mot · GD02Kr331 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr331 av m.fl. (s) Lokalradion i sänder lokalradion i i egen kanal. Det betyder att länsbefolkningen i landets nordligaste hörn med stora glesbygdsområden har fått en enastående möjlighet att i etermedia få en kontinuerlig nyhetsbevakning och uppföljning av olika aktuella händelser på lokal- och länsnivå. Sändningar i egen kanal betyder att man äntligen har sändningstid för viktiga lokala evenemang och debatter som inte skulle ha rymts i de hårt begränsade sändningsmöjligheterna under s.k. fönstertider i P 3. Tyvärr har utvecklingen inom lokalradion blivit begränsad endast till sändningstid. Några extra redaktionella resurser har den nordligaste lokalradion inte fått. sänder med sina 35 tjänster och drygt 1 milj. kr. i programbudget eget producerat program och musik. Rörliga programmedel är mycket begränsade, /tim. Helt klart är att radion inte har resurser att fungera som länsradion i norr bör göra. Resursbristen betyder att nya möjligheter för många glesbygder, som sändningstidmässigt finns i tablån, är av resursmässiga skäl nästan teoretiska. Långa avstånd, restider och stora resekostnader tillsammans med oförändrade personal- och programresurser gör det fortfarande omöjligt att nå målsättningar som klart är skrivna i avtal mellan lokalradiobolaget och staten. är en fjärdedel av yta. På länets yta ryms 15 områden lika stora som hela . Avstånden mellan olika länscentra är stora och de olika delarna av länet är varken näringslivsmässigt eller kulturellt identiska. Kustområdet, , malmfälten och inlandskommunerna har helt olika karaktärer. Till bilden hör vidare att de båda ursprungskulturerna, den samiska och tornedalsfinska, behöver speciellt etermediastöd för bl.a. språkvård och förstärkning av identitet. Decentraliseringen är en hörnsten i uppdraget i . Lokalredaktionerna skall ingå i den egna kanalens olika programblock. Men detta betyder att skulle ha bemannade lokalredaktioner på de viktigaste orterna i länet. Situationen är mycket beskrivande - lokalradion har inte resurser att ha redaktion, inte ens en lokalredaktör, i det viktigaste gruvsamhället, , som under sin brytningstid mot en helt ny utvecklingsperiod skulle ha en skärpt lokal bevakning i radio. Detsamma gäller den viktiga gränsor Där har lokalradion en obemannad arbetslokal på grund av personalbrist. Alla publikmätningar som gjorts vid de lokalradiostationer som har börjat sända i egen kanal visar att programmen har uppskattats av publiken. P 4 har blivit en viktig vardagskanal för svenska radiolyssnare. Att lokalradion snabbt lyckats få en stor och trogen publik (lyssnar till den lokala kanalen ) kan inte tolkas på annat sätt än att det finns ett väsentligt behov av lokal information och lokal identitet i radio. Därför är det dubbelt betänkligt att personalen i lokalradion på grund av resursbrister håller på att slitas ut och att man inte når de ambitiösa målsättningar som skulle katalysera samhällsdebatten och gynna demokratin speciellt i glesbygder. skulle behöva tio journalisttjänster till för att fullfölja och bemöta utmaningar som förändrings- och utvecklingsprocessen i norr erbjuder. Det betyder ett tillskott om till Radio driftsbudget. Som ett första steg krävs att lokalradion i får resurser för tvåmannaredaktioner i och . Det skulle betyda tillskott om . Vi har förståelse för att det med tanke på det statsfinansiella läget ej finns utrymme för detta resurstillskott, men vi anser att så snart möjligheter till detta föreligger skall prioriteringar göras så att medel tillskjuts för att möjliggöra denna utbyggnad av lokalradion i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till lokalradion i . () () () () 1989/90 Kr331