå betyda en skattehöjning på ca , och motsvarande tal för är . förbättrade den borgerliga majoriteten under moderat finansledning den ekonomiska situationen också i . Det underskott på drygt 200 milj. kr. som man fick ärva av socialdemokraterna vändes till ett överskott på 800 miljoner 1988. fonder var uppe i , vilka nu snabbt förbrukas på ett sätt som grundlägger ökade driftskostnader . Det hade varit mycket bättre att genomföra den av förordade skattesänkningspolitiken. Den inomregionala skatteutjämningen minskar den dynamik som ligger i den kommunala självstyrelsen och fria beskattningsrätten. Med sin nyckfulla geografiska avgränsning får den direkt olämpliga regionalpolitiska effekter. eget skatteutjämningssystem förstärker snarare än balanserar verkan av det statliga systemet och bidrar därigenom till att konservera en felaktig samhällsstruktur. En avveckling av systemet bör påbörjas. 450 milj. kr. kan då stanna hos länets skattebetalare. Möjligheten att med landstingsmedel bedriva inomregional skatteutjämning i vilar på ett riksdagsbeslut . I en moderat utskottsreservation hävdades då att sådant stöd till utsatta kommuner borde kunna förekomma endast i form av lån. Vi hyser fortfarande samma uppfattning. Regeringen bör därför till lämna förslag om att upphäva Lag om skattutjämning i landstingskommun (SFS 1982:1070) och om de övergångsregler som kan bli nödvändiga . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om systemet för skatteutjämning, 2. att beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften () , 3. att hos regeringen begär förslag om avveckling av lag om skatteutjämning i landstingskommun (SFS 1982:1070) i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () () 1989/90 Fi311