ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T921 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T921 1979 antog Lagen om handikappanpassad kollektivtrafik. fick i uppdrag att utfärda föreskrifter om anpassningen. Den skulle i princip vara genomförd . har gått och TRP har gjort en utvärdering och konstaterat att effekterna varit ytterst marginella. För arbetet med anpassningen utsågs en rådgivande nämnd där handikapprörelsen skulle få tillfälle att framföra sina synpunkter på föreskrifterna. Det var dock endast på några smådetaljer, som visserligen resulterade i en allmän standardhöjning, som handikapprörelsen fick något inflytande. Så avvisades t.ex. kravet på plana insteg på all spårbunden trafik bestämt av TRP. Inte ens när det gällde lokaltågen, som ännu inte var beställda när föreskrifterna skrevs, uppnåddes något resultat. skall snabbtågen förses med lyftplatta, som kanske förbättrar tillgängligheten för några grupper men inte för alla och framförallt endast på de linjer som dessa tåg trafikerar. När vi står inför den storsatsning, som SJ förutskickar, borde det vara självklart att man tar steget fullt ut och löser detta problem för alla. Den enda riktigt acceptabla lösningen på all framtida spårbunden trafik är plant insteg. Att som sker hänvisa handikappade till godsvagnar eller göra dem beroende av SJ:s service av ofta dålig kvalitet, att tvinga passagerarna att klättra upp och ner för att komma till, respektive från tåget, och att tvinga alla att släpa tunga resväskor upp i höjden, hör inte till ett modernt kommunikationsmedel. Det ger inte den service, som resenärerna borde ha rätt att fordra. Kostnaderna för plant insteg blir, om de slås ut på tågens livslängd, överkomliga. Företagsekonomiskt men framförallt samhällsekonomiskt blir det med all sannolikt en betydande vinst om alla positiva effekter räknas in. Bland exempel på positiva effekter kan nämnas: - Snabbare på- och avstigning för alla resenärer och därmed kortare uppehåll och kortare restider. - Ökat antal resenärer bland människor, som inte kan eller har svårt att gå i trappor. 1989/90 T921 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappanpassning av kollektivtrafik. - Bättre resmöjligheter för dem som avstår att ta tåget på grund av svårigheter att ta bagage, småbarn eller sig själva ombord på tåget. - Minskade utgifter för färdtjänst. Det är nödvändigt att nu ser till att beslutet genomförs så att handikappanpassningen av kollektivtrafiken blir verklighet. gotmb 99952, 1990
mot · GD02T922 · 1990-01-23 00:00:00 — av och (båda mp) Av miljömässiga, mänskliga och ekonomiska skäl har vi inte råd att bygga en . är hårt utsatt för miljöförstöring i olika former. Dels gör det stora befolkningstrycket att påfrestningarna på regionen trafikmässigt blir starka, dels gör den goda skånska jorden att storjordbruk med sin intensiva odling förstör marken med sin övergödsling. Dessutom har vi redan en hög industrikoncentration i området som i sig ger transporteffekter. Som om inte rök och avgaser från vår egen industri skulle räcka måste vi också importera andra länders utsläpp, som med vindarna kommer svepande över oss. Av miljömässiga skäl måste alltså avgaserna från transportfordon minska i regionen för att inte försurningen med bl.a åtföljande träddöd, markurlakning, vattenförstöring och tungmetallförgiftning alldeles skall förstöra vår landsända. Dessutom höjer vi kodioxidhalten i luften och det ger växthuseffekten. De mänskliga skälen innebär försämrad livskvalitet med eventuell sjukdom som följd. I drabbas barnen särskilt hårt av astma, allergier och eksem. Inte borde väl vi bli sjuka av välfärden. De ekonomiska skälen är att sjukvårdskostnaderna växer oss över huvudet. Vi måste helt enkelt hålla oss friskare om hälso- och sjukvårdsbudgeten skall . Det gäller både på lokal- och riksnivå. Även den enskildes ekonomi blir lidande. Från en kommer siffror som är allvarliga. - fler dödsfall i leukemi - fler dödfödda barn - fler fall i lungcancer - fler fall av bronkit, astma, emfysem än andra landsting. En läkare vid har sagt att av barnen har astma eller allergi och det är en fördubbling . Det är nödvändigt att ta itu med miljön annars kommer snart halva att vara sjukt. Vi har inte råd att bygga någon bro över eller någon som helst förbindelse som förorsakar trafikavgaser i denna regionen. Det är inte bara en fråga om pengar. Det är fråga om liv eller död, om vilken sorts liv vi vill leva, om vilka förutsättningar vi ger våra efterkommande för att kunna föra en dräglig tillvaro. Vi vill inte expandera ytterligare i sydvästra , ett område som redan Mot. är så utsatt. Vi vill styra utvecklingen i en naturresurssnål riktning både vad T922 gäller trafik och energi. Vi vill i stället satsa på förbättrade tågförbindelser i och övriga . Industrin behöver utvecklas i andra delar av . Vi vill ha en lugn och trivsam miljö i , där man bevarar naturen i omgivningarna, där det finns strövområden och badstränder. I de planerna passar en inte in. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att tillstånd till att bygga en inte ges.
mot · GD02T923 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T923 av och (båda s) Försöksverksamhet med beställningstrafik Bra kommunikationer är en stor del i människans frihet.Transporter behövs för att kunna resa till och från arbetet, delta i utbildningar, kultur och fritidsutbudet och nyttja servicen av olika slag. De behövs även för att bryta isoleringen för många grupper i samhället, för alla dem som bor i glesbygden men även för många äldre och handikappade över hela landet. Trafikpolitikens målsättning måste vara att bibehålla och utveckla välfärden. De faktiska tillgänglighetskraven måste därför variera mellan landets olika delar. Inom länen med sina olika strukturer har turtätheterna anpassats till resandeunderlaget vilket medför att tillgängligheten till det utbud av service och rekreation som erbjuds inte kan nyttjas av alla. Följden blir att många känner sig isolerade och flyttar till orter med större tillgänglighet. De som i första hand flyttar är ungdomar, kvinnor och främst de unga kvinnorna. Detta medför att de som blir kvar blir än mera isolerade på grund av att underlaget till en bra service ytterligare minskar. Den onda cirkeln måste brytas. Länstrafiken som bedriver den regionala trafiken tvingas ofta dra in vissa turer, beroende på ett minskat underlag av resande. Särskilt och blir turerna allt färre, den tid när resandet skulle nyttjas för utövande av kultur och idrott. fungerar trafiken, men medan man kan resa till en annan ort, måste hemfärden företas under . Ett bättre utbud av transporterna måste till. En beställningstrafik som även länstrafiken skulle svara för, vore ett sätt att öka tillgängligheten och . Turerna skulle finnas upptagna i den ordinarie tidtabellen men kunna förhandbeställas. Färdtjänsten skulle även inrymmas i förslaget. Bra kommunikationer är ett måste för att göra rundare och bryta isoleringen för människor bosatta på mindre orter. Ett mera flexibelt trafiksystem måste prövas. Mycket talar för att något län erhåller bidag och på försök får bedriva beställningstrafik under icke ordinarie trafiktider. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1* 1989/90. nen anförts om försöksverksamhet med beställningstrafik under icke ordinarie trafiktider. () () 1989/90 T923
mot · GD02T924 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T924 av () Utbildning för trafiktillstånd Den lagstiftning som reglerar tillståndsgivningen för yrkesmässig trafikutövning med buss kräver viss utbildning. I stort är den utbildningen bra och verkligen mycket välbehövlig. Men de arrangemang som finns anordnade för de medborgare som önskar skaffa sig denna utbildning är inte lika bra. Den utbildning som erbjuds är mycket dyrbar och sköts dessutom av vilka väl kan sägas vara parter i målet. De kan alltså med hjälp av ekonomiska och andra styrmedel dirigera utbildningen och de utbildade så att de bättre passar föreningens syften. Det är alltså möjligt att styra tillståndsgivningen efter sina egna beräkningar av tillgång och efterfrågan. Det vore lämpligt att även andra utbildare fick samma möjligheter att förmedla denna utbildning och att den givetvis underkastas kontroll av . Ett sådant förfaringssätt borde kunna ge den konkurrens i utbildningen som bör eftersträvas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av konkurrens i utbildningen för att erhålla trafiktillstånd.
mot · GD02T925 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T925 av m.fl. (c) Skärgårdstrafiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk407 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett nytt anslag benämnt Statligt stöd till skärgårdstrafik, 2. att utalar att alla samverkansformer bör prövas för att ge skärgårdens bofasta befolkning bättre postservice. () () () ()
mot · GD02T926 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T926 av m.fl. (c) Handikappanpassade kommunikationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So296 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättringar av kommunikationer. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02T927 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T927 av m.fl. (s) En fast Öresundsförbindelse Frågan om byggandet av en fast förbindelse över har diskuterats . En rad utredningar har diskuterat frågan och lagt fram förslag till lösningar. Den senaste i raden är den svensk-danska utredningen (SOU 1989:4). Utredningen som presenterades föreslog en kombinerad väg- och järnvägsförbindelse mellan och . Fördelarna med en fast förbindelse mellan och är betydande. Förutsättningarna ökar för ett praktiskt, industriellt och kommersiellt samarbete mellan och . En sådan förbindelse är ett sätt att ytterligare utveckla den nordiska gemenskapen och skapa bättre kontakter, både när det gäller näringsliv, arbetsmarknad kultur och utbildning. Ur många utgångspunkter borde geografiska läge vara särskilt gynnsamt, inte minst mot bakgrund av närheten till EG:s framtida inre marknad. Ett avgörande hinder för en positiv utveckling är emellertid de bristfälliga, tidskrävande och ibland opålitliga förbindelserna som finns över . Detta förhindrar inte bara kontakterna med kontinenten utan är kanske framför allt ett avgörande hinder för utvecklingen av en sammanhållen . Med en fast förbindelse mellan och skulle en integrering av de båda regionerna på ömse sidor av bli möjlig. Ett vidgat samarbete mellan forskning och högre utbildning skulle ge större slagkraft åt hela . Förutsättningar skulle skapas för en gemensam bostadsoch arbetsmarknad. Flygplatserna och skulle kunna integreras vilket skulle förbättre kommunikationerna avsevärt, inte minst på den svenska sidan. Även det kulturella utbytet skulle förstärkas. Det står alldeles klart att en fast förbindelse mellan och avsevärt skulle stärka och möjligheter att hävda sig i den allt starkare konkurrensen från andra regioner i . Fördelarna av en sådan bro accentueras ytterligare av tillkomsten av och de allt konkretare planerna på att etablera en fast förbindelse även mellan och Puttgarden. Enligt vår uppfattning bör konkreta regeringsöverläggningar komma till stånd mellan och i syfte att nå en överenskommelse om en fast förbindelse mellan och . förslag bör därvid kunna tjäna som underlag. väg- och järnvägsförbindelse är enligt vår uppfattning den bästa lösningen från ekonomiska och kommunikationsmässiga utgångspunkter. har också visat att det är möjligt att bygga en sådan förbindelse utan negativ miljöpåverkan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingar inleds med den danska regeringen i syfte att nå en överenskommelse om en fast förbindelse mellan och . () () () () 1989/90 T927
mot · GD02T928 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T928 av m.fl. (fp) Kollektivtrafiken i Det genom regeringsinitiativ tillkomna Miljöprojekt som en av sina huvudpunkter förslag om att genom att bygga ut ett väl fungerande kollektivtrafiknät komma till rätta med den dåliga Göteborgsluften. Kollektivtrafikutbyggnad bör givetvis från miljösynpunkt göras genom satsning på den spårbundna trafiken. Detta kräver mycket stora investeringar. har fått statsbidrag av kostnaderna för investeringar i spårbunden trafik. Staten har tidigare vid utbyggnad av tunnelbanan i lämnat bidrag till nästan hela kostnaden. Åtgärder för att förbättra luften i är angelägna, vilket man också fastslog i Miljöprojekt . För att följa upp dessa ställningstaganden bör regeringen därför inom ramen för de satsningar som aviseras på bl.a. kollektivtrafik och regionaltrafik finna lösningar som möjliggör de här föreslagna åtgärderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnaden av kollektivtrafiken i .
mot · GD02T929 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T929 Persontransportstöd för egenföretagares tjänsteresor infördes ett persontransportstöd för att minska de norrländska företagens kostnader för personkontakter med södra och . Motiven för införande av stödet var dels att resekostnaderna i många fall är mycket betungande för de norrländska företagen, dels att det ansågs vara ur regionalpolitisk synpunkt viktigt att dessa företags kontaktnät och marknadsföring byggs ut. Persontransportstöd lämnas till företag med anställd personal inom industri- och transportsektorn. Bidragsgrundande är anställd personals tjänsteresor som företas med flyg eller tåg till eller från eller plats bortom . Stödet utgår av resekostnaden för företag i utom för företag som är belägna i , , och kommuner för vilka bidragsprocenten är 35. För företag i är bidragsprocenten 30 och för företag i samt för , och kommuner i 20. Jag har i upprepade motioner begärt att persontransportstöd skall utgå även till företag belägna i kommun, men dessa motioner har tyvärr avslagits, . Regeln om att stödet utgår till anställd personal utesluter att bidrag ges för egenföretagares egna tjänsteresor. Härigenom är det alltså en skillnad mellan företag som drivs i aktiebolagsform, där alla räknas som anställda, och företag som drivs som enskild firma. Det är anmärkningsvärt att regionalpolitiska stödformer utformas så att egenföretagarna missgynnas jämfört med dem som driver företag i aktiebolagsform. Såväl rättviseskäl som hänsyn till de minsta företagens betydelse för sysselsättning och utveckling i norra talar enligt min mening för att reglerna bör ändras så att stöd utgår oberoende av företagsform. Eftersom stödet tillkommit för att underlätta en utbyggnad av de norrländska företagens kontaktnät och marknadsföring i södra och finns det inga skäl till att reglerna för stödet skall vara sådana att det är dyrare för en enskild företagare att själv arbeta med marknadsföringsfrågorna än om han låter någon eventuell anställd utföra dessa viktiga arbetsuppgifter. Det kan tilläggas att för många småföretag kan just marknadsföringen vara av avgörande betydelse för deras verksamhet och särskilt för deras möjligheter att expandera. Krav på att persontransportstöd skall utgå även till egenföretagares egna Mot. tjänsteresor väcktes av i samband med att propositionen framlades T929 1985 och frågan behandlades senast vid fjolårets (1988/89:TU 11) då , och reserverade sig för ett sådant system. Mot bakgrund av vikten att underlätta för alla företag - oberoende av företagsform - i norra att bygga ut sin marknadsföring i södra och bör , enligt min mening, göra ett uttalande om ändring av reglerna om persontransportstöd. Även om persontransportstödet kan komma att i övrigt förändras är det viktigt att principen om likabehandling av egenföretagarnas och anställdas tjänsteresor fastslås av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att persontransportstödet även skall omfatta egenföretagares tjänsteresor.
mot · GD02T930 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T930 av och (båda fp) Bilsocial utredning Bilén är en av de uppfinningar som betytt mest för enskilda människors frihet. Bilen ger flexibilitet, den löser en mängd transportproblem, den sparar tid. Den är ofta det enda realistiska och tillgängliga transportmedlet vid resor till och i arbetet samt . Bilen har betytt en frigörelse och öppning i tillvaron speciellt för äldre människor vars resmöjligheter förr var ytterst begränsade. Bilen är alltså mycket mångsidig och uppskattad. Det är inte underligt att personbilen står för den helt övervägande delen av persontransporterna i . Även med omfattande stimulanser och kvalitativa förbättringar av kollektivtrafiken kommer personbilen också att utgöra det helt dominerande inslaget i trafikbilden. För de flesta svenska familjer är bilen själva ryggraden i transportsystemet. Trots att kollektivtrafiken är omfattande, inte minst i de större tätortsområdena, sker faktiskt 8 av 10 resor med privatbil. I ett land som med stora avstånd och gles befolkningsstruktur har bilen ofantligt stor betydelse för de flesta människor. Trots alla fördelar med bilen så finns ändock problem, vilka mest handlar om de miljöproblem som bilar skapar genom sina utsläpp. Det är en stor fråga som diskuteras och debatteras framförallt mellan politiker, forskare, miljöaktivister och motororganisationer. Detta gäller givetvis inte bara personbilen, utan i än högre grad bussar och lastbilar som står för transporter av både människor och gods. I storstadsområdena är problemen särskilt besvärande på grund av hög trafikintensitet och därmed miljöproblem som på något sätt måste lösas. Därför ser vi med stor förväntan fram mot betänkande som väntas . Den stora trafikpolitiska uppgiften blir alltså att göra trafiken miljövänlig. Det är en svår uppgift. Vi måste lösa den utan att göra avkall på människors bilbehov och frihet. Ansvaret åvilar alla i samhället. Vi kan med politiska beslut skapa bättre förutsättningar och ange riktlinjer men inte den vägen lösa alla problem. Bilindustrin, trafiknäringen och motororganisationerna måste alla ta sitt ansvar för att bilen skall bli miljövänlig. Även från trafiksäkerhetssynpunkt finns problem, vilka ökar efterhand som fler människor använder bilen. Trafiksäkerhetsfrågorna måste alltid vara aktuella och det gäller all slags trafik. Slutligen måste det personliga engagemanget för att främja trafiksäkerhe 1989/90 T930 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en bilsocial utredning. () () ten och ansvarstagandet för miljön alltid vara högt. En aktiv information till breda samhällsgrupper är därför angelägen. Vi anser att en bilsocial utredning bör tillsättas som utreder konsekvenserna av bilen som transportmedel samt de fördelar och nackdelar vi här ovan har beskrivit. Givetvis skall man även undersöka konsekvenserna av de kostnadsökningar som drabbat bilisterna. Detta gäller både för dem som är bosatta i glesbygd och för befolkningstäta områden.
mot · GD02T932 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T932 av m.fl. (mp) Trafikens handikappanpassning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So313 hemställs att beslutar om vad i motionen anförts om trafikens handikappanpassning. () ()
mot · GD02T933 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T933 av m.fl. (vpk) Felparkeringsavgifterna, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo859 hemställs att beslutar att taket för felparkeringsavgift tas bort och kommunerna själva får bestämma felparkeringsavgiftens storlek. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02T934 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T934 av m.fl. (vpk) Handikappanpassad kollektivtrafik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So315 hemställs 1. att hos regeringen begär förnyad översyn av handikappanpassningen av den kollektiva trafiken och förslag som syftar till genomgripande förändringar, 2. att hos regeringen begär förslag om att anvisa . till att fördela till kommuner och trafikhuvudmän för handikappanpassning av kollektiva färdmedel utöver vad som anges i gällande bestämmelser. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02U201 · 1990-01-11 00:00:00 — av () Utveckling av postservice i biståndsinsatser till utvecklingsländerna tar, vid sidan om det humanitära biståndet och katastrofinsatserna, i huvudsak sikte på insatser för att bygga upp och stärka mottagarländernas infrastruktur. Avsikten är att därigenom öka mottagarländernas möjligheter att utvecklas av egen kraft. De infrastrukturella insatserna har primärt dominerats av tunga satsningar inom transportområdet samt vatten- och energiförsörjningen. Inom transport- och kommunikationsområdet har bistånd lämnats för vägar, järnvägar, hamnar, flygplatsutrustning, telekommunikationsutrustning etc. Däremot saknas insatser för utveckling av postservicen. En tillgänglig och fungerande postservice är en förutsättning för ett utvecklat samhälle. Den traditionella service som sker via posten i flertalet länder omfattar distribution av brev och tidningar samt lättare paket. På postkontoren utförs dessutom ofta någon form av betalningsservice och enklare spartjänster. Dessa tjänster behövs både för den offentliga förvaltningen och för näringslivet. Detta gäller speciellt för småföretagsamheten och för de enskilda medborgarna. De större företagen kan ofta köpa distributionstjänster till högt pris. För tillväxten av mindre företag behövs en tillförlitlig och prisbillig postservice. Detsamma gäller för utbyggnaden av den viktiga handeln mellan näraliggande utvecklingsländer. Postservicen har också en social betydelse. I många förekommer betydande folkförflyttningar. Stora grupper lämnar landsbygden för att arbeta i städerna. Familjerna är ofta kvar på landsbygden. Genom frånvaron av postservice eller en mycket bristfällig service får dessa människor inga möjligheter att uppehålla förbindelser med sina anhöriga. Telefon har ytterst få möjlighet att använda. Brev och pengar får skickas med resande. Med tanke på den väntade kraftiga befolkningstillväxten samt den stigande läs- och skrivkunnigheten i ökar kravet på en allmänt tillgänglig postservice. Detta är också en fråga om demokrati. Att organisera en fungerande postservice kräver inga betydande investeringar. Grundförutsättningen är att transporter finns att tillgå. Det är därför naturligt att postservicen byggs ut som ett viktigt komplement till följd av de insatser som gjorts på det fysiska transportområdet. För en effektivisering av postservicen fordras i första hand rådgivande managementinsatser och träning av de anställda inom de befintliga postorganisationerna, alltså en fråga om överföring av kompetens. 1 1989/90. 1989/90 U201 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av biståndsinsatser för utveckling av postservice i utvecklingsländerna. cen är arbetsintensiv och träningsinsatserna måste ske systematiskt och planmässigt. Biståndsinsatser för utveckling av postservicen har inte förekommit. För att inom rimlig tid få möjligheter till stöd inom detta område föreslås att postfrågor uppmärksammas i biståndsarbetet så att stödinsatser kan göras.