ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A8 · 1990-02-07 00:00:00 — Motion till 1989/90:A8 av m.fl. (m) J v 7 Mot. med anledning av prop. 1989/90:66 om särskilda 1989/90 regionalpolitiska insatser i m.m. A8-13 Regeringen föreslår att anvisar som statlig kapitalinsats till regionala investment- och utvecklingsbolag i . är avsedda för ett nytt utvecklings- och investmentbolag. är avsedda för det befintliga investmentbolaget . Vi har tidigare motsatt oss att staten inträder som ägare i denna typ av investmentbolag. Dessa bolags framtida verksamhet gynnas av att de privata intressenterna utövar hela ägaransvaret. Staten bör dock initialt hjälpa denna typ av investmentföretag. Vi har tidigare föreslagit att staten lämnar ett ränte- och amorteringsfritt lån till denna typ av investmentbolag. Vi föreslår därför att även stödet till och till det nystartade investmentföretaget bör utformas på detta sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att av anslag till Särskilda utvecklingsinsatser i använda medel till ränte- och amorteringsfria lån med löptid i enlighet med vad som i motionen anförts. () () 1 1989/90.
mot · GD02Fi29 · 1990-02-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi29 av Yla () med anledning av prop. 1989/90:96 om skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten Alltsedan den gällande lagen om investeringsavgift infördes har det stått klart att det uttalade syftet, att bostadsbyggandet skulle öka, inte alls uppfyllts - åtminstone inte i . Tvärtom har bostadsbyggandet minskat. Dessutom har det inträffat, som alltid inträffar när olika verksamheter regleras av staten, att reglerna kringgås på mer eller mindre fantasifulla sätt. Framförallt är det stora byggare som har sådana möjligheter vilket resulterat i att mindre byggare inte kunnat verka på samma sätt som . En annan allvarlig konsekvens är att flera kommuner i nu måste dra ner på sitt bostadsbyggande på grund av att man inte som tidigare kan fördela anläggningsinvesteringarna på både bostäder och kommersiella fastigheter. Att i ett sådant läge föreslå dels en skärpning dels en förlängning av tiden för vilken skatten skall gälla talar mot allt sunt förnuft. Investeringsskatten hindrar både angelägna regionalpolitiska satsningar och ett ökat bostadsbyggande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens proposition om skärpt och förlängd investeringsskatt, 2. att beslutar avskaffa den nu gällande investeringsavgiften.
mot · GD02Fi31 · 1990-02-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi31 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:96 om skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten Regeringen föreslår att den regionala investeringsavgiften på oprioriterade byggnadsarbeten i StockholmUppsalaområdet från höjs från till och utvidgas till att gälla även . Avgiften döps om till skatt och tas ut . beslut att regeringen skulle överväga hur intäkterna kan återföras till regionen för bl.a. produktion av nya bostäder avvisas med hänvisning till "den höga aktiviteten i de aktuella regionerna. I en motion Sk414 under allmänna motionstiden föreslår och (vpk) att investeringsavgiften i höjs till och förlängs . Vi tillstyrker regeringens förslag vad gäller benämningen (skatt), skatteuttagets storlek och giltighetstid. Vidare tillstyrker vi utvidgningen till . Vi föreslår dock att även omfattas av investeringsskatt. Detta med hänvisning till en viss överhettning även i denna region. redovisar att volymen för övrigt byggande är avsevärt större än vad som ryms inom den av regeringen beslutade ramen 1990. är det osäkert om en nyproduktion av bostäder kan hållas på en tillräckligt hög nivå. I är dock överhettningen inte lika påtaglig som i Stockholms- och Göteborgsområdena. Därför bör nivån på skatten bestämmas till , dvs. den skattesats som gällt i . Vad gäller regeringens vägran att nu tillgodose vilja att återföra intäkterna till respektive region kan vi inte förstå skälen. Det är just i storstadsområdena som bostadsproduktionen är lägst i förhållande till planer och behov. bör således upprepa och skärpa sitt tidigare tillkännagivande om ett återförande till regionerna och deras produktion av nya bostäder. Det är främst produktionen av allmännyttiga hyreshus som behöver ett stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en investeringsskatt i (, , , , , och kommuner) om fr.o.m , 2. att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Mot. vikten av ett förslag om hur intäkterna kan återföras till resp. region för produktion av nya bostäder. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Fi32 · 1990-02-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi32 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:96 om skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten I propositionen föreslås att den investeringsavgift på oprioriterade byggnadsarbeten i vissa delar av ABC-län som införts efter uppgörelsen mellan regeringen och skall höjas från . Vidare förlängs avgiften som skall kallas skatt till 1991. Den utvidgas också till att omfatta även . Propositionen framlades för i anslutning till att det ekonomiska panikpaketet med bl.a. prisstopp, utdelningstopp, lönestopp och strejkförbud presenterades . Mot den bakgrunden kunde det tett sig naturligt för regeringen att dra tillbaka propositionen i avvaktan på att en ny regering presenterar sina ekonomisk-politiska åtgärder. motsatte sig den tillfälliga investeringsavgiften när den infördes. Vi påpekade bl.a. att ett nytt styrinstrument därmed introducerades på en redan starkt reglerad marknad. Den snedvridning som uppkommer genom byggregleringen förstärks därmed. Det måste vidare konstateras att en kombination av skärpta administrativa begränsningar för byggandet och höjd investeringsskatt innebär en samlad reglering av en omfattning som motsätter sig. Vi utesluter inte att någon typ av avgiftsbeläggning kan visa sig ändamålsenlig i en situation med stark överhettning i geografiskt begränsade områden. Sådana förslag måste dock bedömas bl.a. mot bakgrund av vilken samlad ekonomisk-politisk strategi sittande regering föreslår. har vi varken någon regering eller någon sådan strategi. Mot denna bakgrund föreslår vi att propositionen avslås. En ny regering bör återkomma till och redovisa sin bedömning av läget i berörda storstadsområden, effekter av vidtagna åtgärder samt hur verkningsfulla tänkbara styrmedel kan vara. Dessa bedömningar bör också infogas i en samlad ekonomisk-politisk strategi. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på propositionen som sin mening ger rege ringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot överhettning Mot. i vissa områden. () ()
mot · GD02Fö31 · 1990-02-15 00:00:00 — av och i (båda c) med anledning av skrivelse 1989/90:80 med redogörelse för vissa regeringsbeslut om försvarets mark och byggnader i I regeringens skrivelse 1989/90:80 med redogörelse för vissa regeringsbeslut om försvarets mark och byggnader i har överväganden gjorts av förslag från överbefälhavaren dels i FU 88 och dels i FM 90. I föreliggande förslag ges stora möjligheter att rationalisera försvarsmaktens verksamhet i . Detta syftar till ett effektivare utnyttjande av lokaler och en möjlighet till avyttring av sådana etablissement som inte är nödvändiga. Överbefälhavaren har i en PM påtalat vikten och lämpligheten av att de intäkter som erhålles när man avyttrar tillgångar, som exempelvis de nu föreslagna, borde komma försvarsmakten tillgodo för att kunna finansiera nödvändiga reinvesteringsbehov. Någon garanti för detta har inte givits från regeringshåll, men skulle uppenbarligen utgöra ett mycket viktigt incitament för att skapa denna typ av rationaliseringspaket. Vi anser att det är mycket rimligt att sådana här avyttringsintäkter tillgodoräknas försvarsmakten och inte med automatik tillförs statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att intäkter från försäljning av försvarsmaktens etablissement bör tillföras myndigheten. i (c)
mot · GD02Ju16 · 1990-02-14 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jul6 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:70 om 1989/90 domarbanan och meritvärderingen vid tillsättning av Julö-19 domartjänster I propositionen föreslås en del förändringar vid tillsättandet av domartjänster i domarutbildningen. Reformer på detta område är mycket välkomna och har efterfrågats från juristkretsar. I propositionen framhålls att utbildningsmomentet i den obligatoriska fiskalstjänstgöringen bör betonas kraftigare. föreslog också att tjänstgöringstiden i största möjliga utsträckning skulle förläggas till stora och medelstora tingsrätter för att bättre tillgodose utbildningsbehoven. I vår motion om polisens och rättsväsendets förnyelse, som vi väckte , förde vi liknande resonemang. Vi framhöll då att det är svårt att rekrytera jurister till ett yrke där genomsnittsåldern för att få en fast tjänst är . Därtill kommer att få människor accepterar att flytta runt inom ett stort geografiskt område under sin utbildningstid. Föredragande statsrådet väljer dock att inte lägga fram något förslag till lokalisering av fiskalsutbildningen. Vi anser att detta är mycket olyckligt. Förslag om en ändrad karriärgång för fiskalsutbildningen bör därför läggas fram. Vi vidhåller således vårt yrkande härom i enlighet med vad som framförts i den nämnda motionen. Propositionen föreslår att tjänsteförslagsnämnden bör utökas med en ledamot som utses efter förslag från TCO-S. Det kan vara värdefullt för tjänsteförslagsnämndens verkamhet att en representant för kanslipersonalen ingår. Vi vänder oss dock mot att antalet ledamöter i nämnden utökas. Ju fler ledamöter som ingår i ett organ, desto otympligare blir arbetet. En breddning av de intressen som representeras i nämnden bör därför ske inom ramen för nuvarande antal ledamöter. En majoritet av remissinstanserna är också negativa till förslaget. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänsteförslagsnämndens sammansättning. () () 1989/90 Julö
mot · GD02K7 · 1990-02-07 00:00:00 — Motion till 1989/90:K7 av m.fl. (vpk) med anledning av förslag 1989/90:7 förvaltningskontors förslag till lag om ändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott bör vara det främsta uttrycket för den svenska demokratin. Det är därför av stor vikt att såväl i sitt arbete som i fråga om lokalerna kan arbeta med stor öppenhet. Utan krångel skall det vara möjligt att besöka ledamöter eller lyssna till debatter. Önskemålet om öppenhet måste självfallet kombineras med rimliga säkerhetskrav till skydd för ledamöter, personal och byggnader. Av stor vikt härvidlag är att liksom har en egen säkerhetsavdelning som fungerar flexibelt och omdömesgillt. Därutöver har vi från vpk:s sida accepterat att särskild säkerhetskontroll kan genomföras om akuta behov föreligger. En särskild lagstiftning i det avseendet antogs av . Förvaltningsstyrelsen har lagt fram ett förslag om att denna lag skall skärpas. Ökade möjligheter skall ges till säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott. Vi kan inte finna att någon särskild händelse inträffat sedan den nuvarande lagen började gälla som gör det motiverat med en skärpt lagstiftning. Vi föreslår därför att avslår förslaget till ny lag. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förvaltningskontorets förslag till lag om ändring i lagen om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02K8 · 1990-02-07 00:00:00 — av och Hans Leghammar (båda mp) med anledning av förslag 1989/90:7 förvaltningskontors förslag till lag om ändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott Förvaltningskontoret har lagt fram förslag om att öka säkerheten i . Bakgrunden till förslaget sägs vara ett par inträffade intermezzon , vilka dock inte utgjort något som helst hot mot någon i huset. Därför finns det enligt vår mening ingen anledning att ändra lagen om säkerhetskontroll. antogs den nuvarande lagen och efter detta har vissa säkerhetsrutiner setts över. Vi anser att dessa förändringar och åtgärder är fullt tillräckliga. Förvaltningskontorets förslag är ett steg i riktningen mot ett slutet parlament. Vi vill istället slå vakt om öppenheten i vårt statsskick, som utgör en grundläggande förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förvaltningskontorets förslag till lag om ändring i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott. () Hans Leghammar (mp) ; 'T, I . .lii- Y " ' A ... :0: :r. ')s . .1 i ' ' : : it. . *> . 1 i:' i I , .. . : .... : i.-'
mot · GD02Sf38 · 1990-02-07 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf38 med anledning av regeringens skrivelse 1989/90:68 om invandrar- och flyktingpolitiken I skrivelsen redovisas de olika organisationerna på något sätt har beröring med beträffande flyktingfrågorna. IOM () är en av dessa organisationer, men är inte medlem där. Flyktingars önskan att återvända bör uppmärksammas och stödjas mer än . Det är väsentligt att stödja frivilligorganisationernas arbete på detta område. För att ge ytterligare stadga och framgång för arbetet med att underlätta återvändandet bör på nytt söka medlemsskap i IOM. IOM har bland annat medverkat vid transporter av vietnameser till västerländska stater och av judar från . arbetar IOM, i samarbete med , framförallt med att bistå dem som kan och vill återvända från landsflykten. har länge haft observatörsstatus, men bör ta steget fullt ut och bli medlem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall söka medlemsskap i IOM.
mot · GD02Sf43 · 1990-02-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf43 av m.fl. (s) med anledning av förslag 1989/90:8 revisorers förslag angående arbetsskadeförsäkringen En bärande princip i svensk socialförsäkring har varit att den som skadas i sitt arbete så långt som möjligt skall hållas skadeslös. Denna princip ligger också till grund för att vi har en särskild arbetsskadeförsäkring. revisorer har granskat arbetsskadeförsäkringen. De föreslår bl.a. att statsmakterna nu till allvarlig prövning tar upp principen om att arbetsbetingad nedsättning av arbetsförmågan skall kompenseras högre än annan arbetsförmågenedsättning, och att kostnaderna för arbetsskador helt skall täckas genom arbetsgivaravgifter, och att, om så inte sker, arbetsskadefonden avvecklas och kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen öppet redovisas över statsbudgeten. Revisorernas förslag kan innebära att principen om skadeslöshet vid arbetsskada avförs från socialförsäkringen. Förslaget innebär också ekonomiska försämringar för den enskilde och minskade möjligheter att förebygga brister i arbetsmiljön. En bakgrund till revisorernas förslag torde ha varit den kraftiga kostnadsutveckling inom arbetsskadeförsäkringen som ägt rym . sedan lagen tillkom 1977 skedde mycket små förändringar i de reala utgifterna. ökade kostnaderna realt med . Bakgrunden till detta var den kraftiga praxisutveckling som skedde, framför allt när det gällde rörelseorganens sjukdomar. har dock utgiftsökningarna bromsats betydligt jämfört med 19861988. Mycket tyder nu på att försäkringens praxisutveckling nu börjat komma i nivå med lagstiftarnas intentioner med arbetsskadeförsäkringen och att vi kommer att få en betydligt stillsammare kostnadsutveckling inom arbetsskadeförsäkringen. Att avskaffa en socialförsäkring som börjat finna sin mognad i praxis och tillämpning är enligt vår mening helt fel. Den statsfinansiella besparing som skulle kunna göras genom ett avskaffande av arbetsskadeförsäkringen är dessutom marginell, eftersom sjukförsäkringen ändå får stå för av ersättningen till de sjuka. Den samhällsekonomiska besparingen är noll, eftersom avtalsbaserade trygghetssystem får överta ersättnings- och administrationsansvaret där samhället avstår från ansvar. Med hänsyn till att incitamentet att göra grundliga arbetsskadeutredningar försvinner i och med revisorernas förslag kommer våra framtida kunskaper om arbetsmiljöns inver 1989/90 Sf43 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om aretsskadeförsäkringen. () () kan på hälsan att tunnas ut och därmed förmodligen leda till ökade totala kostnader för ohälsa. Med anledning av vad som sagts ovan anser vi att regeringen bör få uppdrag att utreda förutsättningarna att lägga större ansvar för ärbetsskadeutredningarna på arbetsgivarna och därmed frigöra personal inom försäkringskassorna för att snabbare handlägga arbetsskadeärenden och förkorta de långa väntetider som gäller (17 månader i genomsnitt i första instans).
mot · GD02Sf44 · 1990-02-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf44 av och (båda s) med anledning av förslag 1989/90:8 revisorers förslag angående arbetsskadeförsäkringen Omkring en halv miljon människor i yrkesaktiv ålder är helt eller partiellt utslagna från den svenska arbetsmarknaden. En av de främsta orsakerna till denna utslagning beror på sjukdomar i muskler, skelett och bindväv. Dessa sjukdomar drabbar främst personer inom arbetaryrken med fysiskt tunga arbetsuppgifter. Speciellt hårt drabbas arbetarklassens kvinnor inom yrken som t.ex. vård, omsorg, städning m.m. Kostnaderna för dålig arbetsmiljö och dåliga rehabiliteringsmöjligheter är mycket höga. Statens utgifter för ohälsa bland personer i yrkesaktiv ålder uppgick till omkring 60 miljarder . Men det allra största priset för arbetsmiljön tvingas de drabbade individerna betala. Det sker både i form av ekonomiska konsekvenser och det personliga lidandets icke mätbara kostnader. De omfattande arbetsskadorna i yrkeslivet är en av de stora orättvisorna i samhället . De slår mycket hårt mot dem som har de allra tyngsta jobben och de lägsta lönerna. Därför måste samhället med hög prioritet skyndsamt sträva efter att identifiera och åtgärda orsakerna till att stora grupper drabbas av allvarliga skador på svensk arbetsmarknad. Det vilar en tung och viktig uppgift på den statliga arbetsmiljökommissionen att lägga fram sådana konkreta förslag att den arbetsrelaterade frånvaron och utslagningen från arbetslivet kan åtgärdas kraftfullt. Huvudlinjen måste därför vara att angripa orsakerna till den dåliga arbetsmiljön i stället för att göra inskränkningar i socialförsäkringssystemet. Mot denna bakgrund bör regeringen få uppdrag att utreda förutsättningar att lägga större ansvar för arbetsskadeförsäkringarna på arbetsgivarna och därmed frigöra personal inom försäkringskassorna för att snabbare handlägga arbetsskadeärenden och förkorta de långa väntetider som gäller (17 månader i genomsnitt i första instans). Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsskadeförsäkringen.
mot · GD02Sk40 · 1990-02-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk40 av m.fl. (c) J v Mot. med anledning av prop. 1989/90:83 om ändringar i 1989/90 lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa Sk40-43 I propositionen föreslås ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper. Omsättningsskatten på penning- och obligationsmarknaden föreslås slopad, med undantag för premieobligationer. har redan tidigare, i partimotion 1989/90:Fi213 och kommittémotion 1989/90:Sk646, föreslagit att omsättningsskatten på värdepapper slopas helt. förslag innebär således att såväl omsättningsskatten på penning- och obligationsmarknaden, inkl. premieobligationer, som omsättningsskatten på de övriga skatteobjekten inkl. aktier slopas. Vi hänvisar till de ovan nämnda motionerna för närmare argumentation och motivering. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på proposition 1989/90:83 beslutar avskaffa omsättningsskatten på värdepapper. () () () () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02Sk43 · 1990-02-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk43 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:83 om ändringar i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper I propositionen föreslås att skatteplikten för omsättning av värdepapper på penning- och obligationsmarknaden slopas, med undantag för premieobligationer, samt att fondkommissionärers omsättning för egen räkning av skattepliktiga värdepapper undantas från beskattning. Förslagen avses träda i kraft . I propositionen meddelas också att omsättningsskatten på aktier skall halveras från och med årsskiftet 1990/91. Något förslag härom återfinns dock inte i den nu aktuella propositionen. Vi välkomnar förslaget att avskaffa den s.k. valpskatten på penningmarknaden. motsatte sig dess införande och påtalade då, att just de negativa effekter skulle uppkomma, som har förverkligats. Det är också bra att omsättningsskatten för fondkommissionärernas handel i egen räkning avskaffas, både vad gäller aktier och penningmarknadsinstrument. Enligt vår uppfattning bör omsättningsskatten avskaffas även på övriga värdepapper. Precis samma negativa effekter som följt av valpskatten gör sig gällande med stor kraft för aktieomsen. Vi vill kort sammanfatta några av de negativa effekter som allmänt anförs av omsättningsskatten för värdepapper. Likviditeten i marknaden minskar. I omvärlden går utvecklingen i riktning mot sänkta transaktionskostnader, varför den relativa försämringen blir stor för den svenska marknaden. Omvärlden har självklart inga erinringar mot att på detta sätt självmant försämrar sin egen finansmarknads konkurrenskraft, utan det torde endast lägga ett löjets skimmer över den svenska politiken. Den senaste rapporten från Konjunkturråd, 1 framtidens bakvatten? sammanfattar mycket träffande på följande sätt: Det gäller de snabbt framväxande finansmarknaderna, där vi /dvs. , vår anmärkning/ oombedda hjälpt våra konkurrenter på traven i kampen om att bli centrum för värdepappershandeln genom att mycket beslutsamt driva bort den från . Vi kan acceptera den föreslagna tidpunkten för aktieomsens förändring men föreslår att den då helt avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper från . () () gotab 96158, Stocxnolm 1990