mot · GD02A458 · 1990-01-25 00:00:00 — av () Utvecklingsinsatser i Utvecklingen i har varit positiv. Hög sysselsättning, kraftig dynamik i näringslivet och stor efterfrågan på arbetskraft har varit kännetecknande för utvecklingen. Störst är efterfrågan på arbete inom vårdsektorn, tillverknings- och servicesektorerna. Trots denna god utveckling finns det anledning till viss oro. Inte minst gäller denna oro vår framtida utveckling. Befolkningsprognoserna har gett en bild av ett delat med tillväxt i storstadsområdena, västra , och och tillbakagång i skogslänen med Bergslagen och sydöstra . Det är genom aktiva åtgärder nu som vi kan förebygga kriser . har sjöar, skog och i drabbats allt svårare av försurningen. kommer det att innebära stora svårigheter för länet, om inte kraftfulla insatser görs. Försurningen är bl.a. allvarlig för att den rycker undan basen för en av länets viktigaste sysselsättningsfaktorer, skogsindustrin. Försurningen beror till en viss del på inhemskt nedfall från trafik, industri och värmeverk. I sydöstra härrör dock den största delen från utländska källor, speciellt från , DDR och de baltiska staterna. Det är därför angeläget att ett särskilt miljöanslag inrättas till stöd för insatser på området "tekniskt bistånd, utbildning och forskningsarbete. kommun har startat vänortssamarbete i miljöfrågor med en ort i . Ett samarbete med högskolan i , är också på gång. Detta och liknande inititativ med inriktning på miljöfrågor i Österopa bör få statligt stöd. Stödet kan bl.a. användas till samordning av kommunala initiativ och till direkta projekt exempelvis reningsverk som byggs av svenska kommmuner i . I denna fråga vill jag hänvisa till motion om internationellt miljösamarbete. Jag har väckt en särskilt motion om förbättring av försurade brunnar. En fortsatt satsning på som skol- och utbildningsort är i hela regionens intresse. Gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen Mot. Arbetet med att utveckla och decentralisera den gymnasiala yrkesutbildningen bör fortsätta. Inskolningsplatser och lärlingsplatser bör inrättas i större utsträckning än vad som sker . är det län som erhållit störst reducering av timmar för vuxenutbildning . Skälen härför anförs bl. a. vara att länet har en mycket god arbetsmarknad, låg arbetslöshet samt att vissa kommuner i länet tidigare byggt en större vuxenutbildning än vad som finns resurser för. Länets andel minskar . Sydöstra har angivits som ett kommande stödområde. Det kan inte vara rimligt att vuxenutbildningsramen ytterligare reduceras i ett sådant område. En ökning av ramen nu bör kunna effektivt motverka den befarade utvecklingen i Sydöstra . begärde en utökning av platser i försöksverksamhet med treårig gymnasial yrkesutbildning med 4 000. Budgetpropositionen föreslår en ökning med 1 200 intagningsplatser. Dessa skall i första hand användas för att åstadkomma fullskaleförsök. Huvuddelen av dessa platser kommer sannolikt att fördelas till (900). har tidigare erhållit ett relativt rikt utbud av platser och försökslinjer. Dock saknas naturbrukslinje helt i länet. Andra önskemål från länets kommuner är exempelvis - industriell teknisk linje () - omvårdnadslinje (, , = utökning) - livsmedelsteknisk linje () Kommunerna är synnerligen angelägna om platser för försöksverksamheten. föreslår i sin partimotion om skolan en utökad försöksverksamhet. En del av denna bör komma till del. I etablerades en ingenjörsutbildning inom gymnasieskolan, bestående av 4-årig teknisk linje och 1-årig påbyggnadskurs för denna. Åk 4 och påbyggnadskursen utgör i viss mån grunden för Resurscentrum i . Denna har sedan omvandlats till en tvåårig högskoleutbildning. beslutade att införa en ny tvåårig ingenjörsubildning inom högskolan. Gymnasieutbildningens fjärde år och påbyggnadskursen avvecklas successivt. Riksdagsbeslutet angav även vilka orter som skall ha framtida permanent lokalisering av ingenjörsutbildningen. är ej med bland dessa orter, men är med och är först i landet med försöksverksamheten. får enligt budgetpropositionen en minskning av antalet nybörjarplatser /91 med 30 med en ytterligare minskning av platserna /94 med 20. Det är angeläget för näringslivet i att även i fortsättningen kan ha kvar sin tvååriga maskiningenjörsutbildning. Tillväxten i landets universitetsorter visar på den högre utbildningens och forskningens betydelse för den regionala utvecklingen. Högskolorna i , och /svarar 1989/90 tillsammans för 51 utbildningslinjer och 190 fristående kurser. På dessa går ca 8 000 studenter. Utbildningarna fördelar sig mellan teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap (inkl. ekonomi) och humaniora. Det statliga anslaget för att bedriva denna utbildning är 170 milj. kr. Till forskning är anslaget ca 4 milj. kr. Vid våra universitet är däremot utbildningsanslag och forskningsanslag lika stora. vet vi, att forskningskontakter är avgörande för kvalitén på utbildningen. För att fullgöra högskolereformen och kunna erbjuda en nationellt likvärdig kvalitet på högskoleutbildningen måste mer permanenta forskningsresurser ställas till förfogande. En forskningsorganisation som omfattar högskolorna i , och /, Sydostuniversitetet, skulle ha en tillräcklig utbildningsbas för att bära en sådan förstärkning av forskningsresurserna. Högskolorna Sydostuniversitetet, skall kunna ge en basutbildning som tillgodoser de lokala behoven. De skall profilera sig inom vissa områden med studenter från hela landet, samt kunna erbjuda fortbildning och vidareutbildning och forskarutbildning. Lokalfrågan för högskolan i måste lösas och hela högskolan lokaliseras till ett område. Den skogliga utbildningen byggs systematiskt upp inom ramen för projektet sydsvensk skogsforskning. Med hänsyn till Växjös roll som centrum för det sydsvenska skogsbruket är det naturligt att skogsvetenskaplig forskning knyts till högskolan. Den skogliga försöksparken bör kompletteras med en forskningsenhet. Med hänyn till den ämnesmässigt breda och djupa kompetens som utvecklats inom lärarutbildningen i finns det goda förutsättningar att ge en kvalitativt god lärarutbildning inom en sammanhållen grundskollärarlinje. Det är därför naturligt att även en lärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4-9 lokaliseras till . Uppfinnarna har en avgörande betydelse för ett lands förmåga att hävda sig i en internationell konkurrens. Därför krävs förutsättningar för att kreativa begåvningar kan få goda möjligheter för ett brett kunskapsinhämtande, erfarenhetsutbyte och utveckling av sina idéer och uppfinningar. En nordisk folkhögskola med inriktning på förnyelseteknik skulle vara en väg att tillgodose detta behov. Statligt stöd bör därför ges till den nya utbildningen vid , som man kan se som ett första steg mot en nordisk folkhögskola i förnyelseteknik. har alltmer kommit att utvecklas till ett transportcentrum för sydöstra . Dessutom medför Växjös geografiska läge att grossistföretag ofta överväger att etablera sig där. Ett problem för länet är att för företag på mindre orter är det svårt att rekrytera kvalificerad arbetskraft, bl.a. på grund Mot. av att arbetsmarknaden är för "smal för att båda makarna skall kunna er- A458 Detta är också ett skäl för bra kommunikationer och väl utbyggd kollektivtrafik. kommer centralt att ta ställning till vilka vägar som skall tas in i det nationella stamvägnätet, dit de stora investeringarna skall koncentreras. är en av de få residensstäder som ligger utanför stamvägnätet. Det är angeläget att väg 23 kommer in i detta stamvägnät. De mest angelägna behoven på länets riksvägar är upprustning av och mellan länets centrala delar och . Det framväxande informationssamhället ställer stora krav på tillgänglighet via tele- och datakommunikation. I är skogsbruket och skogsindustrin som tidigare nämnts av stor betydelse. Tyvärr har många mindre vägar låg bärighet på grund av svaga broar eller att vägarna går över stora mossmarker. Det är därför viktigt att länet tilldelas medel för skogstransporterna. , när de regionala problemen i sydöstra blivit alltmer uppenbara, har informationen om möjligheterna till regionalpolitiska stödmedel efter hand nått ut till befolkningen i de sysselsättningssvaga delarna av . har tillsammans med kommuner och länsorgan kunnat få igång en lovande projektverksamhet i länet. har denna utveckling dämpats, eftersom länets anslag för regionala utvecklingsinsatser inte har höjts. Då länsanslaget höjts betydligt anser jag det befogat med en fördubbling av anslaget till . Med tanke på att statsmakterna har drivit projektet skall leva är det väsentligt att man också på länsnivå får resurser att följa upp projektet i glesbygdsområden. För betyder det mycket om man genom t.ex. kombinationssysselsättningar kan öka sysselsättningen och boende på landsbygden. Det är viktigt att man på länsnivå får full frihet att själv prioritera de regionalpolitiska medlens användning mellan projektsatsningar, glesbygdsstöd och stöd till företag. Därför bör maximigränsen för projektmedel tas bort. har uttryckt sin positiva syn på /och dess vilja och erkända kompetens att ta ansvar för en för hela riket omfattande insamling och dokumentationsverksamhet på glasområdet. Det är dock mycket tragiskt att merparten av glaset finns nerpackat i lårar. Det är hög tid att nu får sitt efterlängtade glasmuseum. Ett sådant museum kräver statliga medel. I partimotion om kulturpolitiken föreslås att ytterligare medel anslås till regionala museer. I och med detta förslag skulle möjligheterna till statligt stöd till Glasmuseet i underlättas som komplement till de medel kommun och landsting kan avsätta. Kompensation för I 11 :s nerläggning Beslutet om 111 :s nerläggning kommer hårt att drabba . motsatte mig detta beslut och beklagar det djupt. Det är rimligt att på olika sätt får kompensation för I 11. Här lämnas några förslag. Regeringen bör återkomma med förslag i denna fråga. - Förstärkt delegation för icke militärt motstånd - SCB, regionalt kansli - RRV regional filial, systemutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs (att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sydöstra miljövårdssamarbete med öststater,1] (att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av gymnasieskolan samt vuxenutbildning och dess försöksverksamhet i ,2] (att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om maskiningenjörsutbildningen i ,2] (att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskolan i Växjö-Sydostuniversitetet,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppfinnarutbildningen på ,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationer i ,3] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördubbling av det s.k. länsanslaget till , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om glasmuseet i ,4] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation för I 11. 1 1989/90:U543 2 1989/90:Ub820 3 1989/90:T244 4 1989/90: Kr366 5 1989/90 A458 1* 1989/90. 3 sami Nr A458-463