mot · GD02Ub19 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 19 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:102 om reformerad svenskundervisning för vuxna invandrare En grundläggande förutsättning för våra invandrares anpassning i det svenska samhället och arbetslivet är förmågan att förstå och tala svenska. Goda kunskaper i svenska språket är också en förutsättning för att få ett arbete och ett sa meningsfullt arbete som möjligt. Arbetslösheten bland invandrare är dubbelt så stor som bland svenskarna, och diskriminering av invandrare vid anställningstillfället är alltför vanligt. En större andel invandrare än svenskar utför de sämsta jobben. Invandrarna är också mer utsatta för farlig arbetsmiljö, eftersom information om risker inte alltid är tillgänglig på andra språk än svenska. Otillräckliga kunskaper i svenska språket gör alltså invandrarna mera utsatta pa arbetsmarknaden. Därför mäste vi satsa ordentligt pa en förbättrad svenskundervisning. En bra svenskundervisning har bade ett egenvärde och är en god investering. LO har gjort en enkät bland landets 284 kommuner och har fått svar frän 219. Av dessa hade 75 c/i inte gjort någon som helst ansträngning för att kartlägga och beräkna behovet av grund-sfi för gamla invandrare. 1 en enkät till 164 företag, som Metall har gjort, visar det sig att vid 119 av dem har språkkunskaperna testats hos 1 854 invandrare. 1 501 av dessa hade behov av utbildning, men för endast 302 av dem hade någon utbildning igangsatts. Det finns också exempel pa att utbildning fått avbrytas på grund av att kommunerna inte har tillräckliga medel för att fortsätta den påbörjade utbildningen. Av Metallundersökningen framgar vidare att vid merparten av de undersökta företagen har det inte skett någon uppsökande verksamhet. Det finns också i undersökningen de som säger sig inte ha råd att utbilda sig pa arbetstid. Företagen är tydligen inte beredda att betala utfyllnad till fullt förlorad arbetsförtjänst, trots den rekommendation som gatt ut med till sina medlemsföretag. Av Metalls enkät framgar att endast 38 c/c av företagen betalade skillnaden mellan faktiskt förlorad arbetsförtjänst och studiepenning. Av dem som betalade var det mindre än 40 c/c som betalade något för den restid som uppstod i samband med utbildningen. Arbetsgivarna tar inte sitt ansvar för att invandrarna skall fä tillräckliga kunskaper i svenska språket. 1989/90 Ubl9 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av svenskundervisning till invandrare oberoende av tiden för ankomst till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av full kompensation för förlorad arbetsförtjänst, inkl. ersättning för restid, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stimulansbidrag för genomförande av studier även utanför arbetstiden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för uppsökande verksamhet och speciella informationsåtgärder. () () () () Bilden är ännu tydligare inom servicebranschen. På grund av förhållandena inom dessa branscher förekommer ofta studier pä fritiden. Här visar sig stimulansbidraget ha haft ett värde både för deltagandet i och fullföljandet av svenskundervisningen. Goda möjligheter till svenskundervisning är av avgörande betydelse för att vi skall kunna fullfölja våra invandrarpolitiska mål. Alla invandrare, oavsett ankomst till , skall ges möjligheter till undervisning i svenska språket. Undervisningens omfattning måste utgå från den enskildes behov och förutsättningar.