mot · GD02N315 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N315 av m.fl. (fp) Handeln med tjänster har i princip hela sysselsättningsökningen i kommit i tjänstesektorn. uppstod ökningen huvudsakligen inom den offentliga delen. Därefter har de privata tjänsteföretagen svarat för ca. 2/3 av den totala sysselsättningsökningen. av arbetskraften inom tjänstesektorn, varav inom den privata delen. Tjänsteföretagen står likaså för merparten av bruttonationalprodukten () samt de materiella investeringarna. Den starka positionen i den nationella ekonomin har inte lett till en motsvarande andel av exporten. Tjänsteexporten växer ungefär i samma takt som varuexporten och uppgick till , dvs. 1/4 av den totala exporten. Huvuddelen av tjänsteexporten består av transporter, turism samt finansiella tjänster (försäkring och ränteinkomster). Tjänsteimporten under var . Den negativa balansen uppstår framförallt under posterna turism och räntor. Internationaliseringen sker genom utlandsetableringar Med export och import avses i allmänhet betalningsflöden över gränserna. Huvuddelen av svenska tjänsteföretags försäljning till utländska kunder sker dock genom etableringar i utlandet. (Enligt statistik från är försäljningen av tjänster till utlandet genom utlandsetableringar sex gånger så stor som den rena exporten). Exportsiffrorna är därför missvisande om man vill illustrera tjänsteföretagens internationella verksamhet. En fullständigare bild kräver att man kompletterar exportsiffrorna med försäljningen från utländska bolag. Då bör man använda sig av enkäter. Kraftig ökning av tjänsteföretagens direktinvesteringar En indikation om omfattningen av tjänsteföretagens internationalisering får vi om vi studerar statistiken över direktinvesteringar i utlandet. Tjänsteföretagens direktinvesteringar ökade och fortsätter att öka. Huvuddelen gjordes inom den Europeiska gemenskapen. Vi kan alltså konstatera att tjänsteföretagen i allt högre utsträckning anser det mer lönande att investera utanför , vilket gör att även en större Mot. del av vinsterna stannar i utlandet. Detta resulterar i en långt sämre tjänste- N315 balans för del än vad som annars varit möjligt. Skapa förtroende för som framtidsmarknad Slutsatsen är att sättet att förbättra tjänstebalansen är att skapa ett sådant förtroende för som en framtidsmarknad att både svenska och utländska tjänsteföretag vill arbeta här. Detta förtroende förutsätter att företagen kan känna sig säkra på att verksamhetsförutsättningarna i inte avviker negativt från de som gäller i vår omvärld. Företag i måste t.ex. ha samma möjligheter att verka inom EG som EG-företagen. En framtida sänkning av momssatsen skulle spela en positiv roll i detta sammanhang. Vi får heller inte utestänga svenska och utländska företag från stora delar av den svenska tjänstemarknaden genom omfattande tjänstemonopol, t.ex. inom sjukvård, utbildning, barnomsorg och arbetsförmedling. Aktivt deltagande i förhandlingar om ökad konkurrens inom tjänster Ett viktigt led i arbetet att skapa likartade förutsättningar mellan och utlandet för tjänsteföretagens verksamhet är ett aktivt deltagande i dels den västeuropeiska integrationen, dels Uruguay-rundan inom ramen för . Båda dessa förhandlingsprocesser syftar till att öka den internationella konkurrensen, vilket kommer att få positiva konsekvenser för utvecklingen i de deltagande länderna. Utgångspunkten är att ett ökat handelsutbyte mellan länder bidrar till ökad produktivitet och tillväxt samt ger konsumenterna tillgång till bättre varor och tjänster. Största strukturförändringarna inom tjänstesektorn Eftersom vi ända sedan slut konsekvent arbetat med att få bort handelshinder på varusidan så fungerar det internationella utbytet av varor relativt väl och vi har kunnat se en stor expansion av varuhandeln. Däremot är det nu första gången som det förhandlas om tjänster i . Likaså är det först nu som EG ger samma prioritering åt tjänsterna som åt varorna. har följaktligen redan ett frihandelsavtal med EG gällande varuhandeln, men inget för tjänstehandeln. Det är därför på tjänstesidan som vi kommer att kunna notera de största strukturförändringarna . Det vi säkert vet är att vi kommer att möta en kraftigt ökad konkurrens inom en rad olika tjänster, även de som är monopoliserade i . Vårt förberedelsearbete borde av detta skäl i högre grad än vad som är fallet avse tjänstesektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att exportstatistiken komplet teras med siffror över försäljningen av tjänster från utländska etable- Mot. ringar samt värdet av svenska tjänsteföretags tillgångar i utlandet, N315 2. att hos regeringen begär en utredning av alla i existerande legala och faktiska tjänstemonopol samt förslag till hur man kan skapa en ökad konkurrens inom dessa områden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att det hålls en kontinuerlig och tät kontakt med företrädare för tjänsteföretagen och deras organisationer speciellt i det skede där realförhandlingar pågår beträffande tjänstehandeln såväl mellan EFTA/EG som i Uruguay-rundan. () de ()