ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N300 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N300 av m.fl. (mp) Miljöredovisning av privata företags verksamhet 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi725 hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en frivillig redovisning av hur företags prognosticerade verksamhet påverkar natur och miljö. () ()
mot · GD02N301 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N301 av och (båda c) Regionala aktiebörser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk406 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildandet av regionala aktiebörser.
mot · GD02N302 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N302 av och (båda c) Kooperativ verksamhet inom lantbruket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo242 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperativ verksamhet.
mot · GD02N303 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N303 av m.fl. (c) Kreditgarantier vid export av miljöteknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kreditgarantier för export av miljöteknik. () () () () ()
mot · GD02N304 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N304 av m.fl. (c) Träfiberlagen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo315 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av prisbildningen inom marknaden för skogsråvara och tillämpningen av lagen om kartell- och monopolbildning på denna marknad, 2. att beslutar avskaffa träfiberlagen (1987:588). () () () () () ()
mot · GD02N305 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N305 av m.fl. (mp) Stimulans av miljöteknisk utveckling Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A444 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna som i motionen anförts om stimulans av miljöteknisk utveckling vid . () () () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02N306 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N306 av Per Stenmarck m.fl. (m) Stopp för sandsugning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo824 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad information till företag runt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett stopp för sandsugning. Per Stenmarck (m) () ()
mot · GD02N312 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N312 av m.fl. (vpk) Tekniska handelshinder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo826 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenska regler för handel över gränserna, som införts med hänsyn till skydd av hälsa och miljö, inte får betraktas som tekniska handelshinder. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N314 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N314 av m.fl. (mp) Utländska företagsförvärv Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U533 hemställs att hos regeringen begär förslag till skärpt lagstiftning om utländska företagsförvärv. () Per () () ()
mot · GD02N316 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N316 Den svenska trävaruexporten är betydande, är exportvärdet . Nettotillskottet till bytesbalansen är cirka 8,7 miljarder. av trävaruproduktionen exporteras. Branschen är därmed viktig för vårt välstånd och har för vissa regioner avgörande betydelse för sysselsättningen. I förhållande till de marknader där de är verksamma är varje enskilt sågverks marknadsandel knappast någonsin större än av importlandets trävarumarknad. Detta leder självfallet till svårigheter när det gäller att bearbeta marknaden. Det har därför varit naturligt att samarbeta inom branschen, när det gäller marknadsföringsfrågor. Detta sker bl.a. via organisationen , som bedriver verksamhet i , och . Det finns flera skäl att intensifiera marknadsföringen av trävaror. Det gäller framför allt: Ett på nytt begynnande virkesöverskott med allt grövre genomsnittsdimensioner. Ambitioner hos flera att öka sin andel av kontinentens trävaruexport. De tropiska trädslagen kommer i flera länder att utsättas för opinionstryck och t.o.m. förbud p.g.a. miljöeffekter i spåren av regnskogsskövlingen. De flesta andra exportländer har betydande statliga bidrag för sin marknadsföring. Då branschen brottats med lönsamhetsproblem - som delvis undanröjts - saknas erforderliga resurser för en offensiv och agressiv marknadsföring. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt bidrag till marknadsföring av trävaror. 1989/90 N316
mot · GD02N317 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N317 av och (mp,vpk) Förbud mot export av kärnteknisk utrustning Svenska folket har 1980 med klar majoritet sagt ifrån att kärnkraften inte är en acceptabel framtidslösning. För detta omdöme stod både linje 2 och 3. Även linje 1 talade endast om kärnkraftsavveckling på sin valsedel, men kampanjbudskapet från linje l:s företrädare var tvetydigt. I varje fall var det uppenbart att av väljarna inte accepterade kärnkraften som en framtidslösning. har sedermera bekräftat att kärnkraften skall vara avskaffad . Vi framförde vid föregående att en logisk följd av detta borde vara att export av kärnteknisk utrustning - reaktorer, reaktorbränsle o.d. skulle upphöra. Det som inte passar i skall inte heller exporteras till andra länder. Kärnteknik medför alltid risker för kärnvapenspridning. Kärnbränslecykeln innefattar så många miljörisker och moraliska tveksamheter att den borde upphöra i alla länder. borde internationellt verka för att andra länder tar samma beslut som . Det tyder på en minst sagt betänklig krämarmentalitet att som nation vill tjäna pengar på att till andra länder sälja det vi själva tagit avstånd ifrån. Det förvånar oss att inte näringsutskottet och vid behandlingen av denna fråga 1989 insåg detta. Det finns enligt vår mening ingen anledning att avvakta resultatet av den utredning som tillsatts för att se över kämtekniklagen. Det innebär bara att man skjuter på ett beslut för vilket tillräckligt beslutsunderlag redan finns. Regeringen bör återkomma till med lagförslag innebärande att export av kärnteknisk utrustning förbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett lagförslag bör föreläggas som innebär förbud mot export av kärnteknisk utrustning.
mot · GD02N319 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N319 av () Egenföretagares borgensåtaganden Lagstiftningen på det arbetsrättsliga området innebär att en arbetsgivare som är företagsägare drabbas av svårigheter. Ett exempel på egenföretagarens svårigheter är kravet på personlig borgen. Viss borgen från egenföretagaren kan vara nödvändig för att understryka ägarens ansvar för företagets utveckling. Men med den inskränkta bestämmanderätten enligt medbestämmandelagen kan inte företagaren svara för sina borgensåtaganden i samma omfattning som . Därför framstår inte kravet på personlig borgen lika befogat som före lagens ikraftträdande. I den mån borgen krävs bör den avse endast företagaren och ej hans anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning om egenföretagarens borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts.
mot · GD02N322 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N322 av () Bonussystemet i bilförsäkringen Det nuvarande systemet inom trafikförsäkringen innebär att ansvaret vid olyckor där en oskyddad trafikant är inblandad faller på bilföraren. Det innebär exempelvis att trafikförsäkringen tar skadekostnaderna för en cyklist som kolliderar med en stillastående bil. Det har ansetts vara ett ändamålsenligt sätt att klara ansvars- och ersättningsfrågorna. Försäkringsbolagen ger normalt en bonus till förare som har skadefria år. Emellertid mister föraren bonus även i de fall han inte är vållande till olyckor där oskyddade trafikanter är inblandade. Detta upplevs som orättvist. Det är därför angeläget att regeringen tar initiativ till sådan utformning av det system som reglerar trafikförsäkringen att en icke vållande förare får behålla sin bonus i de fall trafikförsäkringen belastas av olycka förorsakad av oskyddad trafikant. Med hänvisning till det anförda hemställs att av regeringen begär förslag som innebär att bonusreduktion i trafikförsäkringen ej sker när oskyddad trafikant är vållande. gotab 99792, 1990
mot · GD02N329 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N329 av och (båda c) Inrättandet av ett näringslivsdepartement Dagens departementsstruktur speglar inte fullt ut verkligheten i samhället. I synnerhet gäller detta näringslivet. Av landets mer än 300 000 företag, jordbruket undantaget, är endast tillverkande. Övriga är handelsoch tjänsteföretag. Den sistnämnda sektorn är växande. Den överväldigande majoriteten företag är små eller medelstora. Endast 1 000 kan hänföras till gruppen stora företag. Genom en varierad näringslivsstruktur skapas dynamiken i näringslivet. Det gäller alla företag: Små och stora, tillverkande, handels- och övriga tjänsteföretag. Även inom den tillverkande industrin finns en betydande verksamhet som är att hänföra till tjänstesektorn. Genom att vi har ett industridepartement och en industriminister fokuseras intresset på just den tillverkande industrin, vilken är nog så viktig, men detta gör att en stor del av näringslivet kommer i skymundan och inte får den uppmärksamhet som deras roll i samhällsekonomin motiverar. Handelns och tjänsteföretagens betydelse kommer än mer att öka i samband med integrationen med EG och den i övrigt pågående internationaliseringen. Mot denna bakgrund anser vi att det vore naturligt att industridepartementet omvandlas till ett näringslivsdepartement. En sådan omläggning skulle markera att departementet handlägger frågor som gäller hela näringslivet och inte enbart industrin och dessutom leda till en bättre samordning av näringspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att industridepartementet bör omvandlas till ett näringslivsdepartement.
mot · GD02N330 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N330 av och (båda c) Intresset för lin är ständigt växande i . Många frivilliga organisationer, såsom ekonomiska förening, hushållningssällskapen i och , grupper i , linneväveri m.fl. arbetar praktiskt med linet. Det finns en allt starkare önskan att främja denna klassiska inhemska fiberväxt, som har så stor användbarhet och skönhet. Vid en utställning i visar moderna linnevävnader och ärvda linneskatter från Orsabornas förråd, hur viktigt det är för vår kultur att vi fortsätter denna tradition, som våra förmödrar höll fast vid trots mycket knappare ekonomiska resurser än vi har . Denna utställning åskådliggör också ett annat angeläget användningsområde, nämligen inom sjukvården. Linnet är oöverträffat när det gäller att suga upp fukt och torka snabbt. Det gör det behagligt som sänglinne. Med draglakan av linne kan liggsår undvikas. Också inom t.ex. industri och rörmokeri är linet utmärkt. personal uppges sakna sina linnesäckar. har alltid varit dyrbart, dvs. det kräver mycket arbete om kvalitén ska bli hög. Men det stora värdet av denna inhemska fiber motiverar att vi satsar helhjärtat. Tack vare intresset och beredvillighen hos många enskilda och organisationer att arbeta med lin ideellt, kan relativt små ekonomiska satsningar från samhället ge en mycket stor utdelning. har i sin värdefulla avhandling geografiska läge 1940-1965 i visat hur betydelsefull linodlingen var för inte så länge sedan. Vi odlade och beredde lin i i industriell skala ända då man lade ned linberedningsverket i som hade dåtidens modernaste industriella teknik. arbetar ett linprojekt i för att få resurser att utreda ett linberedningsverk. Expertis från det gamla har knutits till projektet. har i ett drygt decennium motionerat i om stöd till linet och fått gehör för sina förslag. En utredning har verkställts och STU har i uppdrag att stödja linprojekt. Vid nämnden för hemslöjdsfrågor i industridepartementet finns en särskild lin-grupp. Enligt årets budgetproposition, bil. 14, bör STU stödja projekt som skall utveckla nya sorters lin ur sitt Biomasseprogram. Att få fram nya sorter är emellertid knappast det mest angelägna problemet. Vad alla frivilligt enga gerade säger behövs för att man skall komma vidare nu är först och främst Mot. ett linberedningsverk, dit man kan sända sitt skördade och torkade lin för N330 Regeringen bör tillse att anslag från myndigheterna ges denna inriktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett linberedningsverk i . () ()
mot · GD02N332 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N332 av Hans Nyhage och (m, c) Rationaliseringslån till textilindustrin Regeringen föreslår i årets budgetproposition, bilaga 14 Industridepartementet, att medel anvisas för vissa industripolitiska åtgärder för tekoindustrin. För /91 föreslås ett reservationsanslag på 85 milj. kr., varav högst 25 milj. kr. anvisas för fortsatt verksamhet vid statens industriverk med lån till rationaliseringsinvesteringar inom den konfektionella industrin. Några medel för motsvarande investeringar inom den egentliga textilindustrin anvisas inte. Syftet med de s.k. avskrivningslånen till konfektionsindustrin är att uppnå en påtagligt höjd effektivitet, särskilt i den arbetsintensiva produktionen av plagg. Lånen är ränte- och amorteringsfria och uppgår till av godkänt investeringsbelopp. Erfarenheterna av SIND:s avskrivningslån har rapporterats vara goda och de har i stor utsträckning kommit mindre och medelstora företag till del. Den egentliga textilindustrin med bl.a. trikåtillverkande företag och textila beredningsverk saknar emellertid motsvarande möjligheter till hjälp med riskkapital för offensiva teknikinvesteringar i kvalitetshöjande syfte eller för rationalisering av tillverkningen. Regeringens tekopolitik är således inte konkurrensneutral mellan tekoindustrins olika delar. Avregleringen av tekoimporten och förverkligandet av EG:s inre marknad kommer att skapa en starkt förändrad konkurrenssituation för hela den svenska tekoindustrin. Då är det angeläget att underlätta också textilindustrins omställning för att den skall kunna möta den nya situationen med en så rationell produktionsapparat som möjligt. Den icke plaggtillverkande delen av tekoindustrin svarar för ett årligt exportvärde av ca . Textilteknologin är avancerad och i ständig utveckling och den är allmänt tillgänglig internationellt. Den industri som här inte ligger i främsta ledet förlorar snabbt terräng i den hårda internationella konkurrensen. Det finns alltså all anledning att nu stimulera till ökade kraftfulla produktionstekniska investeringar inom svensk textilindustri. Detta bör ske genom ett särskilt anslag för /91. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om ett särskilt anslag /91 för lån till ratio- Mot. 1989/90 naliseringsinvesteringar inom textilindustrin. Hans Nyhage (m) ()
mot · GD02N335 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N335 de gröna har i andra motioner illustrerat hur krigsmaterielindustrin i vinstsyfte sökt kringgå, manipulera och i många fällt klart överträda vad både lag och moral föreskriver. har också klargjort att risken för en djupgående kris i denna industri är stor. Partiets krav att vapenexporten skall avvecklas aktualiserar ytterligare svårigheterna. Men knappast ens en totalt fri vapenexport skulle kunna avvärja krisen. Slutligen måste det betraktas som stötande att enskilda kapitalägare gör sig stora vinster på att sprida vapen i världen, vapen som i många fall kommer till användning bland fattiga folk. de gröna är normalt anhängare av en marknadsekonomi inom de gränser som de humanekologiska principerna dikterar. När det gäller krigsmateriel bör dock ett undantag göras. Den nuvarande situationen och framtidsutsikterna gör det särskilt aktuellt att staten tar över hela vapenindustrin. De företag eller delar av företag som till dominerande del är sysselsatta med att framställa krigsmateriel bör överföras i statens ägo, lämpligen organiserat som en koncern: . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att krigsmaterielindustrin skall överföras i statens ägo i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02N336 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N336 av m.fl. (s) Ökad satsning på prospektering Prospekleringen i har minskat kraftigt. Detta trots att metallpriserna stigit och att , enligt all expertis, har de största möjligheterna till nya fynd av malm i hela landet. bryts tonnage ut i snabbare takt än vad nya fynd tillför. Om icke åtgärder vidtas för att tillförsäkra fortsatt prospektering på rimlig nivå, kommer gruvdriften att upphöra. Ur sysselsättningssynpunkt skulle en sådan utveckling vara katastrofal för länet och än värre för de kommuner där gruvindustrin är av avgörande betydelse. bidrog staten genom speciella insatser till en synnerligen kostsam verksamhet som prospekteringen är, varför denna kunde hållas på en acceptabel nivå. Flera fynd har genom dessa insatser kunnat göras och andra kända har noggrannare undersökts. En ökad satsning på malmletning är viktigt från flera utgångspunkter. Gruvnäringen är regionalt mycket viktig för sysselsättningen. Inom gränser finns en stor del av mest betydande malmfyndigheter, med en hög potential för nyfynd av . Utländska gruvbolag har visat ett allt större intresse för . De tror på som en gruvnation även in . De svenska gruvbolagen, och staten har kraftigt minskat sin prospekteringsverksamhet. I stort sett har staten ensam fått svara för den lilla prospektering som fortfarande pågår. Det är angeläget att mycket snabbt vända den negativa trenden inom svensk prospektering. För att göra detta krävs en utökad statlig prospektering med en klar och långsiktig målsättning. Samhället måste ställa krav på prospekteringsinsatser från alla som bryter och mineraler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökad satsning på prospekteringsverksamhet. 1989/90 N336
mot · GD02N337 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N337 av m.fl. (vpk) Maringeologisk kartering är det svårt att förstå sig på regeringen. köpte geologiska undersökningar SGU en ny och bättre båt, S/V för att kunna göra den snabba maringeologiska kartering av den svenska kontinentalsockeln, som bestämt. I tilläggsbudget I (prop. 1988/89:25 bil. 7) sade föredragande statsråd att han avsåg att återkomma i årets budgetproposition med förslag till åtgärder för att genomföra planen. finns båten men i budgetpropositionen finns inga pengar till driften, bara för att täcka kapitalkostnaderna. Vi tycker att det är bättre att S/V används för sitt syfte under budgetåret än att den ligger vid kaj och slukar pengar. Därför anser vi att SGU bör få ett ökat anslag med 5,49 milj. kr. för maringeologisk kartering. Med hänvisning till det anförda hemställs att till geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02N338 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N338 av m.fl. (s) Samordning av havsforskning Havet utanför våra kuster är en nationell resurs som under århundraden bidragit till landets välstånd. Fisket, sjöfarten och varvsindustrin har en gemensam förutsättning i den miljön. talar vi om havsresursverksamhet; ett begrepp som används som en sammanfattande benämning på en rad olika verksamheter med anknytning till havet. Dit hör det marint inriktade arbete som utförs av myndigheter, forskningsinstitutioner, kommuner, organisationer, företag, enskilda m.fl. Detta arbete har olika inriktningar och kan t.ex. omfatta naturvård, friluftsliv, kulturminnesvård, fiske, sjöfart, militär verksamhet, mineralutvinning, energiutvinning, miljöskydd och havsövervakning. Till havsresursverksamheten hör också den övergripande naturresursplaneringen, den forskningen, den havstekniska forskningen och utvecklingen, havsrätten och lagstiftningen om havet, det internationella samarbetet på det området och den marint inriktade biståndsverksamheten. Ansvaret för samordningen av alla dessa verksamheter har delegationen för samordning av havsresursverksamheten haft, men efter finns inte den längre. Havsteknisk forskning bedrivs i många organisatoriska former utan samordning dem emellan. En samlad överblick är nödvändig för effektiv hushållning med forskningsresurser. Men i och med nedläggningen av delegationen fr.o.m. så finns någon myndighet med övergripande planerings- och samordningsansvar. Kravet på samordning av havsanknuten forskning och utveckling samt att sammanställa och tillhandahålla information om planerade och pågående projekt och att verka för att forsknings- och utvecklingsresultat kommer till nytta kvarstår dock. Såväl teknisk som ekologisk forskning bedrivs i många organisatoriska former utan samordning. En samlad överblick är nödvändig för effektiv hushållning med forskningsresurser. Därför tycker vi att det är angeläget att ett förslag till organisation av en samordnad havsresursforskning såväl inom som utom landet upprättas. Med hänvisning till det anförda hemställs N338 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samlat ansvar för havsforskning. () () () ()
mot · GD02N340 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N340 av m.fl. (mp) Ändrade regler om tillståndsplikt för oljeborrning kräver att fördragsslutande parter skall vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra sådan förorening av miljö som orsakas av utforskning eller utvinning de gröna anser att oljeborrning och prospektering inte ska få förekomma i , eftersom är ett alltför känsligt innanhav med låg vattengenomströmning. Detta krav har vi framfört i en partimotion som behandlar havsmiljön. Om ett sådant totalstopp inte får stöd i , hoppas vi åtminstone få stöd för sådana ändringar i svensk lag, att oljeborrning och prospektering omfattas av samma krav som huvuddelen av annan miljöfarlig verksamhet. Miljöskyddslagen gäller inte vid prövning av tillstånd för anläggning utanför territorialgränsen. kontinentalsockellag ger regeringen rätt att ge tillstånd till oljeborrning, men i den prövningen ställs inga som helst krav på att miljöaspekter ska beaktas. Miljöskyddslagens tillåtlighetsregler och krav på försiktighetsmått gäller inte, vilket bl.a. innebär att krav på utredning om alternativ lokalisering aldrig ställs. Vi anser att kontinentalsockellagen måste ändras så att miljöskyddslagen blir gällande vid tillståndsprövningen och att koncessionsnämnden blir den tillståndsprövande myndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kontinentalsockellagen att miljöskyddslagen blir gällande i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att koncessionsnämnden blir tillståndsprövande myndighet vid tillståndsprövning, prospektering, borrning och utvinning av olja. () ()