mot · GD02Bo240 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o240 av m.fl. (c) Ny- och ombyggnad av kulturlokaler Samhället har både ett betydande ansvar för att kulturarvet förs vidare och att bereda förutsättningar för att en kulturverksamhet inom skilda områden kan bedrivas. Avgörande för att en fungerande och kvalitativt bra kulturverksamhet skall kunna bedrivas är tillgången på bra och fungerande lokaler för detta ändamål. Det är angeläget att nödvändiga ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan genomföras. Dessa ombyggnader är ofta komplicerade och svåra att genomföra med betydande bostadskonsekvenser som följd och kräver betydande resurser. Det är dock angeläget att vårt kulturarv inte förstörs. Särskilt oroande ur dessa synpunkter är försurningen och de effekter denna har på olika typer av kulturminnen. Det är också angeläget att det finns ekonomiska möjligheter att genomföra ny- och ombyggnader av kulturlokaler. Finansieringen av kulturbyggnader kan ske på olika sätt. Det största problemet för ett enskilt projekt torde dock vara att kostnaderna för en ny- eller ombyggnad väsentligt överstiger husets ekonomiska bärkraft - dvs projektet ifråga kan inte förränta investeringskostnaden. Mot denna bakgrund finns möjlighet att få tilläggsslån för ombyggnad till grundförstärkning av kulturhistoriskt värdefulla hus. Det finns däremot inga motsvarande finansieringsmöjligheter vad gäller ny- eller ombyggnad, exempelvis av icke-statliga musei-, teater- eller konsertlokaler. har i motioner till tidigare riksmöten aktualiserat dessa frågor och såväl föreslagit betydande förstärkningar av stöd till ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som införande av ett nytt anslag för investeringar till icke-statliga kulturbyggnader. beslutade också med anledning av bl a en centermotion att öka anslaget utöver regeringens förslag med för tilläggslån avseende ombyggnader av kulturhistoriska byggnader utöver regeringens förslag. Däremot avslogs vårt förslag om införande av ett nytt anslag avseende investeringar i icke-statliga kulturlokaler (1988/89:KrU 19). Kultur i hela landet Den sistnämnda frågan om formerna för stöd till icke-statliga kulturlokaler har tagits upp i utredningen i hela landet. I denna understryks att byggandet av kulturbyggnader är en viktig kutlurpolitisk insats genom att nya miljöer skapas som stimulerar till aktiviteter och besök. finns enbart möjligheter att från medel som anvisats för arbetsmarknadspolitiska insatser få investeringsbidrag till kulturbyggnader. Denna möjlighet till stöd förutsätter dock betydande arbetslöshet. I ett läge med en överhettad samhällsekonomi och kraftig arbetskraftsbrist går denna möjlighet inte att utnyttja. Mot denna bakgrund konstaterar utredaren att problemet att finna vägar för statsbidrag till kulturinstitutionernas investeringar kvarstår. poängteras att reglerna för statsbidrag i hög grad påverkar den kommunala planeringen. Det är därför väsentligt att kommuner och landsting får klara besked om vilka bidrag det är möjligt att göra anspråk på. Ovisshet skapar lätt handlingsförlamning, konstateras det. Utredaren anser sig dock inte kunna direkt föreslå införande av ett investeringsbidrag utan förordar ytterligare utredning. Han framhåller dock att det är angeläget att en del av medlen som anvisas för kultursatsningar kan komma till användning för investeringar i kulturbyggen. Det finns byggprojekt som måste komma till stånd om en utveckling av den regionala kulturverksamheten skall kunna ske och en statlig insats är en förutsättning för lokal politisk uppslutning kring projektet. Utredaren föreslår att av tillgängliga medel bör få nyttjas för investeringar i ny- eller ombyggnader av kulturbyggnader. Enligt utredaren bör medlen reserveras för de regionala kulturinstitutionernas byggen och påtalar att det inom denna grupp finns en lång råd aktuella projekt. Vid prioritering mellan skilda projekt måste enligt utredaren länsmuseer med bristfälliga lokaler få förtur till stöd. Av årets budgetproposition framgår att begärt att ramen för tillstyrkanden av ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m m höjs med till . framhåller att ca 1/4 av detta medelsbehov avser byggande i , men att det likväl är rimligt att den ur stadsvårdssynpunkt angelägna förnyelsen i stadsdelen i förverkligas. Verket konstaterar vidare att nivån på den allmänna ombyggnadsverksamheten är sjunkande och att många specialiserade ombyggnadsarbetare, som inte lämpligen kan överföras till nyproduktionen, efterhand frigörs. Verket föreslår en tillstyrkanderam för /91 om . Enligt vår mening ställer omsorgen om vår kulturmiljö krav på betydande satsningar. Vi kan dock med hänsyn till det ansträngda läget på byggmarknaden acceptera att den låga nivå - i förhållande till det reella behovet - planoch bostadsverket förordar, som ram för stöd till kulturhistorisk bebyggelse, får gälla. Detta innebär enligt vår bedömning ett ökat anslagsbehov med . Stöd till icke-statliga kulturlokaler De nuvarande bestämmelsena för bidrag till ny- och ombyggnader av ickestatliga kulturlokaler innebär att det i realiteten knappast är möjligt att få stöd för ett enskilt projekt. Enligt vår mening är det beklagligt att i årets budgetproposition inte upptas ett nytt anslag om stöd till icke-statliga kulturlokaler som vi tidigare krävt och som därefter förordats i utredningen i hela landet. Det är uppenbart att ett sådant stöd behövs. Det framgår inte minst av det stora antal motioner som lagts till tidigare riksmöten med begäran om stöd till skilda projekt såsom glasmuseum i , Östersjömuseum i , invandrarmuseum i , Tekomuseum och folkrörelse- och biblioteksmuseum i , riksidrottsmuseum i , m fl. Behovet av stöd är således särskilt framträdande på museiområdet. Detta bekräftas inte minst av att det befintliga i landets fjärde kommun i storlek, , är placerat i bristfälliga och icke funktionella lokaler. Det finns också i vissa fall betydande behov av nybyggnad och upprustning av länsmuseernas lokaler över landet. Mot denna bakgrund föreslår vi att ett nytt anslag till bidrag för ny- och ombyggnad av icke-statliga musei-, teater- och konsertlokaler skall införas. bör besluta om en tillstyrkanderam för /91 om högst för detta ändamål. Bidrag bör enligt vår mening utgå av godkänd investeringskostnad vid nybyggnad, respektive vid ombyggnad. Regeringen bör utarbeta de närmare förskrifterna för stödet. I likhet med utredningen i hela landet anser vi att länsmuseerna skall prioriteras vid fördelningen av tillgängliga medel. Vi bedömer att någon belastning på statsbudgeten inte uppkommer eftersom anslaget är nytt och riktlinjer för stödet måste utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på prop 1989/90:100 i denna del medger att ramen för antikvariska myndigheters tillstyrkanden av tilläggslån eller förhöjt låneunderlag till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse m m fastställs till . för /91 i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att till Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m. med avslag på prop. 1989/90:100 i denna del beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om totalt , 3. att medger en ram för tillstyrkanden av investeringsbidrag under elfte huvudtiteln (nytt anslag) till Vissa icke-statliga kulturlokaler om . för /91 i enlighet med vad som anförts i motionen.