ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T419 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T419 av och (båda vpk) Oskyddade trafikanters säkerhet Trafikreglerna för vägtrafik återfinns i vägtrafikkungörelsen. I verkligheten råder djungelns lag, dvs. den starkare ger sig företrädesrätt. Med en snabbt växande biltrafik - - och med snabbare och större fordon trängs andra trafikantgrupper tillbaka. Hetsigare tempo, allt bristfälligare övervakning och allt lägre trafikmoral gör situationen på våra gator och vägar allt otrevligare och farligare. Det är värst i storstäderna men märks i hela landet. Olyckornas antal har ökat . Men det som inte återfinns i någon statistik är lika allvarligt: rädslan, otryggheten, förtrycket. Det gäller främst de oskyddade trafikanterna: fotgängare, cyklister, mopedister. Äldre människor vågar sig inte ofta ut i trafiken. Den vanligaste skräcken våra barn har är den för bilar. Många - särskilt kvinnor - som skulle kunna använda den miljövänliga, smidiga och hälsobefrämjande cykeln i sitt dagliga resande vågar inte det på grund av det hårda trafikklimatet och olycksriskerna.Att gå eller cykla innebär 10 gånger större risk att dö jämfört med att köra bil. trafiksäkerhetsprogram slår fast att dessa högre risker för de oskyddade trafikanterna ska minska. Situationen blir inte bättre av att många trafikregler utgått från bilistens behov. Inte ens vid övergångsställen har gående en otvetydig företrädsrätt (jmf VTK 83 § och 136 §). Det har inneburit att de starkare bilisterna tagit sig rättigheter och övergångställena har blivit livsfarliga för de gående. Högerregeln (VTK 38 §) gäller ofta mellan bilförare. Men som cyklist är det direkt livsfarligt att tillämpa lagen. Detta är några exempel på brister i teori och praktik. Det är dags för grundläggande förändringar. Bilen får inte längre tränga undan andra trafikantgrupper och sprida skräck omkring sig. Bilen är rätt använd ett bra fortskaffningsmedel men den får inte missbrukas. bör få i uppdrag att ta fram förslag till att öka jämlikheten i trafiken mellan olika trafikantgrupper och minska de oskyddade trafikanternas förhöjda risknivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att trafiksäkerhetsverket får i uppdrag att komma med förslag som ökar oskyddade trafikanters sä- Mot. 1989/90 kerhet. (vpk) (vpk)
mot · GD02T420 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T420 av och (båda c) Bilprovningsstationer till och Näringsliv, kommunföreträdare och enskilda personer har vid olika tillfällen gjort flera framställningar om lokalisering av nya bilprovningsstationer till och i . Dessa framställningar har ej ännu lett till något resultat, vilket är till stort men för dessa kommuners invånare. De båda kommunerna har vid upprepade tillfällen genom skrivelser och uppvaktningar starkt påtalat det ökade behovet av att en etablering kommer till stånd. De båda kommunerna har haft en positiv utveckling, inte minst på näringslivssidan men också när det gäller den offentliga servicen. Även befolkningsutvecklingen har haft en positiv trend. Vid ska leva, som har avslutats, framfördes från många olika håll vikten av en god samhällelig service även ute i vår glesbygd. En sådan service är just att ha inom ett inte alltför långt avstånd. Både och är ju landsbygdskommuner med långa avstånd till bl.a. . Av den service som saknas, är just en bilprovningsanläggning en av de väsentligaste. Här är det ju ändå så att medborgarna är skyldiga att inställa bilen för kontrollbesiktning och då borde det ju också vara en självklarhet att hade en anläggning i kommunen. För kommun är den genomsnittliga resvägen för en bilbesiktning . Lägger man därtill förlorad arbetsförtjänst så blir det en inte oväsentlig kostnad som bilägaren drabbas av. Det borde därför vara av både samhällsekonomiskt och privatekonomiskt intresse att de aktuella bilprovningsstationerna med det snaraste kunde komma till stånd. I kommun finns ca 9 000 fordon som skall kontrollbesiktigas inom området. Även för del, som upptar en fjärdedel av länets yta, innebär det stora avstånd för många fordonsägare när en besiktning skall ske. Belastningen på befintliga besiktningsstationer i länet är stor. Detta leder ofta till att många fordonsägare inte hinner få besiktningen utförd i rätt tid trots att tidsbeställning har skett långt före besiktningsperiodens utgång. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att AB får i uppdrag att etablera bilprovningsanläggningar i och . () ()
mot · GD02T421 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T421 av m.fl. (s) Cykelhjälmskampanj bland skolbarn Cykel är ett bra kommunikationsmedel och cykelåkning bör uppmuntras. Från miljösynpunkt är det viktigt med begränsning av biltrafik. I tätbebyggt område är cykelåkning ett bra alternativ. I friskvårdssammanhang är cykling också ett värdefullt komplement till övriga sysselsättningar. Cyklingen har dock vissa negativa sidor. I skadas 30 000-40 000 cyklister och ett hundratal dödas. Risken är givetvis att en ökning av cykelåkandet kommer att medföra fler personskador. Det är därför viktigt att man från statmakternas sida vidtar åtgärder för att minska både olycksrisken och personskaderisken. En viktig åtgärd när det gäller personskaderisken är skallskadepreventionen i form av ökad hjälmanvändning. För skolbarn är det utomordentligt viktigt att få ökad hjälmanvändning vid cykelåkning. Dessa preventiva åtgärder skulle förvisso, förutom stort mänskligt lidande, bespara samhället stora vårdkostnader. Initiering av en hjälmkampanj bland skolbarn är ytterst angeläget. () och () har ansvaret för trafiksäkerhetsinformationen. I TSVs trafiksäkerhetsprogram har de oskyddade trafikanterna varit en prioriterad grupp i informationsavseende . Runt om i landet finns många bra initiativ som bör spridas för att öka användningen av cykelhjälm. Andra förslag som skulle kunna övervägas är en ekonomisk stimulans för hjälmköp. Utöver detta bör följa en kontinuerlig forskning och utredning på hjälmområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om cykelhjälmskampanj bland skolbarn. () () () () 1989/90 T421
mot · GD02T422 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T422 av och (båda m) trädde nya föreskrifter i kraft beträffande körkortsbehörigheten CE för diabetiker, där sjukdomen kan balanseras utan behandling med insulin. Men även de som har denna körkortsbehörighet men drabbas av diabetes, får faktiskt behålla sina körkort, även om de behandlas med insulin. Förutsättningen är att vederbörandes diabetes är väl balanserad och att inga påtagliga trafiksäkerhetsrisker föreligger. Annorlunda är det för dem som redan före ändringen av föreskrifterna innehade C-behörigheten och fick denna sedan diabetesen redan var känd. Allmänna ombudet har vid upprepade tillfällen i länsrätten anmält sådana fall. Körkortsindragning har då skett på grund av bestämmelsen om att insulinbehandlad diabetes utgör hinder för innehav av körkort med C-behörighet eller högre behörighetsklass. Detta har emellertid inte skett på grund av att sjukdomsbilden försämrats sedan körkortet ursprungligen beviljades. Inte heller har dokumenterats, att vederbörande gjort sig skyldig till någon trafiköverträdelse. Endast den nya bestämmelsen utgör en skiljande tidsaxel mellan den som fick sin C-behörighet - och diabetesen var känd - och den som får behålla sin CE-behörighet trots att han har en insulinbehandlad diabetes som kan balanseras. Det är bestämmelserna i 16 § 7 p. körkortslagen, som föreskriver denna säregna behandling av individer med samma förutsättningar. Enligt allmänna rättsprinciper borde naturligtvis endast trängande trafiksäkerhetsskäl utgöra grund för indragning av behörigheten ifråga. I de fall, som förekommit har individer, som varit yrkesförare och icke haft några anmärkningar härvidlag, drabbats hårt genom att man ryckt undan deras försörjningsmöjligheter utan egentligt fog. Det måste ligga i samhällets intresse, att denna diskriminerande handläggning av likadana ärenden undanröjes och att införa övergångsbestämmelser för sådana fall. som här har skildrats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att tillse att förutsättningarna ändras, så att likabehandling sker av alla 1 1989/90. Nr T422 - 427 insulinberoende diabetiker med balanserad diabetes, då CE-behörig- Mot. 1989/90 heten prövas. () ()
mot · GD02T423 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T423 Villkoren för utbyte av utländskt körkort mot svenskt ändrades lagen som reglerade utbyte av utländska körkort. Kraven på körvaneintyg togs bort liksom kravet på översättning. Argumentet för ändringen var att körvaneintygen oftast var falska. Men istället för att skärpa kraven på körvanebevisen tog man bort dem helt. Vi har en lag som säger att dokument gäller i enlighet med sitt innehåll. får med jämna mellanrum upprop från med varningar för falska körkort. Det finns t.ex. i ett tryckeri som tillverkar körkort och från kommer beställningar till på stämplar som säger för . har också bevis för att vissa ambassader utfärdar intyg som inte stämmer med verkligheten. skärper vi kraven på dem som tar körkort här i landet. Vi gör det därför att trafiken blir alltmer intensiv och olyckorna ökar. vet vi att det finns tusentals personer på våra vägar som aldrig suttit bakom en ratt förut. Det är av trafiksäkerhetsskäl fullt rimligt att den som vill ha ett svenskt körkort också avlägger prov för det. Istället för att lägga ner enorma resurser på att undersöka dokumentens formella äkthet borde myndigheterna inrikta sitt arbete på att säkerställa att den som framför ett fordon också är utbildad för det. Det är dock ganska rimligt att kräva att den som bestämt sig för att stadigvarande bo i också skall känna till vad våra trafikmärken innebär och vilka trafikregler som gäller. Det svenska sättet att hantera utländska körkort följer ingen internationell praxis. t.ex. byter endast ut körkort från plus några till. Möjligen kan man tänka sig ett förenklat förfarande. För att få ett svenskt körkort skall man ha erlagt godkänt teoriprov samt för ickenordiska medborgare genomgått ett obligatoriskt halkkörningstest. Regeringen bör därför ge trafiksäkerhetsverket i uppdrag att efter ovan angivna riktlinjer närmare utforma de regler som skall gälla när utländskt körkort skall bytas ut mot svenskt. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ger trafiksäkerhetsverket i upp drag att utarbeta nya regler som skall gälla vid utbyte av utländskt Mot. 1989/90 körkort till svenskt sådant.
mot · GD02T426 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T426 av () Alternativa reningssystem för bilar Att finna flera och bättre metoder för att minska bilarnas utsläpp av avgaser är en av de viktigaste uppgifterna för forsknings- och utvecklingsarbetet inom miljöområdet. Speciellt i ett skede då inte alla bilar har katalytisk rening . Vi kommer att ha gamla bilar utan katalytisk rening ytterligare . Olika idéer och förslag till tekniska lösningar för att minska utsläppen från gamla bilar finns. har de motarbetats av miljövårdsbyråkrati och krångliga bestämmelser. Ett system kallas Lemi-systemet. Det går ut på att påverka förbränningen i motorn med hjälp av oxidationsmedel (väteperoxid). Effekten blir bättre förbränning av bensinen och därmed mindre kolväten och koloxid som kväveoxiderna kan begränsas. Ett annat system innebär att man eftermonterar en enkel form av katalytisk renare på gamla bilar som kan använda blyfri bensin. erkänner att t.ex. Lemi-systemet har goda effekter och minskar utsläppen från bilar som inte har katalytisk rening. Av outgrundliga anledningar vill verket ändå inte medverka till att Lemi-systemet kan prövas i stor skala. De skulle kunna ge tillstånd genom att vara mera flexibla i sitt regelsystem. Allteftersom tiden går blir frågan mindre angelägen eftersom de gamla bilarna minskar i antal. har vi utsläpp i miljön som skulle kunna undvikas. Liksom inom flera andra områden i samhället skulle miljön må bra av att alternativa tekniska lösningar på problem får konkurrera med varandra. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativa reningssystem för bensindrivna fordon, exempelvis Lemi-systemet.
mot · GD02T427 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T427 av () för barn i skolskjuts forslas tiotusentals barn till och från skolan med av kommunerna anlitade fordon, främst taxi och bussar. Risken för att något barn skall skadas i olyckor i trafiken finns . Av väsentlig betydelse för risken att skadas och skadans svårighetsgrad är om barnen, liksom alla fordonsförare och passagerare, har bälte eller sitter lösa i fordonet. Sedan bestämmelser infördes om att samtliga passagerare, även barn, skall bära bälte vid färd i fordon har det visat sig att betydande osäkerhet råder om barn i skolskjuts skall bära bälte. uppmärksammade således föräldrarna i Åsbräcka byalag utanför att kommunen inte upphandlat skolskjutsarna så att barnen kunde erbjudas säker färd med bälte. Någon möjlighet för föräldrarna att ingripa och kräva bälte fanns inte, och trafiken utfördes lagenligt trots att barnen inte bar bälte. Sedan föräldrar, kommunen, skolförvaltningen, trafiksäkerhetsverket, entreprenörerna och polisen haft överläggningar visade det sig möjligt att även för personbilsregistrerade fordon utfärda dispenser för skolskjutsning genom avtal och beslut av skolstyrelsen. När det gäller bussregistrerade fordon - såväl stora som små - föreligger inga krav på bälte vid skolskjutskörning. Förare klagar ofta på att barnen inte sitter still vid skolskjutskörningar och att detta utgör en trafikfara. Dikeskörningar har förekommit med skadade barn som följd. dödades två barn som ramlade ur ett skolskjutsfordon i samband med en dikeskörning och rundslagning. Barnen satt inte i bälte och behövde enligt bestämmelserna inte heller göra det. Situationen med dispensmöjligheter samt inga krav på bussar som används i skolskjutstrafik är klart otillfredsställande. bör ge regeringen i uppdrag att till återkomma med förslag till bestämmelser som innebär att barn i skolskjutstrafik alltid skall bära bälte oavsett fordon. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till bestämmelser som innebär att barn i skolskjutstrafik alltid skall bära bälte oavsett fordon. gotab 96001, 1990
mot · GD02T428 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T428 Kvällsöppet och kortaväntetider hos AB har monopol eller som det heter i förordningen utpekats som riksprovplats för motorfordom m.fl. fordon. Det är således endast som utfärdar det godkännande som krävs i lagen om kontrollbesiktningar. Det är möjligt att monopolet kan upphävas även på detta område och att auktorisation för kontrollbesiktning skulle kunna ges åt större bilverkstäder. Skulle en sådan lagändring ske skulle genast konkurrensen leda till att bilprovningsavgifterna sänktes, kvälls- och helgtider skulle erbjudas bilägarna. Konkurrens utfaller som bekant regelmässigt till konsumenternas fördel. Så länge monopolet består får vi anstränga oss från politiskt håll för att bemästra negativa faktorer, exempelvis köbildningen med väntan vid vissa av stationer. På sina håll minskar man köerna genom kvällsöppet. Jag anser i likhet med en mängd bilägare att det regelmässigt bör vara kvällsöppet åtminstone ett par kvällar på varje station. Förslagsvis bör man ha öppet . Detta bör ges regeringen till känna. Skälen till mitt förslag är flera. Det viktigaste är att svara upp mot ett behov hos kunderna. Att kontrollbesiktiga bilen tar ett par timmar eller mera, allt beroende på avståndet till bilprovningsstationen. För bilägare i norra delen av vårt land eller orter i norra kan kosta en hel dags frånvaro från arbetet. Detta med arbetsfrånvaron är ett problem för många. Antingen mister arbetstagaren inkomst eller måste arbetsgivaren bjuda på frånvaron. Är det kvällsöppet kan praktiskt taget ingen arbetstagare hävda att han/hon måste vara borta från jobbet för kontrollbesiktningen. Inte heller kan egenföretagare drabbas så som sker. 1 1989/90. Genom kvällsöppet skulle man även vinna en ökad nyttjandegrad av anläggningen vilket är ekonomiskt fördelaktigt. Med längre öppethållande skulle man också lättare kunna nedbringa väntetiderna. Principerna för bör vara att ingen skall behöva vänta för att få in sin bil för kontrollbesiktning. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regelmässigt kvällsöppethållande vid AB , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att väntetiden för kontrollbesiktning normalt inte skall överstiga . 1989/90 T428
mot · GD02T429 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T429 av () Reflexanordningar för tunga fordon Krav på reflexanordningar för tunga fordon har vid ett flertal tillfällen framförts i : I motion 1987/88:T426 togs frågan om författningsförändringar upp vilka skulle syfta till att kraven på utmärkning av långa/tunga fordon kunde uppfyllas. Samma krav framställdes i motion 1988/89:T434. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) har antagit kravspecifikation för godkännande av utmärkning med reflexanordningar på baksidan av tunga motorfordon och efterfordon till sådana. Syftet är att öka synbarheten av fordonen. I nämnda motioner begärdes att ECE:s kravspecifikation skulle införas i , som i motsats till andra länder ännu inte infört dessa krav. Flera allvarliga olyckor hade då inträffat, där olycksorsaken berodde just på att påkörande fordonsförare ej observerat framförvarande, större, långa och tunga fordon. anförde vid behandlingen av motionskraven 1988 att TSV avsåg att hos regeringen hemställa om att krav på reflexanordningar enligt den internationella kravspecifikationen skulle införas i vårt land. Utskottet förutsatte därför att anpassning enligt ECE-reglerna skulle komma till stånd utan någon särskild åtgärd från sida. Vid behandlingen av samma motionskrav 1989 uttryckte trafikutskottet sin förståelse för att man otåligt väntar på krav på reflexanordningar enligt ECE-reglementet med hänsyn till att sådana torde ha en betydande olycksförebyggande funktion. , som organiserar dem som oftast drabbas av här aktuella typ av olyckor, har enligt utskottet också understrukit angelägenheten av krav på att reflexanordningar enligt ECEreglementet införs. skrev trafikutskottet i sitt betänkande 89/90:TU9 att TSV påbörjat beredningen av frågan om införande av ett krav. menar handläggare vid TSV att frågan om krav på reflexanordning bak på tunga motorfordon har låg prioritering varför åtgärd får dröja. Det finns anledning att reagera mot TSV:s handläggningsordning och dess reaktion på förslag och beslut i . 1* 1989190. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att författningsändringar kommer till stånd så att anpassning sker till ECE-reglerna om utmärkning av långa och tunga fordon.
mot · GD02T430 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T430 av och (båda c) Reglerna för körkort avseende diabetiker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L613 hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att förenkla hanteringen med körkortsförfarandet vad angår diabetespatienter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GD02T433 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T433 av m.fl. (c) Auktorisation av förare av miljöfarliga transporter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskild auktorisation av förare av miljöfarliga transporter. () () () () () ()
mot · GD02T434 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T434 av och (båda s) I trafiksäkerhetens intresse har det tillkommit många reformer och lagar t.ex. bättre förarutbildning, provkörkort, hastighetsbegränsningar och lägre promillehalt. En körkortsutredning, som skall vara klar , är tillsatt och ytterligare förbättringar är att förvänta när det gäller att få och att få behålla svenskt körkort. tillåts att tusentals utländska körkort byts ut mot svenska utan prov, och då till personer som oftast varken talar svenska eller läser svenska föreskrifter. Frågan är hur många av dem som avlagt något förarprov någonstans. Många länder har ju dålig förarutbildning och helt annan trafikkultur än . Mycket tid går dessutom åt att undersöka giltigheten av de utländska körkorten och många tjänar pengar på att förfalska körkort som flyktingar och andra dyrt får betala. I trafiksäkerhetens intresse bör alla som skall få svenskt körkort i avlägga ett godkänt förarprov innan körkort utfärdas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om körkortsprov innan svenskt körkort erhålls. () ()
mot · GD02T435 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T435 av () Användning av elbilar Stimulans för introduktion av elbilar Med anledning av behovet av nya avgasfria fordon som akut föreligger måste stimulera introduktionen genom beslut om olika främjande De skatter och avgifter som tas ut på vanliga bilar slopas helt för elbilar, accis, fordonsskatt, mervärdesskatt, etc., för en garanterad tid framåt. (Accis och mervärdesskatt återfås på en ombyggd bil.) Statligt garantilån för inköp av elbilar som villkorslån med avskrivning, exempelvis av inköpspriset dock max . Ett batteribidrag på . (Skall gälla även ombyggnad av befintliga bilar till elbil.) Avgiftsfria offentliga parkeringar för elbilar. Offentliga inköp av elbilar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansåtgärder för användande av elbilar.
mot · GD02T436 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T436 av () Skyltning vid allmänna vägar avslog under förra en motion jag väckt i detta ärende. I trafikutskottets betänkande sägs att mina förslag redan är tillgodosedda. Jag har dessvärre en annan uppfattning. I flera län anser man att det är väldigt svårt och i de flesta fall omöjligt att få och/eller länstyrelses tillstånd för skyltning av speciella turistmål, sevärdheter och turistservice. förefaller det vara olika svårighetsgrader i de skilda länen i vårt land. Lagstiftningen förbjuder i princip uppsättning av reklamskyltar. Tillstånd kan emellertid ges av länsstyrelse. Det är givet att hänsyn måste tas till trafiksäkerheten. En skylt med mycket text kan distrahera och bör inte godkännas. Men - en skylt som endast anger en plats eller väg kan inte vara mer störande än vanliga vägskyltning. Jag vill ge ett enda exempel hämtat från . Där finns norr om ett mycket uppskattat turistmål som heter . Där finns också ett värdshus. Många tiotusentals människor söker sig dit under en säsong. En mycket stor del av sommarturisterna är utländska gäster. Långban är unikt i världen för mineralletning. Men - denna unika plats, detta värdefulla turistmål, får inte skyltas vid väg 63 där det finns en vägkorsning som bjuder på tveksamhet om vägvalet till Långban. Kanske kan detta exempel ge en uppfattning om hur restriktiv en länsstyrelse kan vara. Andra länsstyrelser kan däremot uppträda generöst. Var finns då likheten inför skyltningsförbudslagen? Kan man tänka sig mera enhetliga regler som är logiska och tar hänsyn till såväl trafiksäkerheten som ansträngningarna att ge bättre förutsättningar för en levande landsbygd med en blomstrande turistnäring. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om bättre, generösa och enhetliga regler för hela landet Mot. 1989/90 om skyltning vid allmänna vägar.