mot · GD02U538 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U538 av m.fl. (vpk) u-landspolitik Det behövs en ny u-landspolitik befinner sig i en utvecklingskris. Deras villkor har försämrats drastiskt . Ofta ställs tillbakagången i i motsats till vissa betydande framsteg. Men sällan ställs frågan: varför har de fyra små tigrarna eller drakarna , , och lyckats? Vilka faktorer gjorde dem till nyindustrialiserade länder ()? Föreligger samma förutsättningar i ? och fick i särklass mest bistånd . pumpade in miljarder av politiska skäl. Därför kom dessa länder ut tidigt på världsmarknaden, och sedan fick de extra dragkraft av . Det fick också och . Regionen har också stimulerats av snabba tillväxt. Två av de fyra - och - är stadsstater som den brittiska kolonialmakten byggde upp som handelsstationer och flottbaser. fick en unik betydelse som handelskanal med västvärlden. Finns dessa förutsättningar någon annanstans? I revs de gamla handelsvägarna upp vid koloniseringen. Gränserna drogs godtyckligt så att språkgrupper och stammar delades. Infödingarnas språk förkvävdes - de blev francophones eller anglophones. Kommunikationerna drogs från koloni till metropol. Överklassen och militären utbildades och knöts till moderlandet. blev en råvarukälla för kolonialländerna. Monokulturer med exportgrödor utvecklades. blev producent av råvaror, vars priser sjunkit drastiskt . I etablerade erövrarna sig som jorddrottar som konserverat den halvfeodala strukturen. Deras jordbruksexport mötte USAs och EGs protektionism. U-landsbiståndets kritiker hävdar att nedgången i beror på ländernas felaktiga utvecklingspolitik, på planhushållning och statlig inblandning. De asiatiska NIC-länderna sägs ha utvecklats tack vare att staten inte blandat sig i näringslivet. Detta är en felaktig historieskrivning. I alla de fyra NIC-länderna har staten spelat en central och styrande roll, liksom för övrigt även i . håller sig exempelvis med en vidlyftig offentlig sektor som inte Mot. bara omfattar klassiska statsmonopol på kommunikationer och tele utan U538 också banker och försäkringsbolag, petrokemisk industri, sockerfabriker, syntetfiberbranschen, stålindustri, skeppsvarv och t.o.m. byggnadsfirmor. I har staten tagit hand om varv och verkstäder, transporter, tele och finansiering. Biståndspolitiken attackeras utifrån nyliberala ståndpunkter med just dessa falska argument. Det hävdas till och med att vi skulle ha älskat ihjäl med vårt bistånd. Regeringen har i viss mån fallit undan för attackerna. Biståndet har krisanpassats. Det är inte längre tal om att höja de fattiga folkens levnadsnivå utan att neutralisera de värsta sociala effekterna, när den sjunker. Det bilaterala, dvs. utvecklingsinriktade biståndet, får allt mindre del av det totala. SIDAs kompetens försvagas. De biståndspolitiska målen urholkas. Därför är det nödvändigt att få en saklig och genomträngande analys av utvecklingens villkor och roll häri. Vpk begär att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med bred förankring i folkrörelserna, solidaritetsrörelserna, Röda korset och Rädda barnen för att utforma förslag till en sådan övergripande u-landspolitik. Utredningen skall utgå från att biståndsmålet höjs från nuvarande till av BNI till 1995 och utarbeta en plan för hur den höjningen skall genomföras. En sådan utredning skall inte enbart behandla biståndspolitiken utan även handel, bytesvillkor, teknik- och kunskapsöverföring, vapenexport och regionala konflikter. När det gäller handel med , säger även biståndsministern att inte tillräckligt gjorts för att stimulera den. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) framför intressanta förslag om hur den handeln skulle kunna ökas. De statliga avropsavtalens omsättning var ca . En genomgång av artikelregistret visar att flera produkter skulle kunna levereras från u-landsexportörer. IMPOD vill därför undersöka vilka möjligheter statliga myndigheter, kommuner och landsting har när det gäller att köpa i större omfattning från . Detta är en framgångsväg för att bättre bistå . En bred utredning skulle kunna lägga fram flera nya idéer om hur skall kunna utveckla mer jämlika relationer med , som bättre stimulerar deras utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en brett förankrad parlamenta risk utredning om en övergripande u-landspolitik i enlighet med vad Mot. som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)