ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo786 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo786 av och (båda fp) Ideellt miljöarbete Det är sällan som centrala myndigheter på egen hand upptäcker miljöproblem som tidigare förbisetts. Det vanliga är att enskilda personer, forskare, miljögrupper och naturskyddsförankrade organisationer slår larm och att detta i sinom tid leder till politiska åtgärder. föreslår liksom tidigare åtgärder i syfte att uppmuntra och stärka miljöorganisationernas ställning. En sådan organisation är (), som utvecklats till en folkrörelse, är lokalt förankrad och har stort medlemsinflytande. Organisationen bedriver ett ambitiöst och seriöst informationsarbete. har en genomarbetad målsättning, som dock kräver resurser för att förverkligas. Budgetpropositionens anslag på 1 milj.kr.är i blygsammaste laget. För att klara arbetet i skolor, miljövänligt samt kunna satsa på internationella miljöfrågor som miljöförstörelsen i och , krävs ytterligare medel. Vi noterar att andra ideella organisationer har kunnat utnyttja medel från bl.a. , Allmänna arvsfonden m.fl. I linje med att naturvården måste ges en starkare ställning i samhällsplaneringen bör det vara något av en plikt att honorera en organisation som SNF, vars ställning som ledande rörelse på naturvårdsområdet omfattas av både enskilda och företrädare för det allmänna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat stöd till till dess utåtriktade verksamhet.
mot · GD02Jo787 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo787 av och (båda mp) Sopberget utgör ett av våra stora hot. Vi vet inte hur vi ska komma tillrätta med problemet. Det som utgör ett av problemen är att vi använder alldeles för mycket förpackningsmateriel. Det bästa sättet att komma tillrätta med problemet är att gå till källan och kraftigt minska förpackandet. tar upp detta i en annan motion. Att återvinna, sortera och minska soporna är ytterst angeläget. finns det många som har möjlighet att sortera och ta vara på hushållssoporna. Mycket går att återvinna. Det finns många ideella organisationer som samlar in för återvinning. Till exempel kan nämnas 4H:s plastinsamlingar, skolors papperinsamlingar osv. Det har dock visat sig finnas ett problem i att det inte går att se vad förpackningen innehåller för ämnen, då förpackningsmaterialet ej är innehållsdeklarerat. Det finns förpackningsmateriel som går att bränna utan problem medan andra absolut inte ska brännas. Plast av samma sort går att återvinna medan vissa blandningar alls inte passar ihop. Det är därför mycket angeläget att förpackningsmateriel är märkt med materialdeklaration och regeringen måste återkomma med förslag på detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om märkning av förpackningar. () () 1989/90 Jo784
mot · GD02Jo788 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo788 av och i (båda c) har det gjorts försök i , och med elstängsel för att skydda tamboskapen mot rovdjur. I , , norra och är det framförallt vargen som har vållat skador och lidande för tamboskapen. Försöken att skydda husdjuren med elstängsel har visat positiva resultat. De elstängsel som satts upp i har bekostats av Föreningen . Föreningen har även tillsammans med medverkat till att stängsel prövas i . I sistnämnda fallet har visst ekonomiskt stöd erhållits från och lantbruksnämnden i . Den tamboskap som är mest aktuell att skydda, är fåren. I den omdaning av jordbruket som varit och som med allra största sannolikhet med accelerande fart kommer att drabba de mellanbygder som är aktuella, är fårhållningen intressant och betydelsefull. Djurägare som får sina djur dödade av rovdjur ersätts till viss del av staten, beloppet belöper sig till ca . För skadeförebyggande åtgärder disponeras betydligt mindre belopp, ca , av . Att genom effektiva stängsel skydda tamboskap måste i allra högsta grad anses som skadeförebyggande och enligt vår mening bör få kraftigt uppräknade anslag så att verksamheten med elstängsel mot rovdjur kan utvecklas. Den enskilde djurägaren i glesbygd skall inte behöva bära kostnaden för extra stängsel för att vi nationellt har bestämt oss för att hålla oss med fredade rovdjur. Vi kräver därför att beslutar att statens naturvårdsverks anslag till skadeförebyggande åtgärder skall räknas upp så att kostnaderna för effektiva stängsel till skydd för tamboskap mot varg helt kan bäras av detta anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statens naturvårdsverks anslag till skadeförebyggande åtgärder räknas upp så att kostnaderna för effektiva stängsel till skydd för tamboskap mot varg helt kan bäras av detta anslag.
mot · GD02Jo790 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo790 av och (båda c) Mätutrustning till för radioaktiv strålning i Tjernobyl, , fick mycket stora negativa konsekvenser för invånarna i , framför allt för människor i östra delarna av länet men även längs kusten uppåt. Olyckan visade att för radioaktiva utsläpp existerar inga gränser. Det är vindar och luftströmmar som avgör var nedfallet kommer att hamna. Vi har lärt oss att det radioaktiva nedfallet kan föras mycket långa sträckor och ändock vara förödande giftigt där det landar. är det parti som längst och ihärdigast kämpat mot kärnkraften - denna människo- och miljöfientliga energikälla. Beslut finns om att kärnkraften skall vara avvecklad och att avvecklingen måste påbörjas rfdan för att folkömröstningsbeslutet skall kunna uppfyllas. Tyvärr har de politiska och ekonomiska intressena varit alltför starka. Därför har inte planeringen av kärnkraftsavvecklingen påbörjats. Vi kommer alltså att ha kärnkraftsreaktorer inom riskavstånd framför oss. Även om sannolikheten är liten att en ny olycka skall inträffa så kan en ny olycka inträffa. Ingen kan förutsäga var och när. Allt som kan göras måste naturligtvis göras för att minska skador. Radioaktivitet kan vi människor inte upptäcka med våra sinnen eftersom den varken syns, känns eller luktar. Därför behövs specialinstrument för att mäta utsläpp. Det finns mätinstrument utplacerade på ett antal platser i vårt land. Tyvärr finns ingen mätutrustning i vårt län. En mätstation i varje län är den minsta säkerhetsåtgärd som vi kan ställa krav på. Våra motiv här ovan stärker detta krav eftersom radioaktivitet inte känner några gränser och kan spridas mycket långa sträckor. Dessutom gränsar vårt län till kärnkraftsanläggningen i , , vilket också understryker kravet på en egen mätstation. Människor i vårt län skulle naturligtvis känna en större trygghet om man visste att vi kan registrera eventuella olyckor så snabbt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att måste ha en fast mätstation för radioaktiv strålning.
mot · GD02Jo791 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo791 av () Kulturlandskapet Den drastiska förändringen av jordbrukspolitiken som aviseras kan få oerhört stor betydelse för kulturlandskapet.Hoten mot det värdefulla kultur- och naturarv som finns lagrat i kulturlandskapet blir allt fler. Detta arv är en nationell tillgång av stort värde. Det finns särskilda lagregler för bevarande av arvet och det satsas även resurser för kulturlandskapets bevarande. I stället för att koncentrera bevarandeåtgärderna splittras dessa på en mängd olika stödformer som fördelas av en mängd olika myndigheter. Bristen på samordning av denna flora av bidrag är frapperande. sker finansieringen av bevarandearbetet via en rad statliga anslag. Det finns bl.a.: - anslag Vård av naturreservat m.m. - och lantbruksstyrelsens skilda NOLA-anslag, Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet - lantbruksstyrelsens NYLA-anslag, Nya inslag i landskapet - KOLA-anslag, Vård m.m. av kulturlandskap och fornlämningar. Dessutom kan s.k. 5:3-bidrag användas för åtgärder i kulturlandskapet liksom fortfarande en del arbetsmarknadsmedel. Anslagsfloran tenderar att växa. har en arbetsgrupp lämnat förslag, Ds 1989:63 En ny livsmedelspolitik. Där föreslås ytterligare uppsplittring av de landskapsvårdande insatserna genom ersättning baserad på upphandling i likhet med nuvarande NOLA-system i kombination med en möjlighet till reservatsbildning för den mest värdefulla arealen. Budgetmedlen skall enligt förslagen förvaltas av och med separata anslag. Detta är inte rationellt. Mängden av olika stödformer förorsakar merarbete och extra kostnader vid myndigheternas handläggning av verksamheten. har den enskilde inte möjlighet att överblicka eller sätta sig in i den snåriga bidragsdjungeln. Med en koncentrerad planering och stödgivning skulle i stället alla parter kunna öka effektiviteten av tillgängliga medel. Ett anslag för lagskyddade objekt och ett anslag för NOLA-ersättning och övrigt borde räcka. Ett enda .centralt organ borde vidare ansvara för det praktiska bevarandearbetet. Varje rationell samordningsåtgärd är en resursförstärkning. I detta sammanhang bör man även överväga vad en sammanförd och bearbetad lagstiftning omfattande såväl naturvård som kulturminnesvård - en samlad beva randelag - skulle betyda för bevarandearbetet. Det är en nationell skyldighet att bevara och vårda det kultur- och naturarv som finns lagrat i kulturlandskapet. Kulturlandskapet måste ses som en enhet om det skall kunna förstås och bevarandeåtgärderna måste samordnas för att bli effektiva och meningsfulla. Därför bör en samordning av alla de olika stödformer som påverkar kulturlandskapet göras som anslagsmedlen koncentreras till ett enda centralt organ. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn och samordning av stödformerna som påverkar kulturlandskapet. 1989/90 Jo791
mot · GD02Jo796 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo796 Åtgärder för att göra naturreservat tillgängliga för handikappade I anslutning till Nära till naturen-kampanjen har ett särskilt projekt genomförts. Målsättningen har varit att handikappanpassa åtminstone ett tätortsnära område i varje kommun. Många bra insatser har här gjorts. Fråga har uppkommit hur man ska kunna gå vidare och anpassa exempelvis ett naturreservat i varje län. Problemet är dock att inga särskilda medel finns avsatta för detta ändamål. Med tanke på allas rätt till delaktighet i kultur och naturupplevelser är det av största vikt att handikappanpassning av naturrreservat kan genomföras. Lämpligen kan ett särskilt anslag utformas inom ramen för de medel som avsättes för naturvård. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för handikappanpassning av naturreservat.
mot · GD02Jo797 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo797 av och (båda mp) Krav på tillstånd till stentäkt m.m. Enligt naturvårdslagen 18 § ankommer det på att lämna tillstånd för täkt av sten, grus, sand, lera och för annat ändamål än markinnehavarens husbehov. Enligt lag finns ingen rätt för berörda sakägare till samråd innan beslut om täkttillstånd lämnas. I naturvårdslagen finns inte heller krav på liknande samråd eller krav på att redovisning av väg från täktområdet skall lämnas. har vid olika tillfällen understrukit behov av samråd vid planläggning och byggverksamhet, bl.a. i PBL. NVL föreskriver att den som söker täkttillstånd skall framlägga redovisning för att undvika företagets menliga påverkan på naturmiljön. Enligt NVL § 18 a, kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (miljöenheter) meddela föreskrifter om skyldighet för den som bedriver täktverksamhet eller stenkrossrörelse att lämna uppgifter om verksamheten som behövs som underlag för planering av naturvården. Genom ett täktärende som prövas hos miljö- och har det visat sig att NVL 18 § på intet sätt klarar att reglera missförhållanden till skada för såväl naturvården som miljövården. Detta gäller främst människor som enligt 18 § i NVL är helt utestängda ifrån att kunna påverka ett ökat krav på en god boendemiljö och en god planering av naturvården. Det finns anledning att i detta sammanhang även betona vikten och behovet av en god miljö och naturvård för djur och växter, som har sin tillit till oss människor. I samband med täkttillstånd uppföres krossverk och asfaltverk, vars verksamhet våra tillsynsmyndigheter har svårt att reglera, i synnerhet som det enligt PBL inte erfordras bygnadslov för dylika anläggningar. Ärenden hos miljö- och utgör bevis på de svårigheter, som tillsynsmyndigheter har att i efterhand försöka förhindra uppkomna skador på miljö och natur. Det är därför viktigt att lagen ändras på sådant sätt att även andra berörda sakägare utan ekonomiska avväganden ges möjlighet till samråd innan miljö- och naturskador uppkommit för närboende, djur och växtliv. Enligt miljöskyddsförordningen (1989:364) punkt 29.01 och 29.02 är bergtäkter med produktion över samt torvtäkter med produktion tillståndspliktiga hos . 1989/90 Jo797 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att 18 § naturvårdslagen ändras genom att dels efter första meningen i första stycket införs en ny mening av följande lydelse: Tillstånd skall föregås av samråd med berörda föreningar och sakägare, dels till första meningen i andra stycket görs följande tillägg: Vari även väg till eller från täktområdet skall redovisas. 2. att hos regeringen begär att miljöskyddsförordningen ändras så att samtliga berg- och gruvtäkter samt torvtäkter som inte är avsedda för husbehov blir tillståndspliktiga enligt miljöskyddslagen. () () riga täkter, utom husbehovstäkter, är anmälningspliktiga till miljö- och hälsoskyddsnämnden . kräver att samtliga berg- och gruvtäkter samt torvtäkter som inte är avsedda för husbehov, skall omfattas av tillståndsplikt enligt ML.
mot · GD02Jo798 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo798 av och (båda mp) Insamling av papper till fiberråvara Hushållen använder ca papper. Kommunerna är skyldiga att samla in papper, så att det i första hand kan återvinnas inom pappersindustrin. Insamlingen av papper från skolor finns ej medtaget. Hushållens ambitionsnivå är hög, men det visar sig att om papperet är osorterat, så går det direkt till värmeenergi. Alltså ELDAS UPP! Ovanstående har en skolklass i , på sina lektioner i miljövård, fått bekräftelse på, då de ringt och skrivit till myndigheter och kommuner i hela . Att detta strider mot de mål som satt, kan följande citat visa. beslut innebär att hushållens tidningar och tidskrifter ska återanvändas som fiberråvara i pappersindustrin och inte brännas för att utvinna värmeenergi. (1983). Det visar sig att tillgågen på insamlat papper inte räcker för den svenska pappersindustrin. Industrin tvingas därför köpa returpapper från . Vi vet att efterfrågan ständigt ökar inom pappersindustrin och därför är det nödvändigt att se över rutinerna och informera allmänheten om hur den bäst sorterar papper, så att tillgången på svenskt återvinningsbart papper ökar.SNV, , som uppmanat ovan nämnda elever att bli miljonärer, måste i förlängningen också skapa utrymme för deras ambitioner att kunna förverkliga målen. Att eleverna ska tvingas stoppa den påbörjade pappersinsamlingen på skolan beroende på att kommunens pappersinsamlare anser, att det är olönsamt eller besvärligt att hämta från skolor för att dessa kan ha låtit en penna glida ner mellan raderna (i pappershögen), kan inte vara seriöst menat.Riksdag och regering bör begära och avsätta medel till SNV och andra berörda organisationer och föreningar, så att dessa kan starta en massiv kampanj för att informera allmänheten om sortering och insamling av papper. Dessa organ kan anlitas för att utforma information via bl a TV, radio och press. Det är ett enormt resursslöseri, att inte tillvarata allt papper som vi rika i i-världen slösar med på de fattigas bekostnad. Kampanjer som Nära till naturen och Hela ska leva måste bli måste därför ta ansvar för att regler kan följas och att styrmedlerr ändras så att det blir ekonomiskt gångbart att samla in papper på alla offentliga inrättningar och givetvis på skolorna! Det vi förbrukar drabbar våra ungdomar, kommande generationer och tredje världens folk. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att leva upp till de mål om papper som fiberråvara som satte upp 1975, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pappersinsamling skall ske på alla offentliga inrättningar, också skolor, och att detta skall ingå i kommunens åtagande, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en massiv information om sortering av papper. () () 1989/90 Jo798
mot · GD02Jo800 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo800 Möjligheten att nå strövområden /90 För många människor är möjligheten att fritt få vistas i skog och mark av stor betydelse. Genom den urgamla allemansrätten kan i princip ingen hindras från att få tillträde till områden utanför bebyggda tomter. Givetvis åligger det var och en som rör sig i naturen att ta tillbörlig hänsyn till växt- och djurliv. Det innebär också att man ej går på nysådda områden. Denna, för vårt land tillsammans med i viss mån och unika rätt, är inte endast av stor betydelse utan också värd att bevara. Emellertid finns det risker för att denna allemansrätt urholkas. Ett av hoten mot denna rätt är de allt större svårigheter det innebär att nå naturen på grund av de bebyggda tomternas placering. Förhållandevis ofta dras tomtgränser i villa- och fritidshusområden på så sätt att möjligheter att nå närliggande skogs-, bergs- eller andra naturområden försvåras eller förhindras. Givetvis kan husägarna i dessa områden finna detta vara önskvärt eftersom de därigenom kan tänkas få större möjligheter att vistas ostört på eller i närheten av sin tomt. Men för de många människor som finner stor glädje i och välbefinnande av naturupplevelser försvåras ofta möjligheter att nå naturen. Då människor fritt vill ströva i skog och mark gör man det inte endast långt borta från hemmet eller fritidshuset utan även i dess närhet. Därvid kan det förhållandevis ofta vara svårt att lätt nå närliggande strövområden. Då det gäller människors tillgång till naturen måste givetvis alltid en avvägning göras av olika intressen. Det kan säkerligen även finnas berättigade krav och önskemål från husägare, men som helhet bör möjligheterna för det rörliga friluftslivet att få tillgodosett sina önskemål stärkas. En tomt tvärs över en gammal stig kan kraftigt försvåra eller t.o.m. omöjliggöra möjligheterna att ta sig fram i ett område, om naturen är svårtillgänglig har tomtägare på var sin sida om en friliggande korridor tagit denna i anspråk genom att utan tillstånd utvidga och kanske uppodla detta område. Exemplen skulle kunna mångfaldigas. Därför bör åtgärder vidtagas som gör det lättare att i allemansrättens anda få tillgång till skog och mark. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts.
mot · GD02Jo805 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo805 av och (båda vpk) Vargen är ett av mest sällsynta däggdjur. Den är fridlyst året om . Trots fridlysningen har inte vargen kunnat stärka sin ställning i . Den finns bland annat i och . som är ett stort, glest befolkat land och skogrikare än någonsin kan hysa en vargstam. Vi menar inte att uppkomsten av en stor och okontrollerad vargstam skall befrämjas. Det gäller att skapa goda betingelser för de få vargar som finns och därmed möjliggöra överlevnad och reproduktion. För att främja denna utveckling bör ytterligare ekonomiskt stöd utgå till projekt för att stärka vargens ställning. Vi föreslår att anslår för detta ändamål. oförmåga att återskapa en vargstam uppmärksammas internationellt. Det har konstaterats att femton (15) vargar dödats utan att det fått några rättsliga efterföljder. Detta skadar anseende inom naturskyddsområdet. lever inte upp till intentionerna i . bör därför besluta att det lagliga skyddet för vargen stärks genom bl.a. att jaktförordningens regler om skyddsjakt ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av tillämplig lagstiftning i syfte att stärka det rättsliga skyddet för vargen, 2. att till projekt för vargens bevarande anslår .
mot · GD02Jo807 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo807 av m.fl. (s) Det öppna odlingslandskapet Oron för vad som skall hända med det öppna landskapet och kulturlandskapet är mycket stor. Genom ett projekt som utförts av forskningsråd har frågan om hur landsskapet kan komma att se ut belysts. Det resultat som redovisas ger en mycket dyster bild. Om inga speciella åtgärder vidtas kan en tredjedel av det öppna landskapet vara igenväxt . Den mest negativa utvecklingen finns bl.a. i de viktigaste turistbygderna. Frågan om vilka områden som är omistliga ur landskapsvårdssynpunkt är av stor betydelse. Här måste kommunerna spela en stor roll, kanske genom att i översiktsplanen eller andra dokument peka ut dessa landskapsavsnitt. Här blir länsstyrelsernas roll att samordna kommunernas och de regionala myndigheternas syn. Naturresurslagen borde möjliggöra för länsstyrelserna och kommunerna att utlysa s.k. landskapsvårdsområden där markägaren har full rätt att bruka sina marker utifrån nuvarande brukningssätt. Då markägaren avser att nyttja marken på annat sätt, avyttra eller byta brukningssätt så borde regler som överenskommits vid bildandet av landskapsvårdsområdet gälla. Detta skulle möjliggöra för tillsynsmyndigeten att upprätthålla det öppna landskapet om tillräckliga resurser i form av NOLA-stödet tillsammans med kommunernas insatser kan disponeras på sådant sätt att annan brukare kan utföra arbetet. Man kan inte undgå att hysa viss oro för att skogs- och mellanbygden kan få svårt att konkurrera om de landskapsvårdande NOLA-medlen. Mot fäbodar och jordbruksbygder kommer hagmarker, alvar m.m. sannolikt att ställas. Den aviserade propositionen om livsmedelspolitik m.m. som förmodligen följer den livsmedelspolitiska utredningens tankegångar om ökade NOLA-medel bör också klargöra hur man uppnår balans mellan det omfattande jordbruket i södra det kulturlandskap som präglar skogslänen och i synnerhet. Turistlandskapet präglas av ett aktivt jordbruk i söder och en bygde- och fjällturism i norr som är helt beroende av ett öppet odlingslandskap. Dessa miljöer är en förutsättning för att alltjämt ska kunna upprätthålla sin prägel. Även de mest turistinriktade attraktionerna som Musik vid Siljan, , Husbyringen, EKO-museum Bergslagen, midsommarfirandet, fäbodbesöken m.m. är beroende av det omgivande kulturoch odlingslandskapet. För att uppnå detta är det viktigt med statligt stöd till någon del samt en organisation som klarar av att samordna kommunernas och de regionala myndigheternas ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av det öppna odlingslandskapet. () () 1989/90 Jo807