mot · GE02Bo10 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:34 Ny bostadsfinansiering, m.m. I propositionen presenteras ett förslag till nyttsystem för finansiering av ny- och ombyggnad avbostäder från , en utvidgning avnuvarande stöd för underhåll av hyreshus från 1januari 1991, en kompensation för höjd byggmomsvad gäller permanentboende från 1 januari 1991och en justering av den så kalladeräntebidragstrappan från . Från sida har vi ingainvändningar mot dessa förslag i stort. Vi har haftmöjlighet att diskutera dem med regeringen underberedningsarbetet och vi har kommit fram till enöverenskommelse som ligger fast. Däremot måste vi konstatera att de begärdahyreshöjningarna från till följd avskatteomläggningen vida överstiger vad regeringenberäknade inför skattebeslutet . Deaviserade höjningarna är i storleksordningen 15--istället för . Det betyder att höjningenför en normal trerumslägenhet blir ca 500kr/månaden istället för ca /månaden. Om såstora höjningar får slå igenom -- och det går inte attannat än marginellt pruta påskatteomläggningseffekterna ihyresförhandlingarna -- betyder det att många låg-och mellaninkomsttagare förlorar påskatteomläggningen, att inflationen späds påytterligare samt att statens och kommunernasutgifter för bostadsbidrag, räntestöd ochsocialbidrag ökar ytterligare. Utöver de förslag till förbättringar somåterfinns i propositionen (investeringsbidrag,slopande av räntebidragstrappans tak och vidgatstöd till underhåll i hyreshus) måste därförytterligare åtgärder vidtas som dämpar deinflationsdrivande hyreshöjningskraven redan frånoch med 1991. Beräknade minskningar av statenskostnader för det statliga stödsystemet från 1993med 10--/år ger utrymme fördessa åtgärder.Vi har tidigare förklarat att vi inte kan godta allade nya skatter som läggs på boendet till följd avskatteomläggningen. Vi har också krävt enreformering av fastighetsskattesystemet. Viåterkommer i detta sammanhang med tre förslagsom vi finner särskilt välmotiverade och ägnade attsänka hyresnivåerna i hela beståndet. Det är: 1. Slopande av uttagsbeskattningen på arbeteni egen regi. Slopande av fjärrvärmemomsen/ alternativtuppskjutande av ikraftträdandet. Slopandet av statlig fastighetskatt förallmännyttigt ägda bostadsfastigheter. Uttagsskatten infördes på ett sentstadium i skatteomläggningsdiskussionerna. Skäletvar likställdhet mellan köpta tjänster ochförvaltning i egen regi. Skatten slår särskilt hårt motde allmännyttiga företagen. Den drabbar inte småförvaltningar och egna hem. Den driver upphyrorna med 10--/kvadratmeter och år. Denhar beräknats ge staten en inkomst på 1 miljardkronor . Fjärrvärmemomsen tas inte ut . Denbör inte tas ut i fortsättningen heller. Genom endubbelbeskattning av dessaenergidistributionssystem motverkas demiljösatsningar som ett antal kommuner gjort.Fjärrvärmemomsen höjer hyrorna med upp till 30kr/kvadratmeter och år. Den beräknas ge staten eninkomst på . Den statliga fastighetskatten har nyligenfått en profil som ska utjämna kostnaderna övertiden. Denna utjämning kan inte kombineras medräntelånesystemets utjämning. Fastighetskattenbör således omformas helt, och regeringen haraviserat en utredning som bl.a. ska omprövataxeringsvärdet som grund för beskattningen. Vi välkomnar en sådan utredning men vill redannu förslå att fastighetsskatten slopas för deallmännyttiga företagens bostadsfastigheter. Skäletär att de allmännyttiga företagen enligt vår meningaldrig ska sälja sina fastigheter. Det finns alltsåinget värde som kan realiseras. kan enslopad fastighetsskatt sägas innebära atthyresgästerna får del av fastighetensvärdestegring -- den värdestegring som en privatfastighetsägare kan realisera. Slopadfastighetsskatt i allmännyttan sänker hyresbehovetmed ca /kvadratmeter och år. Kostnaden förstaten är ca . Slutligen några detaljsynpunkter vad gällerförslaget till räntelånesystem. harförutsatt att det är och inte regeringensom fastställer nettoräntesatsen första året ocheventuella kommande ändringar. Detta bör gesregeringen till känna. Vi har vidare förutsatt att detbehovsprövade förvärvslånet med räntebidragbibehålls oförändrat utanför räntelånesystemet.Detta bör också ges regeringen till känna. Vi harfunnit att ''glesbygdsgarantin'' i räntelånesystemetfått en alltför vag utformning. Vi förutsätter attstaten efter prövning i enskilda fall kan eftergeregressfordringar som uppkommit till följd av attlångivaren har utnyttjat kreditgarantin. Eftergiftskall lämnas i första hand i sådana fall därkreditförlusten beror på att värdeutvecklingeninom en region eller på en viss ort har varit så svagatt räntelånen i större eller mindre grad saknartäckning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om slopande avuttagsbeskattningen på arbeten i egen regi från 1januari 1991, 2. att beslutar om slopande avfjärrvärmemomsen från ,3. att -- vid avslag på yrkande 2 --beslutar att ikraftträdandet av fjärrvärmemomsenuppskjuts,4. att beslutar om slopande av statligfastighetsskatt för allmännyttigt ägdabostadsfastigheter,5. att som sin mening ger regeringentill känna att skall fastställanettoräntesatsen första året och eventuelltkommande ändringar,6. att som sin mening ger regeringentill känna att det behovsprövade förvärvslånet medräntebidrag bör bibehållas oförändrat utanförräntelånesystemet, 7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om''glesbygdsgarantin'' i räntelånesystemet.