mot · GD02U522 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U522 av m.fl. (mp) EFTA/EG-förhandlingarna fastlade i sitt EG-beslut ett antal viktiga förbehåll mot EG-anpassning (UU 1988/89:19). Exempel på detta är bl.a. följande: * Som svar på en motion från de gröna konstaterar ett enhälligt utrikesutskott att det även kan finnas behov av gränskontroller i någon form för att säkerställa vissa skydds- och säkerhetsintressen. Därmed har klart slagit fast att inte kan medverka i något fullständigt avskaffande av gränskontroller på så sätt som är tänkt att ske inom den Inre Marknaden. * Med anledning av en miljöpartimotion slår ett enhälligt utskott fast att höga miljökrav måste ställas såväl på importerade produkter som på den svenska produktionen. Det betyder att riksdag har fastlagt att inte kan anpassa sig till den vitboksregel som säger att alla produkter som legalt tillverkats eller odlats i ett medlemsland automatiskt fritt skall få införas i övriga medlemsländer. Trots dessa och andra liknande uttalanden av fortsätter förhandlingarna mellan EFTA och EG med som pådrivande inom EFTA som om ingenting hänt. Från EFTA:s sida framförs inga tydliga förbehåll. Tvärtom - beredvilligheten att anpassa sig till EG är betydligt mer långtgående än som öppet har medgivits. Detta framgår av ett PM från med rubriken 27 October 1989, EFTA 73/89 25 October 1989, Distribution E.l och . Det är så hemligt att det inte ens har distribuerats till EFTA-delegationens ledamöter. Häri framgår följande: * EFTA betraktar inte utvidgat frihandelsavtal eller tullunion som olika alternativ (som det har framställts i debatten), utan sorn möjliga steg i en gradvis process. * Jordbruket är inte alls, som det har sagts, helt uteslutet från EG-anpassningen. EFTA meddelar att vad gäller de eftergifter rörande jordbruksprodukter som har nämnt, har vi ett öppet sinnelag och är beredda att förhandla på basis av konkreta förslag. Man kan tänka sig ökad marknadstillgång för jordbruksprodukter. * EFTA lovar EG att man ska avstå från alla restriktioner beträf fande export, import, återexport, prisfixering, territoriella skyddsregler Mot. och oberättigade säljförbud. Undantag för t.ex. export av vapen, kärntek- U522 nik eller miljöfarligt avfall eller export till bojkottat land (t.ex. ) nämns inte, ej heller undantag för import av miljöfarliga produkter. åtagande är mer långtgående än som har varit känt. * EFTA går med på att de nationella monopolen skall anpassas till de krav som ställs av fri rörlighet för varor och tjänster. Att t.ex. RadioTV:s ställning skulle påverkas av EG-anpassningen har inte tidigare meddelats. * EFTA erkänner behovet av att intensifiera och utvidga omfattningen av ekonomiska och monetära konsultationer. Formuleringen kan tolkas som ett steg mot EFTA-inträde i EMS (som ju i princip är öppet för icke-EGländer). * EFTA förklarar sig berett att införa fri arbetsmarknad för anställda och egenföretagare och deras familjer inom hela EES-området och instämmer med EG i att ett avtal om fri arbetsmarknad måste medföra samordning av reglerna för socialförsäkringar. Varje påstående, bl.a. från vår sida, om att socialförsäkringarna (t.ex. folkpensionerna) kan påverkas av EGanpassningen har bemötts med en storm av dementier. Men så blir alltså fallet. * EFTA förklarar sig intresserat av att medverka i EG:s samordning av invandrarpolitik, inbegripet asylrätt och visumregler. Också detta har förnekats, bl.a. när har fört saken på tal. * Aktiebolagslagstiftningen är EFTA berett att anpassa till EG. Hur det går med medbestämmande och insyn i så fall, framgår inte. * Utbildningssamarbetet visar sig inte bara bestå i normalt och fruktbart studentutbyte () och utväxling av praktikanter (), utan också i utarbetande av gemensamma utbildnings- och yrkesutbildningsprogram. Det är således uppenbart att regeringen uppfattar sitt förhandlingsmandat som helt gränslöst. kan inte finna att det är förenligt med god demokrati. bör dra upp klara gränser för förhandlingsmandatet och i bindande klartext uttrycka de förbehåll och gränser som i olika sammanhang utryckts eller antytts. Utöver EG-anpassningens innehåll handlar det också om former och beslutsmodeller, nu och : * EES (European Econom Space) har införts i förhandlingarna som en ny typ av överorganisation med överstatliga befogenheter. Detta var över huvud taget icke på tal när fattade beslut om EG-anpassning 1988. Har gett regeringen mandat att förhandla om anslutning till ett EES med överstatliga befogenheter? * Cassis-Dijon-principen tycks ha accepterats av regeringen. Men innebörden av den principen är att inte kan utestänga några varor som är legalt framställda i något , även om för egen del förbjuder sådana varor. Det skulle bl.a. innebära att bestrålade livsmedel skulle kunna införas till från EG trots ett svenskt förbud. gett regeringen mandat att godta Cassis-Dijon-principen? * Regeringen har inom EFTA godtagit att aquis communautarie skall utgöra utgångspunkt för EFTA-EG-samverkan. Det betyder att 10 000-tals lagar skall antas . Hur har regeringen tänkt att det skall gå till enligt sedvanliga beslutsrutiner i ? * Regeringen har sagt sig betrakta reellt medbestämmande inom EES som ett absolut villkor för en uppgörelse. har det visat sig att EG inte tycks godta detta. Då har i stället begreppet osmos införts - som ersättning för medbestämmande! * I debatten om gemensam rättsordning har det talats om behov av grundlagsändring. Har gett regeringen mandat att förhandla om EGavtal som kräver grundlagsändring? - att EES icke skall ges överstatlig karaktär; - att icke skall ansluta sig till Cassis Dijonprincipen; - att inte i klump skall anta aquis communautarie utan att varje ny lag måste behandlas för sig på sedvanligt sätt; - att osmos icke är en godtagbar ersättning för demokrati, samt - att grundlagen icke skall offras i något avseende för EG-anpassningens skull. Men även de som i samtliga eller några av dessa fall har en motsatt uppfattning borde anse det demokratiskt rimligt att klart anger vilket förhandlingsmandat regeringen har. Fortsatt hemlighetsmakeri - i strid med riksdagsbeslut Efter kritik från mot hemlighetsmakeriet beslöt att utvidga EFTA-delegationen så att alla partier fick minst suppleantplats (UU 1988/89:17) och att den på detta sätt utvidgade EFTA-delegationen (skall få) tillgång till allt relevant material så att den hålls fortlöpande och regelbundet informerad om utvecklingen av de svenska kontakterna med EG. (UU 1988/89:19). Med stöd i riksdagsbeslutet skrev företrädare i EFTA-delegationen till EFTA-delegationen och begärde bl. a. att en fullständig lista över samtliga promemorior (inbegripet s.k. internt arbetsmaterial) som finns tillgängliga angående EG-anpassningen inom , statliga verk, offentliga utredningar och andra offentliga instanser, omgående ställs till förfogande för EFTA-delegationens ledamöter och suppleanter; att varje ledamot eller suppleant i EFTA-delegationen ges fri möjlighet att på grundval av ovan nämnda lista utan inskränkning beställa fram det material han/hon önskar ta del av; att hädanefter samtliga promemorior, utredningar, rapporter etc. (inbegripet s.k. internt arbetsmaterial) angående EG-anpassningen som upprättas inom , statliga verk, offentliga utredningar och andra offentliga instanser, fortlöpande överlämnas till EFTA-delegationens ledamöter och suppleanter. Det blev avslag. I EFTA-delegationens protokoll heter det: Efter diskussion inom delegationen beslöt majoriteten enligt följande: 1989/90 U522 Per skrivelse skulle läggas till handlingarna och regeringens infor- Mot. mation till skulle vara omfattande men lämnas enligt gängse for- U522 mer till den numera utvidgade EFTA-delegationen. Det var också angeläget att utskott inkallade de relevanta arbetsgrupper inom , som förbereder samarbete med EG på olika områden. Muntligt fick mp-representanten uppmaningen att själv begära handlingar från integrationssekretariatet, ISEK. Han vände sig till ISEK dels direkt, dels indirekt via , . På båda hänvändelserna fick han avvisande svar, undertecknade av samma departementsråd, , som - i båda breven - framhöll att han betraktade mpföreträdaren som enskild riksdagsman. På mp-företrädarens hänvändelse blev svaret: Det finns ingen särskild förteckning inom UD över allmänna handlingar, som kommit in till ISEK. I svaret via hette det: Efter företagen undersökning kan jag konstatera att vi i departementet inte kunnat finna några allmänna handlingar (2 kap 3 par 1949:105) av det slag som efterfrågar. Båda svaren är formalistiska finter. Riksdagsbeslutet gällde allt relevant material, inte bara allmänna handlingar. Såväl inom EFTA-delegationen som i utrikes- och konstitutionsutskotten får jag tillgång till betydande mängder hemligstämplat material. Men som brevskribent till ISEK, direkt eller via , är jag formellt bara Enskild riksdagsman och inte ledamot av EFTA-delegationen - och har alltså bara rätt till allmänna handlingar. Men hela konflikten - som ledde till ett riksdagsbeslut - gällde ju handlingar som enligt regeringen inte är allmänna! Därför skulle EFTAdelegationen få allt relevant material, inte bara allmänna handlingar. Men EFTA-delegationens majoritet ville inte begära mer material från ISEK än man normalt får, inte ens en förteckning. Resultat: efter riksdagsbeslutet har ingenting ändrats, mängder med relevant material om EGanpassningens konkreta effekter är dolt både för svenska folket och för folkvalda. Mot denna bakgrund är det uppenbart att tydligare måste klargöra att den med allt relevant material menar just allt relevant material utan inskränkningar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med vapen, 2. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med kärnteknik, 3. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med miljöfarligt avfall, 4. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med länder i förhållande till vilka lagstiftat om bojkott, 5. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet ej omfattar harmonisering av radio-TV-verksamheten, 6. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej medger anslutning av till EMS, 17 7. att hos regeringen begär klarläggande om att förhand- Mot. lingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering av socialförsäk- U522 8. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering av asyl- och visumregler, 9. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering av lagstiftningen beträffande medbestämmande för löntagare i aktiebolag, 10. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering av utbildningssystemets läroplaner, 11. att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattar jordbruket, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar medlemskap i eller annan organisation med överstatliga befogenheter, t.ex. EES, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar accepterande av Cassis Dijon-principen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna att varje EG-regel eller annan lag som avses införlivas med det svenska regelverket måste föreläggas som proposition på svenska språket i vanlig ordning för utskottsbehandling, kammardebatt och beslut, 15. att som sin mening ger regeringen till känna att osmos ej är en godtagbar ersättning för verkligt medinflytande för inom ramen för varje eventuellt avtal om gemensamt beslutsfattande med EG, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att det ej ingår i förhandlingsmandatet med EG att ingå avtal som kräver ändring av den svenska grundlagen för att kunna bli gällande i , 17. att hos regeringen begär omedelbara åtgärder för att tillgodose att allt relevant material angående EG-anpassningen utan dröjsmål eller hinder görs tillgängligt för EFTA-delegationens medlemmar, i enlighet med tidigare fattat riksdagsbeslut med denna innebörd. () () () Per ()