mot · GD02A412 · 1990-01-19 00:00:00 — Likaså tvingas äldre och splittrade hushåll ofta att söka sig till större tätorter för att få bostad. Småorterna blir segregerade, med i första hand familjer med två vuxna och ungdomshushåll. Ungdomar över gymlasieålder, ensamstående kvinnor och äldre har svårigheter att finna bostäder. På så vis påskyndas helt i onödan utflyttningen från småorterna, och personliga band och släktband försvagas. Det är nu nödvändigt att stimulera till byggande av smålägenheter i byar och småorter, både i form av hyreslägenheter och bostadsrätter. Detta är avgörande för ungdomars möjligheter att kunna bo kvar på landsbygden eller i dess tätorter. I samma situation som ungdomar är många ensamstående och äldre. Det är svårt att få en lämplig bostad på hemorten, få hyresalternativ finns. Enligt vår mening bör därför ett särskilt stimulansbidrag om införas, för att få till stånd ett lägenhetsbyggande. Målsättningen är att 1000 lägenheter skall kunna byggas på landsbygden och i småorterna. Detta bidrag bör stimulera kommunerna att i större omfattning planera och bygga utanför centralorterna. Kommunala bostadsstiftelser måste ta sitt ansvar att säkra tillgången på bostäder i småorterna men även nya ägar- och brukarformer bör prövas. En tänkbar modell är att invånarna i mindre orter kooperativt äger hus som hyrs ut till ungdomar och äldre. Det är väsentligt att det även på landsbygden finns olika upplåtelseformer att tillgå. Enligt vår mening måste också de försämringar som genomförts för ombyggnader rivas upp och de tidigare regler som gällde för räntenivåer återinföras. Det skulle framförallt gynna områden där behovet av nyproduktion är litet och upprustning av befintliga bostäder är stort. Vi utvecklar dessa frågor mer i en särskild motion om de bostadspolitiska frågorna. - Slå vakt om de mindre skolorna En viktig del i en positiv landsbygdsutveckling är en bra skola. Det är väsentligt att både bildnings- och utbildningsbehov inte eftersätts. Nedskärningar på skolan har främst drabbat skolor i glesbygd. krav på rejäla och över landet likvärdiga satsningar i skolan är också en garanti för att landsbygdens skolor kan bibehållas och utvecklas. Vuxenutbildningen har stor betydelse för landsbygdens folk. De strukturförändringar inom t.ex. jordbrukets område man står inför innebär krav på nya kunskaper och därmed ökat utbildningsbehov. Decentraliserade gymnasie-, lantbruks- och folkhögskolor är här av stor betydelse. De kan stimulera till nytänkande och innovativa insatser för att främja landsbygdens utveckling. Folkhögskolor och lantbruksskolor har betydande möjligheter att lokalt spela en stor roll som centrum på landsbygden för bildning och kultur. Skogsbruksskolornas möjligheter att utveckla nya verksamheter måste Mot. 1989/90 också utnyttjas i insatserna för att skapa en levande landsbygd. Studieförbundens verksamhet har stor betydelse för landsbygdens människor. I glesbygden är folkbildningsverksamheten ofta enda alternativet för vuxna som söker utbildning och kulturupplevelser. Det är därför viktigt att samhällets stöd till studieförbunden inte urholkas såsom skett . - Forsknings- och utvecklingsinsatser Det är viktigt att forskningsinsatser som syftar till att utveckla landsbygden baseras på landsbygdens förutsättningar. Det är därför nödvändigt att betydande insatser sker på forskningsområdet som syftar till att utveckla landsbygden och landsbygdens basnäringar. Tillvaratagandet av jord, skog och andra resurser är avgörande för ekonomi. Universitet och högskolor måste få betydande resurser avdelade för forskningsinsatser i syfte att utveckla landsbygden. En väg att ytterligare stärka förutsättningarna för att få tillgång till korrekta analyser av landsbygden och ett mer fullödigt beslutsunderlag och konkreta förslag på insatser är inrättande av ett Landsbygdens forskningsråd. Ett sådant råd skulle kunna komplettera de nuvarande forskningsråden och forskningsinstitutioner och ges en inriktning som är konsekvent inriktad på att initiera analyser och forskning kring landsbygdsutveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Insatser för informationsteknologi i glesbygd är ett annat viktigt område som måste stimuleras. , STU och andra myndigheter har här ett stort ansvar för att den nya tekniken kommer landsbygden till del på samma villkor som mer tätbefolkade områden. Det förutsätter en utbyggnad och förstärkning av tele-datanätet och att en viss andel av berörda verks och myndigheters resurser för detta ändamål avdelas till projekt som syftar till en utveckling av landsbygden. Vi förutsätter att Post- och beaktar dessa krav i de förslag utredningen kommer att lägga. - Utveckla landsbygdens näringsliv Möjligheterna att vända den negativa befolkningsutvecklingen i många kommuner förutsätter en breddning och differentiering av näringslivet. Landsbygdens basnäringar, jord- och skogsbruk med binäringar, kan inte ensamt svara för försörjningsunderlaget. Det behövs därför såväl en nyetablering av företag som utveckling av befintliga företag utanför de areella näringarna. Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism, äldreomsorg, barnomsorg är exempel på verksamheter som måste utvecklas för att tillsammans med landsbygdens basnäringar ge en framtidsinriktad utveckling. - Utveckla tjänsteproduktion och förvaltning En stor del av den ekonomiska tillväxten har skett inom tjänstesektorn, både privata och offentliga tjänster. Det är nödvändigt att denna tillväxt även kanaliseras till småorter och landsbygd. Kommunerna kan här ta egna initiativ. En taxiväxel behöver t.ex. inte vara lokaliserad till centralorten i kommunen. Kontakten med chaufförerna sker ändå med radio, och med kunderna via moderna mobila nät. På liknande sätt skulle man inom all statlig och kunna flytta ut enheter till mindre orter. Det kan antingen ske genom att hela enheter utlokaliseras eller genom att vissa funktioner utlokaliseras. Utvecklingen av alltmer avancerad teknik på tele-dataområdet, elektronik m.m. skapar allt bättre förutsättningar att lägga ut vissa funktioner på entreprenad till småföretag och enskilda i småorter eller genom att arbete läggs ut som distansarbete. Arbetsuppgifter som kan vara lämpliga finns på alla nivåer inom statlig och verksamhet. Alltifrån utrednings- och konsulttjänster till löneberäkningar, revision, registreringsarbete, fakturering o.s.v. Även vårdarbete kan på detta sätt decentraliseras till småorter och glesbygd. Eget boende, servicebostäder och gruppbostäder kan genom långsiktig planering och aktivt stöd från patienterna med fördel decentraliseras till alla kommundelar. Det är nödvändigt att vid sidan av den framväxande massturismen kring vissa heta turistregioner skapa förutsättningar för en mer småskalig och lokalt anpassad turism. Med stöd från glesbygdsdelegationen har också ett sådant arbete inletts i syfte att utveckla t.ex. fäbodsturism och byturism. har även s.k. bondgårdssemestrar anordnats. Utvecklingen av turismen längs är ett annat exempel på lågpristurism som bygger mycket på resenärernas egen initiativkraft. och andra samhällsinsatser har varit alltför ensidigt inriktade på de stora koncentrerade turistsatsningarna. Samhället måste även stödja denna typ av decentraliserad och enkel turism, som har förutsättningar att ge sysselsättning i många delar av landet. En resurs för turismen på landsbygden är också de stora värden som finns där i form av kulturmiljöer, vilka bättre bör utnyttjas inom turistnäringen. En väsentlig del i en fungerande turism på landsbygden är också goda kommunikationer genom bl.a. förbättrade flygförbindelser till de mer glest befolkade regionerna och bra vägar. Förbättrade flygförbindelser till fjällnära områden från storflygplatserna i och övriga skulle på ett avgörande sätt kunna bidra till en ökad turism i fjälltrakterna. Det kvarstår enligt vår mening fortfarande ett betydande behov av upprustning och nyanläggning för att vidmakthålla och fullfölja landsbygdens elektrifiering. anser det därför mycket angeläget att det tillförs mer resurser för detta ändamål. Detta är nödvändigt om det skall vara möjligt att 16 1989/90 A412 fullfölja de uppgifter som avsåg när beslut fattades om upprust- Mot. ningsprogrammet för landsbygdens elektrifiering. Inga medel för detta än- A412 damål anges i årets budgetproposition, vilket innebär att möjligheterna att såväl elektrifiera återstående fastigheter som att rusta upp landsbygdens elnät rycks undan. Vi tar upp denna fråga i vår motion angående energifrågor. Landsbygden behöver väl fungerande barnomsorg.Det är nödvändigt för ilandsbygden att barnfamiljerna får en rättvis behandling om unga familjer skall kunna bosätta sig på landsbygden. Alternativa barnomsorgsformer måste finnas och stor flexibilitet vad gäller öppettider. Även när det gäller lokalernas storlek och standard samt barngruppernas storlek krävs en stor flexibilitet. Vid valet av driftform är det viktigt att kunna ta tillvara den form som passar de lokala förutsättningarna. Det kan således röra sig om daghem, familjedaghem, föräldrakooperativ, föreningsdrivna daghem, trefamiljssystem, ersättning till förälder för vård av barn i hemmet, m.m. Valfrihet är grunden för all barnomsorg. Barnen och föräldrarnas behov måste sättas i centrum. De ekonomiska förutsättningarna måste bli likvärdiga oavsett val av omsorgsform. Det är bl.a. mot denna bakgrund vårt förslag om införande av ett beskattat vårdnadsbidrag för alla barn i förskoleåldern skall ses. - Bredda och utveckla landsbygdens kultur- och föreningsliv En god landsbygdsutveckling måste utöver materiella förhållanden, sysselsättning, bosättning och kommunikationer även innefatta en utveckling av kultur- och föreningsliv. Kultur och kulturaktiviteter är förutsättningar för att hela ska leva och ett levande lokalt kulturliv en nödvändighet för en bra social gemenskap. För en god trivsel på landsbygd och i småort krävs ett utvecklat kulturliv och tillgång till olika fritidsaktiviteter för alla familjemedlemmar. I arbetet för att hela ska leva spelar kulturlivet därför en huvudroll. Förekomsten av ett rikt och varierat kulturliv har också betydelse för människors val av boendemiljö och bostadsort. Möjligheterna att få tillgång till god litteratur och konst måste underlättas. De många samlingslokalerna runt om i människors närmiljöer är grundförutsättningar för lokalt kulturliv och ett forum för amatörarbetet i föreningar, folkrörelser och studieförbund. Där finns möjligheten för professionella konstnärer att medverka med teaterföreställningar, körverksamhet, konserter, bildkonstutställningar m.m. Tillgång till jakt, fiske och en vacker natur är viktiga beståndsdelar i fritiden på landsbygden. TV, radio och video kan inte ersätta behovet av utvecklat kultur- och föreningsliv. Det är särskilt angeläget att bredda och utveckla möjligheterna till fritidsaktiviteter för kvinnor och ungdomar. Kommunerna och de ideella föreningarna har här ett särskilt ansvar för att även skapa förutsättningar för de fritidsaktiviteter som flickor föredrar. Många kommuner har uppmärksammat att kultursatsningar skapar ökad 17 sammanhållning på en mindre ort, ger större självkänsla och utrymme för Mot. kreativitet samt kontakter med människor från andra delar av landet. enligt vår mening en betydelsefull uppgift för att stimulera en fortsatt utveckling av kulturprojekt i mindre orter. En avsevärd del av samhällets kultursatsningar måste komma mindre orter och landsbygd till del. En bättre fördelning av landstingens och kommunernas kulturanslag är också nödvändig om en breddning och utökning av kulturlivet på landsbygden skall kunna ske. tar upp de kulturpolitiska frågorna i en särskild partimotion. - Riv upp beslutet om att (lytta folkbokföringen På regeringens förslag har fattat beslut om att folkbokföringen skall flyttas från församlingarna till de lokala skattemyndigheterna. Denna koncentration och försämring av servicen till enskilda människor genomförs till en merkostnad på en kvarts miljard. Beslutet innebar att ca 2200 arbetstillfällen försvinner, merparten från landsbygdsförsamlingarna. Detta drabbar främst kvinnor på landsbygden. anser att detta beslut måste omprövas och ett nytt beslut fattas, där det fastslås att församlingarna skall ha ansvaret för folkbokföringen. Praktiskt har det också visat sig mycket svårt och som tidigare nämnts blir kostnaderna totalt långt mer än vad som förutsattes vid beslutet att flytta folkbokföringen. Beslutet innebär också avsevärda kostnader för som måste bygga upp en alternativ och parallell organisation för registrering av medlemmar. Enligt mening är detta ett beslut av majoritet som inte kan försvaras ur några synpunkter. Vi kräver i en partimotion från att beslutet skall rivas upp. På den rena landsbygden och i skärgården är basen jord- och skogsbruk med binäringar och fiske. Det är enligt vår mening väsentligt att all brukningsvärd används. Detta kan kräva ett nytänkande inom jordbruket och en vilja att pröva nya verksamhetsformer. Detta bör bl.a. kunna ske genom en mer differentierad produktion där jord- och skogsbruket t.ex. på ett aktivt sätt medverkar i förnyelsen av energisystemet. Odling av energigrödor och energiskog bör få stor betydelse vid denna förnyelse. Stimulanser för nya verksamhetsformer bör därför införas. En annan väsentlig förutsättning för en sådan utveckling är att det finns en reell vilja hos statsmakterna att skapa en marknad och ekonomiska förutsättningar för en inhemsk produktion av drivmedel baserad på biomassa. Livsmedelspolitiska arbetsgruppens (LAG) förslag till ny jordbrukspolitik innebär bl.a. en kraftig och snabb avreglering samt krympning av det svenska jordbruket. Från sida har vi många invändningar mot LAGs förslag och vi vill i detta sammhang redovisa vår principiella syn på den framtida jordbrukspolitikens utformning. Jordbruket och jordbrukarna måste ges rimliga villkor. Omställningen av jordbruket får inte innebära en omställning till mindre Mot. produktion och sänkt lönsamhet, utan till annan produktion och med utnytt- A412 jande av nya möjligheter och förbättrad lönsamhet. Lantbruket måste ha en lönsamhet som möjliggör ett långsiktigt resursbevarande jordbruk över hela landet, inte bara på de mycket goda jordarna i slättbygderna. Ett aktivt jordbruk har stor betydelse för skogslänen och för de syd- och mellansvenska skogsbygderna. har visat att lönsamheten i det svenska jordbruket är mycket låg. Det krävs konkreta åtgärder för att nå en kraftigt ökad lönsamhet så att ekonomiskt bärkraftiga enheter kan skapas över hela landet. har beslutat att produktionsmålet i jordbruket inom det norrländska stödområdet skall motsvara nivå. Från sida vill vi understryka vikten av att detta mål fullföljs. Det är vidare av avgörande betydelse för jordbruksnäringens fortlevnad att nyetableringar kan komma till stånd. upphör jordbruksdriften i skogslänen när en äldre brukare slutar sin verksamhet. Läget inom jordbruket är följden av dålig lönsamhet och bristen på en långsiktig jordbrukspolitik. Vi anser att samhället måste garantera jordbruket i skogs- och mellanbygderna en väsentligt bättre lönsamhet än dagens och ge förutsättningar så att animalieproduktion kan bedrivas i dessa bygder. Vidare måste i samband med den kommande omställningen betydande resurser avsättas och förutsättningar skapas så att kan användas för produktion av energigrödor m.m. Detta som ett led i förnyelsen av energisystemet och ofta med utnyttjande av god . Sammanfattningsvis innebär våra krav om ny inriktning av jordbrukspolitiken i syfte att främja en positiv landsbygdsutveckling följande: * Gränsskydd för och stöd till export av livsmedel får ej avvecklas snabbare än i vår omvärld, d. v.s. jordbrukarna skall kunna konkurrera med omvärlden på lika villkor. * Samhället måste ta ansvaret för övergång till annan lönsam produktion på avsevärda arealer, främst i . Samhället har tagit ansvar vid omstruktureringar av andra näringsgrenar, t.ex. varvsindustrin. * Bibehållet produktionsmål för jordbruket i norra nivå. * Ett pris- och stödsystem som möjliggör att jordbruk även kan bedrivas såväl i norra som i syd- och mellansvenska skogs- och mellanbygder, genom ett pristillägg som ger en rimlig kostnadstäckning för eget arbete och eget kapital. * Kraftigt ökade anslag till forskning och utveckling anpassat till jordbrukets förutsättningar i skogs- och mellanbygder. Från sida kommer vi att närmare utveckla dessa frågor i särskild motion om jordbrukspolitiken och när propositionen med förslag om en ny jordbrukspolitik presenteras. Skogen är den mest betydelsefulla förnyelsebara naturresursen i glesbygden. Den ger underlag för arbete åt många människor i skogsbruket och skogsin Enbart i ett län som t.ex. är det ca 19000 sysselsatta inom Mot. I de rena glesbygderna, där det ofta är ont om andra arbets- A412 tillfällen, har skogsbruket stor betydelse. I många glesbygdskommuner är skogsnäringen den helt dominerande basen för försörjningen. Det är därför viktigt att befrämja en utveckling av skogsnäringen bl.a. genom en lokal vidareförädling av råvaran samt utveckling av ett mot skogsmiljön mer skonsamt skogsbruk. Vi vill vidare erinra om att skogvårdsavgiften är en omotiverad extra skatt på skogsbruket. Vi föreslår därför i annat sammanhang att den skall avskaffas. Även kombinationssysselsättningar och olika typer av brukningskombinationer är önskvärda och måste underlättas. Skogen och jordbruket kompletterar varandra. Men även andra kombinationer är intressanta, exempelvis säsongsarbete i skogen kombinerat med arbete inom turistnäringen. En medveten satsning på kombinationssysselsättningar är också viktig för kvinnors sysselsättning på landsbygden. Av 369000 företag, exkl jordbruket, är 368000 småföretag med färre anställda än 200 anställda. Det finns bara 1000 storföretag. av företagen har således mindre än 200 anställda och högst 19 anställda. En tredjedel av alla verksamma i näringslivet arbetar således i företag med högst 19 anställda. Småföretagen har en utomordentligt stor betydelse för landsbygdens utveckling. En rad olika åtgärder för att stimulera småföretagande är därför nödvändigt, såsom t.ex. ett minskat uttag av skatter och avgifter för de små företagen. En ökad satsning på riskfyllda projekt från utvecklingsfondernas sida i syfte att öka tillgången på riskkapital och stimulera nyföretagande på landsbygd och småorter är av största vikt. Gynnsamma arvsskatteregler som underlättar generationsskiften i familjeföretag är en annan viktig fråga. Befolkningskoncentrationen har även lett till en alltmer ensidig könsfördelning i glesbygdskommunerna. Ensidig näringsstruktur och svårigheter för kvinnor att få arbete har inneburit att alltfler kvinnor sökt sig till mer expansiva regioner för att få utbildning och arbete. Detta leder till en bristfällig social miljö i avfolkningsbygderna. Framför allt är utflyttningen av unga kvinnor från landsbygden ett av de största hoten mot landsbygdens fortlevnad. Dynamiken i utflyttningsområdena minskar, de sociala problemen ökar och bygden utarmas. Utflyttningen beror bl.a. på att den kvinnliga arbetsmarknaden på landsbygden är ytterst begränsad. Karriärmöjligheterna är få och de arbeten som finns är lågt betalda. Därför är det väsentligt att det satsas på att tillskapa arbetstillfällen för kvinnor på landsbygden. För landsbygdens utveckling är således såväl satsningar på kvinnligt ny- Mot. företagande som en bättre arbetsmarknad för kvinnor betydelsefull. Kvinnliga företagare är ofta inriktade mot serviceområdet. Det är av särskilt intresse med tanke på att många bedömare anser att den privata tjänstesektorn kan förväntas bli det mest expansiva området under de närmaste decennierna. Det är enligt vår mening vidare väsentligt att kvinnliga företagare på landsbygden tar till vara och utnyttjar de möjligheter data- och kommunikationstekniken ger. Även om viss uppmjukning skett är de regionala utvecklingsfondernas verksamhet huvudsakligen inriktad på tillverkningsindustrin och turism. Bl.a. med tanke på utvecklingen inom dataområdet finns inom serviceområdet stora möjligheter för ett ökat kvinnligt företagande. Det är enligt vår mening viktigt, inte minst med tanke på kvinnors engagemang som företagare, att ytterligare bredda fondernas målgrupp och ge kvinnor som driver serviceföretag möjlighet att få stöd från fonderna. Vi föreslår därför att kvinnliga företagare som innehar eller avser starta företag inom servicenäringarna skall få möjlighet att i större utsträckning erhålla stöd via utvecklingsfonderna. Detta skulle underlätta möjligheterna till eget företagande inom tjänstesektorn och bidra till den offentliga sektorns förnyelse, vilket skulle kunna vara särskilt betydelsefullt i områden med dåligt utbyggd service. Enligt vår mening kan vidare kvinnors möjligheter till utveckling och avancemang inom dessa kvinnodominerade yrkesområden förbättras om möjligheterna till eget företagande inom tjänstesektorn vidgas. förslag om vårdnadsbidrag underlättar valet av olika driftsformer inom barnomsorgen. Förutom den traditionella kommunala barnomsorgen öppnas möjligheter även för bildande av kooperativa och enskilda tjänsteföretag. Det torde vara ostridigt att möjligheterna att utveckla idéer och avancera inom sitt yrke utökas när mer än en arbetsgivare finns på marknaden. Ett nytt fält för kvinnligt företagande öppnas. Det är enligt vår mening också positivt eftersom det kan vara ett verksamt bidrag till förnyelsen av den offentliga sektorn. - Avdrag för arbetsresor Avdrag för arbetsresor med egen bil medges med /mil, minskat med ett schablonavdrag på . beslut om nominellt oförändrade reseavdrag innebär i realiteten en kraftig försämring med tanke bl.a. på den chockhöjning av bensinpriset som momsbeläggningen av energi medför. Reseavdraget (/mil) är 1991 efter skatt som reseersättning i verkligheten värt mellan en och per/mil beroende på inkomstläge och schablonavdrag. Vi föreslår mot denna bakgrund att avdraget för arbetsresor skall vara /mil. Sammanfattning av åtgärdsprogram för landsbygden Sammanfattningsvis innebär våra viktigaste förslag för utveckling av landsbygden i denna motion och i annat sammanhang följande: * Ett särskilt landsbygdsutvecklingsanslag införs om för att främja landsbygdens utveckling. * Uppräkningar av länsanslagen för att skapa bättre förutsättningar för investeringsprojekt. * Ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av allmänna grusvägar. * För beläggning av grusvägar ökas för nästa budgetår anslaget till grusvägar med inom de totala väganslagen. * /kWh av vinsterna från vattenkraften skall återföras till de regioner där vattenkraftselen produceras. Detta ger dessa regioner ett årligt tillskott på 600 - . * En kraftig förbättring av den kommunala skatteutjämningen. Målsättningen skall vara att kommunalskatten skall spegla den kommunala effektiviteten och serviceutbudet, inte invånarnas inkomstnivå. * Ett stimulansbidrag på per lägenhet till byggande av smålägenheter på landsbygd och i småorter införs som ger ungdomar bättre möjligheter att bo och forma sina liv på landsbygden och i småorter. * Ingen offentlig service på landsbygden får dras in utan att alternativ noga prövats. * Inga avgifter skall tas ut från egenföretagare på det första basbeloppet. Det innebär ett minskat avgiftsuttag på mer än . Skatteregler ändras i syfte att underlätta möjligheterna för småföretagsutveckling. * Industriella satsningar för att stärka småföretagsutvecklingen. * Insatser för utbildning och forskning. * Ett landsbygdens forskningsråd inrättas. * Ökat stöd till lantbruksnäringen för omställning och miljöförbättringar. * Skattebefrielse på alla biobränslen. * Ökat stöd till kommersiell service på landsbygden innebärande bl.a. satsningar på lanthandeln. * Avdrag med /mil för arbetsresor och resor i tjänsten medges omgående. * Medel avsätts för elektrifiering av landsbygden och upprustning av landsbygdens elnät.