mot · GD02Ub324 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub324 av och (båda c) Ämnet religion i gymnasieskolan Ett omfattande förberedelsearbete pågår med sikte på en reformering av gymnasieskolan . Regeringen planerar att under /91 återkomma till med en proposition om hur gymnasieskolan skall se ut . I alla omorganisationer inom skolans område finns det en tendens till att ämnen inom humaniora och religion kommer på undantag. Så får inte bli fallet gymnasieskola. Religionskunskap finns i nuvarande gymnasieskolan på de treåriga linjerna och de tvååriga icke-yrkesinriktade linjerna.Ämnet ges i en årskurs och då . På de yrkesinriktade finns ämnet i teorin som tillval, men i praktiken inte alls. Det nya gymnasiet ska vara en skola för alla. Skolan ska ge eleverna samhällskompetens och yrkesförberedande eller yrkeskompetens. Därtill ska den också ge ett slags livskompetens, även om den inte alltid uttrycks lika klart som de båda föregående målen. Samtliga linjer ska bli treåriga och ha ett antal gemensamma ämnen. Dagens ungdomar är mera självständiga och mogna än tidigare generationer. Man har tidigt fått vänja sig vid att klara sig sjäva och ta ansvar. Samhället har förändrats så att generationerna har glidit ifrån varandra. Vuxenkontakterna har blivit färre. De traditionella normbildarna i samhället, föräldrarna, kyrkan och skolan, har fått en svagare ställning och till viss del ersatts av andra som TV, reklam och kompisar. Förändringarna har också gjort ungdomarna sårbarare. Glappet mellan generationerna leder till att det är självklart att en vuxengenerations normer, värderingar och tro förs över till nästa generation. Långt ifrån alla ungdomar i dagens samhälle känner att man har en fast grund av stå på i tillvaron. Fler ungdomar än tidigare uppger sig ha en känsla av osäkerhet eller rotlöshet. När man i förberedelsearbetet inför 90-talets gymnasieskola talar om att skolan också ska ge livskompetens är det viktigt att man också klargör vad det är för livskompetens man avser. I vårt land har religionens betydelse tunnats ut för både individen och samhället. Invandrare till vårt land förundras över denna utveckling. För dessa människor är religionen en för individen och i samhället integrerad del och en viktig förutsättning för ett meningsfullt liv. Om man skall kunna ge eleverna en livskompetens krävs det att de får kunskapsgrunderna för att kunna ta ställning i livsåskådningsfrågor och utveckla en egen tro. Det förutsätter att religionskunskapsämnet ges en mera framskjuten ställning , även på de yrkesinriktade linjerna. I undervisningen bör kristendomen ges en prioriterad ställning som motsvaras av den roll och betydelse som kristendomen haft för vårt kulturarv och samhällets utveckling. Religionskunskapen måste också bli det ämne där ungdomar får möjlighet att diskutera samhällsetik, normer och värderingar. Skolan får inte bara bli den plats där man bibringas faktakunskaper utan också får möjligheter att utvecklas som människa. Först då kan vi ge de ungdomar som känner osäkerhet och rotlöshet en livskompetens som gör dem redo att möta livets både ljusa och mörka sidor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om religionskunskapsämnet gymnasieskola. () () 1989/90 Ub324