ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub103 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 103 av m.fl. (c, fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning finns i endast en professur i ämnet brobyggnad, etablerad vid . Ämnet brobyggnad och den kvalificerade kunskap det representerar är av utomordentlig betydelse för vidmakthållande, utveckling och förnyelse av infrastrukturen i vårt land. Landets brobestånd måste förstärkas, repareras och förnyas för att fylla sin funktion inom det svenska vägnätet, som, förutom sin nationella betydelse, också är av stort värde för det nordiska och för övrigt internationellt samarbete. Nya normer, t.ex. beträffande axeltryck, ställer också ökade krav på broar och viadukters bärighet. Järnvägsnätet är i samma situation. Stora förhoppningar ställs på ett effektivare och modernare järnvägsnät för både frakt- och persontrafik. Därtill kommer järnvägsnätets stora fördelar ur miljösynpunkt. De planerade högre hastigheterna fordrar upprustning och förnyelse, både av kapacitetsoch säkerhetsskäl. Ökat intresse för spårbunden trafik i städerna, det ökade antalet projekt med överdäckning av trafikleder och gator liksom stora byggnadsverk ställer stora krav på kunskaper om bärförmåga, tillförlitlighet och beständighet. finns en stor brist på kvalificerade broingenjörer. Den förändring som föreslås i proposition 1989/90:90 beträffande brobyggnadsprofessuren vid KTH skulle ytterligare kunna försämra denna situation. Vi finner det därför oacceptabelt att en åtgärd nu vidtas som innebär en kunskapsmässig nedrustning inom det betydelsefulla område som brobyggnad utgör. Vi föreslår därför att professuren i brobyggnad vid KTH bibehålls. Det behov av en ytterligare professur i ämnet träforskning som framförs i propositionen får inte ställas mot de behov som finns inom ämnet brobyggnad. En lösning för en professur inom ämnet träforskning bör kunna finnas t.ex. inom det forskningsprogram som det nya tekniskt-vetenskapliga forskningsrådet handhar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att professuren i ämnet brobyggnad vid bibehålls. () () 1989/90 Ubl03
mot · GD02Ub104 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl04 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Enligt proposition 1989/90:90 om forskning bör den forskningen förstärkas. på har i flera sammanhang påvisat möjligheter som bas för marin forskning. Det självklara läget mitt i med en provkarta på naturresurskvaliteter och nyttjandefördelar samt närheten till de svenska fiskezonernas omfattning och belägenhet gör att är särskilt intressant för forskning inom detta område. - före detta Askölaboratoriet - har bedrivit forskning och undersökningsverksamhet på norra . I disponerar verksamheten en fastighet med kontorsoch övernattningsutrymmen för projekt i såväl gotländska sötvatten som ute till havs. Ett fältlaboratorium med våtutrymmen har etablerats vid Ahr som komplement till lokalerna i . I anslutning till verksamheten vid Ahr har förvärvat mark för att säkerställa möjligheterna till en eventuell framtida utbyggnad. Stationerna i och Ahr utgör utgångspunkt för forskning och undersökningar kring flodkräftor och reproduktionsproblemen för torsk, havsöring, ål och andra för östersjöfisket kommersiellt viktiga fiskarter. Verksamheten har varit framgångsrik och sysselsätter nio personer varav sex aktiva forskare. nyttjas anläggningarna även som bas för ett större antal forskare från institutionen i . Verksamheten har finansierats med externa medel från bl.a. , , skogs- och jordbrukets forskningsråd samt ett antal privata fonder och stiftelser. och har också bidragit med vissa medel för lokaler etc. Som tidigare nämnts har man varit framgångsrika i sin verksamhet och bl.a. uppnått viktiga resultat vad gäller den för östersjöfisket ekonomiskt viktiga torskens reproduktion. Forskarna har arbetat under mycket primitiva förhållanden. Laboratoriet i Ahr är litet och saknar helt uppvärmning och sanitära utrymmen. En arbetssituation utan någon form av anställningstrygghet utgör också en belastning för verksamheten. Den forskning man bedriver i och Ahr är angelägen både ur ett regionalt, ett nationellt och ett internationellt perspektiv. Statsmakten kan med relativt begränsade insatser, i form av medel för en utbyggnad och modernisering av stationen i Ahr och en eller två forskartjänster, långsiktigt trygga denna angelägna verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande stöd till marin forskning på . 1989/90 Ubl04
mot · GD02Ub106 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl06 av m.fl. (m,fp,vpk,c,mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Forskarstuderandes/doktoranders ATP-år Forskarstuderande/doktorander uppbär vanligen utbildningsbidrag som ersättning för den arbetsinsats som de gör under som forskarstuderande/doktorander. För många av dessa löper deras utbildning och forskning under en rad av år då deras jämnåriga befinner sig ute i arbetslivet och där intjänar såväl ATP-år som ATP-poäng. Särskilt många forskarår har kanske medicinarna framför sig även om här några generaliseringar ej skall göras. Det förtjänar också understrykas att särskilt kvinnliga forskarstuderande/ doktorander kan drabbas orättvist hårt, då deras fertila ålder ofta i tiden sammanfaller med deras forskarutbildning. faller också fortfarande ansvaret för barn och hem tyngst på kvinnorna. De löper därmed risk för att under sin aktiva yrkesperiod icke nå upp till de som fordras som underlag för den framtida fulla pensionen. Vi är dock av den bestämda uppfattningen att både manliga och kvinnliga forskarstuderande/doktorander borde vara berättigade till ATP-år för sinför samhället så grundläggande forskarverksamhet. Med hävisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppdrag att utreda förutsättningarna för forskarstuderande/doktorander att tillgodoräkna sig ATP-år för sin forskartid. () ()
mot · GD02Ub108 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 108 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning tillkom genom beslut och var från starten en organisation i vilken , och ingick. Syftet med CMF är att stimulera forskningssamarbete mellan de ingående myndigheterna. I styrelsen ingår även företrädare för och arbetsmiljöfonden. /89 har även inträtt i CMF. har högskolan i anmält intresse av anslutning. Redan i förra forskningspolitiska propositionen förutsattes en stegvis uppbyggnad av resurserna för CMF. Då visste man inte att skulle gå in, än mindre att högskolan i skulle begära inträde. Dessa händelser är mycket glädjande, eftersom det innebär att en slagkraftig miljövetenskaplig organisation är på väg att skapas i genom en samverkan mellan alla de forskande enheterna i norra . CMF är unikt genom sin spännvidd - tre högskoleenheter (inklusive högskolan i ) och två sektorsmyndigheter, därtill nära samverkan med och arbetsmiljöfonden. CMF och den fortsatta uppbyggnaden av resurserna för miljövetenskaplig forskning i är vidare en uppföljning av den långsiktiga satsning som inleddes genom lokaliseringen av SLU, FOA och till . I forskningspropositionen föreslås emellertid endast en mycket blygsam uppräkning av CMF:s anslag. Förutom kompensation för löne- och prisökningar är man beredd att satsa 1 milj. kr./år. Inom denna ram skall dessutom basresurser till enheten för miljökemi rymmas, liksom den av regeringen redan godkända höjningen av ambitionsnivån i verksamheten som följer av anslutning. I praktiken innebär regeringens förslag därför minskade resurser. CMF:s anslag har legat på 4 milj. kr./år . Eftersom det tog innan verksamheten faktiskt kom i gång har det i praktiken kommit att motsvara en nivå på 6 milj. kr. Den miljövetenskapliga forskningen är ett prioriterat område. De forskande enheterna i representerar en betydande potential för forskning inom detta område. har vissa unika drag som framstår som förebildliga för ett tvärsektoriellt samarbete. Det är mot denna bakgrund angeläget att CMF ges ytterligare resurser. En uppräkning på 4 milj. kr./år i förhållande till vad som föreslås i den forskningspolitiska propositionen synes rimlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna, i , anvisar ett med . förhöjt anslag fr.o.m. /91 till förfogande. (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Ubl08
mot · GD02Ub111 · 1990-03-20 00:00:00 — 1989/90: Ubl 11 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90 Ublll 117 I proposition 1989/90:90 om forskning berörs, speciellt i kapitlen 9 och 22, forsknings- och utvecklingsarbete i tjänstesektorn. I avsnitten 9.2, 9.3 och 22.2.2 diskuteras bl.a. vikten av att FoU inom såväl offentlig som privat tjänstesektor förstärks. Det finns flera skäl för detta. Tjänstesektorns växande omfattning gör att effektiviteten och resursanvändningen på detta område blir en alltmer central fråga både vad gäller samhällsekonomin och välfärdsutvecklingen. Även om resultaten av olika undersökningar är utomordentligt svårtolkade så tyder mycket på att produktivitetsutvecklingen i denna sektor är långsam. Detta är oroväckande. Det finns alla skäl i världen att söka analysera vilka brister som finns och hur effektivitet, produktivitet, kvalitet och inte minst inflytande för medborgarna skall kunna förbättras. I , med som bas, har bedrivits arbete på här berörda områden. Bl.a. har, genom stöd från delegationen för forskning om den offentliga sektorn, vid i byggts upp en forskarkompetens och en forskningsmiljö kring ekonomi och organisation, som av många anses vara ledande i vårt land. Forskningen har bedrivits i direktkontakt med enskilda kommuner, landstingskommuner samt med kommunförbundens länsavdelningar i . Ett speciellt samverkansavtal har tecknats mellan och kommuner och landsting i O- och P-län. För att fullfölja detta samverkansavtal har en speciell styrgrupp, Kommunforskning i väst (KFI), bildats. I denna styrgrupp finns representanter för kommunerna, landstingen och . Både forskningsdelegation och den regionala samverkan genom KFI har varit, och är, av stor betydelse för forskningen om den offentliga sektorn. Detta kan dock inte ersätta en permanent organisation för forskningen inom . Detta gäller naturligtvis alldeles speciellt om, som regeringen föreslår i propositionen, delegationen för forskning om den offentliga sektorn upphör . Vid tre av de fyra stora universiteten har inrättats ekonomiprofessurer för den offentliga sektorns ekonomi. Det är nu dags att detta också sker vid i , där det enligt vår mening finns flera gynnsamma betingelser för en sådan organisation: 1 1 1989/90. Etablerad forskningsmiljö med kompetens inom området ekonomi och organisation, som av många anses ledande i landet. Ett omfattande samarbete mellan institutionerna kring forskning om kommunerna. En väl fungerande förvaltningsutbildning vid förvaltningshögskolan, med ett stort antal studenter som läser fördjupningskurser inom här berört område. En nystartad påbyggnadslinje i offentlig administration, 40 poäng, som är unik i landet. En regional samverkan för forskning om ekonomi och organisation mellan och kommuner och landsting i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i ekonomi och organisation vid i . () () () () 1989/90 Ublll
mot · GD02Ub112 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub 112 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Vid genomförandet av den nya lärartjänsteorganisationen infördes möjlighet att inrätta tjänst som högskolelektor inte endast med krav på doktorsexamen eller motsvarande kompetens utan - alternativt - på kompetens av annat slag. Vid behandling av propositionen anförde utbildningsutskottet (UbU 84/85:9) att det på vissa områden av högskolans utbildningar kan komma ifråga annan utbildning och andra erfarenheter än de som följer av doktorsexamen för att betraktas som behörig till tjänst som högskolelektor. Denna möjlighet är emellertid i praktiken nästan obefintlig då UHÄ bl.a. i Normer för meritvärdering vid tillsättning av tjänster inom högskolan framhållit vikten av att kravet på doktorsexamen upprätthålls vid bl.a. tillsättning av tjänst som högskolelektor. Denna princip torde också UHÄ upprätthållit vid ställningstaganden i tjänstetillsättningsärenden. I proposition 1989/90:90 uttalar föredragande statsråd att bör för alla lärartjänster inom högskolan - med undantag av tjänsterna inom det konstnärliga området - krävas avlagd doktorsexamen. Denna utveckling är enligt vår mening olycklig. Inom lärarutbildningen är det av stor vikt att kunna tillgodose behovet av kompetens inom den praktikpedagogiska utbildningen. Den nya lärarutbildningen skall inriktas på lärarnas alla uppgifter i skolan. Utbildningen skall organiseras så att ämnesstudier, praktik och pedagogik/dialektik bildar en enhet. Elevens förutsättningar, erfarenheter och allsidig utveckling sätts i centrum för reformen. Med ett sådant synsätt måste också andra inslag i lärarutbildningen än ämneskunskaper uttryckt i doktorsexamen eller motsvarande hävdas. Det bör således vara möjligt att tillsätta högskolelektorer med hög kompetens inom den praktik-pedagogiska utbildningen. Dessa lärare måste ha kompetens av annat slag än doktorsexamen, nämligen pedagogisk skicklighet visad genom lärarutbildning och undervisning i . Eftersom dessa lärare kommer att undervisa blivande grundskolelärare i bl.a. metodik i samhällsorienterande ämnen är ämnesbredden inom skolan viktig. Det är naturligt att man på en lärarhögskola också behöver högskolelektorer, som rekryteras främst på grund av pedagogisk skicklighet som lärare i , och med förmåga att föra denna vidare till de blivande lärarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetsgrunderna för tjänst som högskolelektor. () () 1989/90 Ubll2
mot · GD02Ub115 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 115 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Förstärkning av resurser till i tillkom genom beslut och var från starten en organisation i vilken , och ingick. Syftet med CMF är att stimulera forskningssamarbete mellan de ingående myndigheterna. I styrelsen ingår även företrädare för , arbetsmiljöfonden, /89 och även . Redan i förra forskningspolitiska propositionen förutsattes en stegvis uppbyggnad av resurserna för CMF. Och i propositionen om miljöpolitik inför 90-talet erinrar föredragande statsråd om att den typ av organisation som införs vid kan vara en intressant utvecklingslinje inom miljöforskningen och utgöra en kompletterande samverkansmodell. Man visste inte då vid avlämnandet av den förra forskningspropositionen att skulle ingå i verksamheten och än mindre högskolan i . Dessa händelser är mycket glädjande eftersom det innebär att en slagkraftig, miljövetenskaplig organisation är på väg att skapas i genom en samverkan mellan alla de forskande enheterna i norra . CMF är unikt genom sin spännvidd - tre högskoleenheter (inkl. högskolan i ) och två sektorsmyndigheter, därtill nära samverkan med och arbetsmiljöfonden. CMF och den fortsatta uppbyggnaden av resurserna för miljövetenskaplig forskning i är vidare en uppföljning av den långsiktiga satsning som inleddes genom lokaliseringen av SLU, FOA och till . I forskningspropositionen föreslås emellertid nu endast en mycket blygsam uppräkning av CMF:s anslag. Förutom kompensation för löne- och prisökningar är man beredd att satsa 1 milj. kr./år. Inom denna ram skall dessutom basresurser till enheten för miljökemi rymmas, liksom den av regeringen redan godkända höjningen av ambitionsnivån i verksamheten som följer av anslutning. I praktiken innebär regeringens förslag därför minskade resurser. CMF:s anslag har legat på 4 milj. kr./år . Eftersom det tog tid innan verksamheten faktiskt kom igång har den i praktiken kommit att motsvara en nivå på 6 milj.kr. Vi vill starkt understryka det faktum att den miljövetenskapliga forskningen är och skall vara ett prioriterat område. De forskande enheterna i representerar en betydande potential forskning inom detta område. har vissa unika egenskaper framstår som förebilder för ett tvärsektoriellt samarbete. Det är mot denna bakgrund vi anser det angeläget att CMF måste ges ytterligare resurser. En uppräkning på 4 milj. kr./år i förhållande till vad som föreslås i den forskningspolitiska propositionen synes rimlig. Huruvida detta kan ske genom en omfördelning av resurser inom högskoleorganisationen eller kräver ett ytterligare tillskott bör närmare prövas av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förstärkning av CMF:s resurser. 1989/90 Ubll5
mot · GD02Ub116 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubll6 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Unga människor är ibland osäkra om de väljer rätt när de funderar på sitt framtida yrkesval. De är osäkra om de vill satsa på en framtid som forskare och kanske ännu osäkrare om ämnesinriktning eller inom vilken institution. Många presumtiva forskare vill känna sig för innan de påbörjar egen forskarutbildning. Det är ett stort steg att efter tre till grundutbildning fortsätta som forskarstuderande . Det kan de göra genom att det finns möjlighet att vara forskningsassistent . Detta är en användning av dessa tjänster. Vid andra institutioner används tjänsten för dem som genomgått forskarutbildning innan de definitivt bestämmer sig för ett ämnesområde. Jag anser att tjänsterna som forskningsassistent ger ökad flexibilitet både för den enskilde forskaren och för institutionen även om huvudprincipen om lika anställningsvillkor gäller. Det vore klokt att medge undantag och inte kasta ut barnet med badvattnet utan inse att varierande utbildningar och olika orter kan ha behov av olika tjänster. Det ger flexibilitet och befrämjas rekryteringen till forskningen. I vilket fall borde det finnas en grundlig analys av vad dessa tjänster betyder för olika utbildningar på olika orter innan beslut fattas om att de skall avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjligheten till tjänster som forskningsassistent skall finnas kvar tills vidare.
mot · GD02Ub120 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 120 av m.fl. ( fp, s, m, c, vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Betänkandet Forskningsetisk prövning pekade på de forskningsetiska kommittéernas ansvar för medverkan i utbildning och för information till forskare, försökspersoner, opinionsbildare och allmänhet. Den medicinska forskningsetiska organisationen har i sina huvuddrag existerat och är inte författningsreglerad utan ett frivilligt åtagande från de medicinska fakulteterna. Regeringen föreslår i propositionen ingen förändring i detta avseende. Det finns sex regionala och fyra lokala forskningsetiska kommittéer i landet. Varje kommitté får 400500 ärenden/ansökningar . Vi som skrivit denna motion ingår i Etiska råd och har besökt flera kommittéer. Vid samtal med ledamöter har vi funnit att många upplever att bristande kunskap om etik, etisk analys och vetenskaplig metodik begränsar möjligheterna att delta i diskussioner. Detta skall ställas mot utredningens konstaterande att kommittéernas ekonomiska resurser är otillfredsställande och bör utökas. Man har behov av resurser för att mer aktivt kunna följa upp sina råd till forskare, för att kunna informera om kommittéernas verksamhet och för att utbilda sina ledamöter. Vi menar att det är viktigt att kommittéerna får rimliga förutsättningar för att fylla sina uppgifter. Det är svårt att rekrytera ledamöter, särskilt ledamöter som inte är forskare. Vi anser det viktigt att människor med olika bakgrund finns som ledamöter i forskningsetiska kommittéer och då kräver det resurser för utbildning av dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska resurser för de forskningsetiska kommittéernas interna utbildning. () (vpk) 1989/90 Ubl20
mot · GD02Ub121 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 121 av m.fl. (fp, c, vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning är en mycket speciell havsmiljö med relativt få växt- och djurarter. har i likhet med andra havsområden uppvisat allvarliga miljöstörningar. tillförs stora föroreningar genom utsläpp från tung industri och avloppsvatten från flera omkringliggande städer. Kunskapen om havsmiljö är mycket begränsad. Speciellt uttalad är denna kunskapsbrist för områdets nordligaste bassäng, . Mot den bakgrunden saknas ännu ett underlag för bedömningar hur problemen kan angripas med lämpliga åtgärder från miljöövervakande myndigheter på nationell och regional nivå. Regeringen föreslår en begränsad satsning på en uppbyggnad av det centret i . Men man tvingas tyvärr konstatera att denna satsning ter sig synnerligen blygsam mot bakgrund av de dokumenterade problem som på olika sätt påvisats. Inte heller görs någon nämnvärd förstärkning av resurserna till den samverkansorganisation för miljöforskning som etablerats i , dvs. centrum för miljövetenskaplig forskning (CMF). Som tidigare nämnts skulle det centret i kunna bli en viktig resurs för forskning rörande miljön i . Denna forskning kan bidra till att öka kunskapsbasen för aktiva miljövårdsåtgärder. Miljöproblemen är emellertid så komplexa att de forskningsmässigt måste angripas utifrån ett mångvetenskapligt perspektiv. Det gäller såväl grundforskning som mer tillämpningsinriktad forskning. Det gäller sålunda dels att ta till vara, dels att stärka och komplettera den kompetens som finns vid olika forskningsinstitutioner i och den tekniska högskolan i . Genom det förhållandet att högskolan i har sökt en samverkan med CMF i finns med ens den samverkansorganisation som kan behövas för en intensifierad forskning om miljöförhållandena i . Problemen i har uppmärksammats genom att den har beslutat att genomföra ett projekt kallat . Även detta förhållande borde ha medfört att CMF tillförts väsentligt utökade resurser för att möjliggöra större samverkanprojekt inom ett ramprogram om . Med hänsyn till ovanstående vore det rimligt att tillföra CMF 4 milj.kr. som ett årligt tillskott /91. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser till centrum för miljövetenskaplig forskning för forskning om miljöförhållandena i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att styrelsen för CMF kompletteras med representanter för tekniska högskola och miljöövervakande myndigheter i området. jelte (fp) () (vpk) 1989/90 Ubl21
mot · GD02Ub122 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 122 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Lokalisering av professur i turism Under titeln 21.3, Forskning om turism och rekreation, har glädjande nog föreslagits ett anslag på 1 milj.kr. till en professur i turism. Denna har, som ett första alternativ, föreslagits bli förlagd till . Som bas för forskning om turism lämpar sig avsevärt bättre än . I finns - näst - största koncentration av turistanläggningar, avsedda såväl för sommar- som för vinterturism. En professur i turism skulle få en allsidigare och mera professionell omgivning om den förlädes till högskolan /. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den föreslagna professuren i turism bör förläggas till högskolan /, varvid befattningen kunde tillföras med undervisnings- och forskningsarbetet huvudsakligen förlagt till högskolan i /. gotab 96670, 1990