mot · GD02Ub140 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 140 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Ubl40 har behov av en högt kvalificerad forskning för att kunna behålla sin position som ledande industrination. Detta förutsätter givetvis att forskningen ges goda villkor och förutsättningar, och att rekryteringen av forskare är god. I en partimotion från återfinns ett utförligt resonemang kring våra utgångspunkter i forskningspolitiken och principiella resonemang kring vissa särskilda områden som finner väsentliga. De humanistiska ämnena får en allt större betydelse i ett mer tekniskt samhälle. Humanistiska värderingar måste tränga in även i andra ämnesområden. tillhör humanioran ett område som lider av stor resursbrist. finner det därför värdefullt med en ökad satsning på detta område. Det måste emellertid konstateras att forskningen inom den humanistiska sektorn starkt är koncentrerad till de största och äldsta universiteten. Detta finner olyckligt och menar att de yngre och mindre universiteten långsiktigt måste få ökade resurser till forskning inom de humanistiska fakulteterna för att kunna bygga upp en omfattande kompetens inom detta område. Forskningen inom miljöområdet har stor betydelse för människans framtida existens. En prioritering av detta område är därför av yttersta vikt ur ett rent överlevnadsperspektiv. I propositionen hävdar regeringen att detta område har prioriterats. vill dock gå längre. De medel som i propositionen föreslås gå till den tvärvetenskapliga organisation för miljöforskning som bildats mellan och måste utgå redan fr.o.m. /91 samt successivt utökas med 0,5 milj. kr. för vardera högskoleenheten . 1 1989/90. Den satsning som påbörjades med den förra forskningspolitiska propositionen vid genom måste fullföljas. föreslår därför en årlig ökning av CMF:s resurser med 1 milj. kr. utöver den miljon regeringen föreslagit. De juridiska aspekterna kring miljöbrott finns sparsamt belysta. Att det klart finns brister mellan lagstiftningens anda och myndigheters tillämpning av densamma är uppenbart. Det vore därför värdefullt att få detta belyst genom ett forskningsprojekt inom den samhällsvetenskapliga fakulteten kring beslutsprocesser och hantering av miljömål i våra domstolar. Regeringen bör återkomma till i denna fråga. Regeringen har i sin proposition inte anslagit medel till forskning om folkbildning och föreningsliv, trots den stora betydelse som denna verksamhet har i många människors vardag. Detta är förvånande med tanke på att bl.a. folkrörelseutredning konstaterade att det behövs en långsiktig forskning kring organisationer i . Till detta bör även forsking kring folkbildning föras. föreslår därför att 2 milj. kr. anslås till forskningsprojekt med detta syfte. Tvärvetenskap blir allt viktigare för att komma till rätta med de stora problemen . menar också att tvärvetenskapliga projekt kan vara ett sätt att rekrytera fler kvinnor till forskningen, då man i sådana projekt ställs inför frågeställningar som ofta upplevs som mer lockande för kvinnor. Den temaforskning som bedrivs vid i är mycket intressant. Därför beklagar regeringens njugga inställning till tvärvetenskapliga projekt och menar att ytterligare medel med 3 milj. kr. bör tillskjutas för att initiera ytterligare tvärvetenskapliga projekt, även vid andra högskolor. är ett litet land. Av detta följer att vi inte kan vara självförsörjande på forskning. De satsningar vi gör måste vara noga övervägda så att vi får de bästa tänkbara resultat av våra satsade medel. Forskningsråden och deras system med utvärdering och kvalitetskontroll har här en viktig roll, och finner det därför tillfredsställande att de får ökade resurser. En balans måste dock finnas mellan fakultetsanslag och forskningsrådsmedel. Kvalitet och behov måste vara avgörande vid alla satsningar på olika forskningsområden. Bättre möjligheter till kvalitetskontroll och utvärdering av forskning som bedrivs inom ramen för fakultetsanslag måste undersökas. Ansvaret härvidlag måste åvila den lokala högskolans instanser, som har de bästa möjligheterna till överblick och insyn. delar regeringens syn på att antalet forskarutbildade i samhället måste öka . Behovet av kvalificerade forskare kommer att öka både inom och utanför högskolan, dels beroende på högskolans åldersstruktur, dels beroende på det allt större behovet av forskning och utveckling inom både privat och offentlig sektor. Till detta kommer målsättningen om att samtliga högskolelärare skall ha forskarutbildning. delar regeringens åsikt att det yttersta ansvaret vilar på de lokala organen när det gäller att se till att antalet doktorander som antas är avpassat efter institutionernas förmåga att ge bra handledning och arbetsmiljö samt en tillfredsställande studiefinansiering. Enligt mening tar regeringen däremot för lätt på vad som krävs för att få fler forskarutbildade. För snåla anslag till finansiering av doktorandtjänster och hänvisning till att högskolorna på egen hand får avgöra hur många doktorander de kan anta utifrån de egna ekonomiska resurserna innebär att forskarutbildningen kommer att ligga kvar på dagens nivå. Det är inte sannolikt att de olika högskolorna har möjlighet att av övriga medel som fakulteterna har till sitt förfogande avdela pengar till forskarutbildning, då dessa medel oftast är låsta på olika sätt. Det bör också noteras att det är svårt att effektivisera forskarutbildningen så att samtliga doktorander blir färdiga inom den stipulerade tidsramen, även om det bör vara en målsättning att så skall vara fallet. Antalet studiestöd som frigörs är ca 1 100. Om ytterligare medel inte anslås, är det alltså orimligt att ha som målsättning att antalet disputerade skall vara 2 000 . kan med förvåning konstatera att regeringen inte nämner området handledning i propositionen. Detta trots att en kvalificerad handledning är av yttersta vikt för att avhandlingsarbetet skall bedrivas effektivt och framgångsrikt. Handledningen blir än viktigare när tidsgränserna för forskarstudierna blir hårdare. Handledarna måste bättre informeras om de regler och förordningar som gäller. De måste också göras uppmärksamma på att inte ställa för omfattande krav på avhandlingsarbetena, så att det inte finns en rimlig möjlighet att genomföra uppgiften inom den stipulerade tidsramen. Detta kan kopplas samman med regeringens målsättning om att minska avhandlingsarbetenas tidslängd. menar att UHÄ därför bör åläggas att föra ut information om handledning och de regelverk som hör till forskarutbildningen till samtliga handledare. menar att det är viktigt att nå flexibilitet i forskarutbildningen. Det måste också finnas mellanmöjligheter för intresserade, som ett led att Vetenskaplig grundkurs och uppluckring av linjesystemet En förutsättning för att kunna bedriva ett riktigt vetenskapligt arbete är att man har kännedom om hur ett sådant arbete bedrivs. Kännedom om detta är också en förutsättning för att man skall bli intresserad av forskning. Som ett led i att locka fler studerande till forskningen menar att en vetenskaplig grundkurs vid inledningen av grundläggande högskoleutbildning skulle ha en intresseväckande effekt. Dessutom är det värdefullt att man redan som studerande på grundutbildning får möjlighet till egna val. Detta främjar ett kritiskt synsätt, som är nödvändigt vid forskarstudier. menar att ett led i detta är en uppluckring av högskolans linjesystem, vilket har föreslagit Samband högre utbildning - forskning En satsning på forskning är av stor betydelse för framtid. Men en satsning på forskning hjälper föga, om man inte har folk att rekrytera till denna och om den utbildning som föregår forskarutbildningen har en bristande kvalitet. Det måste därför klargöras att grundutbildningen måste få ökade resurser för att kunna ge förutsättningar för en högkvalitativ forskning. För att väcka intresse för forskning är det också av stor vikt att all högre utbildning är forskningsanknuten. För framtiden kan det finnas skäl att slå samman den del i budgetpropositionen som berör grundutbildningen och den forskningspolitiska propositionen till en högskolepolitisk proposition, för att därmed få en god och konsekvent politik för hela högskolan. Detta bör ge regeringen till känna. För vår syn på sambandet mellan den grundläggande högre utbildningen och möjligheterna att bedriva en framgångsrik forskning finns en utförlig redogörelse i partimotion med anledning av regeringens forskningspolitiska proposition. Spridning av forskning och utbildning Det är positivt att regeringen betonar att man skall få studerande från samtliga högskolor att gå vidare till forskarutbildning. Men där är det slut. Några förslag till åtgärder finns inte för att få studerande från de mindre och medelstora högskolorna att ägna sig åt forskning. Redan i motion 1989/90:Ub501 fanns förslag om förstärkta forskningsresurser till de mindre och medelstora högskolorna och förslag till etableringsmodell. Förstärkt forskning är enligt mening det locka ytterligare personer till forskarutbildning. Det kan upplevas som hämmande att binda sig för en lång forskarutbildning. Att ha möjlighet att först inrikta sig på en mellannivå kan därför vara stimulerande och få fler att disputera. bästa sättet att locka fler från de mindre och medelstora högskolorna till forskarutbildning. De tankegångar som framfördes i ovan nämnda motion har vidareutvecklats i partimotion med anledning av regeringens forskningsproposition. Förstärkta insatser på gymnasieskolan En god rekrytering till högskolan kräver god information redan i gymnasieskolan, och redan där bör eleverna få information om vad det innebär att forska. Detta skulle kunna väcka ett intresse för forskning som sannolikt bara behöver en puff för att komma till ytan bland många gymnasister. , med krympande ungdomskullar och en ökande konkurrens om arbetskraft, kommer det att bli än viktigare att tillförsäkra högskolan studenter. Insatserna i gymnasieskolan och informationen där måste därför förstärkas - detta i kombination med att goda villkor erbjuds för studerande både för grund- och forskarutbildning. SYO-konsulenterna i gymnasieskolan bör därför bättre utbildas för detta. menar att de intentioner regeringen har i propositionen på studiefinansieringsområdet är positiva. Men det system som regeringen förordar innebär en fastlåst och rigid struktur, som tror skulle fungera hämmande på rekryteringen till forskarutbildningen och på forskningen som sådan. Flexibilitet måste vara ett nyckelord. De förslag nedan presenterar innebär en sådan nödvändig flexibilitet. Omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster Det är positivt att regeringen föreslår att samtliga utbildningsbidrag skall omvandlas till doktorandtjänster . Detta ligger helt i linje med de önskemål som finns bland de studerande och de synpunkter har framfört. Som en första åtgärd avsätter regeringen 100 milj. kr. till denna omvandling. Detta skall enligt propositionen vara tillräckligt för att omvandla en tredjedel av utbildningsbidragen till doktorandtjänster. Regeringens förslag är, enligt mening, inte tillräckligt. Det skall också påpekas att i ett initialt skede blir kostnaderna för omvandlingen till doktorandtjänster dyrare än vad den löpande kostnaden kommer att bli . Det beror på att vid en omvandling kommer fler doktorander att komma i ett högre löneläge, då de befinner sig i ett senare skede i avhandlingsarbetet. Av regeringens proposition framgår inte vilket basår som använts för beräkningen av den föreslagna omvandlingen. Tecken tyder emellertid på att det basår regeringen använt är 1986/87. Det kan också vara en förklaring till att regeringen inte anslår tillräckliga medel. Regeringen framhåller i propositionen också högskolornas möjligheter att på egen hand anslå ytterligare medel till doktorandtjänster. högskolorna upplevas som ett sätt av regeringen att inte helt ta ansvar för den reform som föreslås. Enligt mening bör ytterligare 50 milj. kr. därför tillskjutas till denna reform. uppfattning är att forskarstudier huvudsakligen skall bedrivas i form av doktorandtjänster. Alternativa lösningar kan dock ha ett värde som övergång mellan grundutbildning och forskarutbildning. Framför allt för studerande inom humaniora, samhällsvetenskap och teologi, där resursbristen är stor, innebär möjligheten att kunna påbörja sina forskarstudier med hjälp av studiemedel mycket. har därför den uppfattningen att forskarstuderande även skall vara berättigade till studiemedel. I regeringens proposition understryks att doktorandtjänster skall innehas som heltidstjänster. delar regeringens uppfattning att det normala skall vara att doktorandtjänster ses som heltidstjänster. Däremot får möjligheterna att inneha doktorandtjänster på deltid inte hindras. Det är inte minst viktigt med tanke på att många doktorander befinner sig i den ålder då de bildar familj. I det samhälle vi har känner kvinnorna fortfarande det största ansvaret för barnen. Kravet på heltidstjänster kan alltså vara ett hinder vid rekrytering av kvinnor till forskarstudier. Det kan inte heller i alla lägen ses som negativt att forskarstuderande vill kombinera sina forskarstudier med andra aktiviteter. menar därför att det skall finnas goda möjligheter att inneha en doktorandtjänst på deltid, i lägen då det är påkallat. Principen skall dock vara att doktorandtjänsten inte delas mellan flera personer, utan att tjänsten i stället förlängs i den utsträckning som graden av deltidstjänst kräver. Forskning i tjänster som högskolelektorer Vad gäller forskning i tjänster som högskolelektorer hänvisar vi till partimotion med anledning av regeringens forskningspolitiska proposition. finner det positivt att det i propositionen sägs att samtliga universitetslärare skall ha genomgått forskarutbildning. Det är ju också en förutsättning för att man skall kunna kräva forskning i tjänsterna. Denna målsättning följs tyvärr inte upp med åtgärdsförslag. Som regeringen konstaterar i propositionen saknar en mycket stor andel av högskolans lärare forskarutbildning. Det gäller inte minst på de mindre och medelstora högskolorna. Ett annat problemområde är lärarutbildningar och vårdutbildningar, där det knappt finns någon forskningsanknytning alls. Att få forskarutbildade lärare dit är alltså inte enkelt. I detta sammanhang måste möjligheterna till forskning vid dessa institutioner underlättas och stimuleras. I partimotion angående forskning (prop. 1989/90:90) finns förslag i denna riktning. menar därför att ett program bör upprättas för hur samtliga lärare inom högskolan skall kunna få möjlighet att bedriva forskning inom ramen för sina tjänster. Omvandling av tjänst som klinisk amanuens I propositionen föreslår regeringen att tjänster som klinisk amanuens skall omvandlas till tjänster som kliniska assistenter. Regeringen har emellertid inte gjort någon analys av konsekvenserna av ett sådant beslut. De kliniska amanuenserna utgör inom medicinarutbildningen den största resursen på grundutbildningsnivå, genom att de har en klart stipulerad andel av sina tjänster som skall användas för detta ändamål. Regeringens förslag innebär att denna stipulerade andel försvinner, vilket riskerar att få allvarliga konsekvenser för undervisningen på grundutbildningen. Detta är synnerligen allvarligt, inte minst med tanke på de förändringar av läkarutbildningen som regeringen själv ställt sig bakom i årets budgetproposition. yrkar därför avslag på förslaget att omvandla tjänst som klinisk amanuens till tjänst som klinisk assistent. I propositionen föreslår regeringen att forskningsassistenttjänsterna avskaffas. vill dock påpeka den betydelse forskningsassistenttjänsterna kan ha vid övergången mellan grund- och forskarutbildning. Vid ett avskaffande av forskningsassistenttjänsterna kan rekryteringen av kompetenta forskare försvåras, då det inte kan garanteras att det finns en doktorandtjänst ledig en person söker forskarutbildning. anser därför att möjligheten att inneha forskningsassistenttjänster inte bör slopas innan effekterna av omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster utvärderats. Regeringen bör därför i nästa forskningspolitiska proposition återkomma med en första sådan utvärdering. Tjänst som gymnasielektor och forskare Bristen på lektorer inom gymnasieskolan är stor. Detta är ett problem. finns det med största sannolikhet en stor potential av lärare inom gymnasieskolan som skulle kunna tänka sig att kombinera undervisning vid gymnasieskolan med forskning. Detta skulle kunna fungera dels som en rekryteringsmöjlighet av lektorer till gymnasieskolan, dels som en rekryteringsmöjlighet av kunniga forskare. finner därför en sådan lösning mycket intressant. En utredning bör tillsättas för att utreda hur denna tjänstekonstruktion praktiskt kan lösas. Regeringen bör senast i samband med nästa forskningspolitiska proposition återkomma till med förslag i frågan. Goda insikter i pedagogik och metodik är av stor vikt för forskare som undervisar för att kunna ge en fullödig undervisning. Pedagogisk meritering bör därför uppvärderas vid tjänstetillsättningar för att ge högskolelärare en stimulans att skaffa sig pedagogiska insikter. finner därför regeringens formulering olycklig vad gäller tillsättning av högskolelektorer, där man går den motsatta vägen. Om man säger att tillsättning av högskolelektorat inte skall ske på bedömning av pedagogiska meriter öppnar man möjligheten att i praktiken helt bortse från dem. menar därför att det bör klargöras att tillsättning av högskolelektorat skall ske på en sammanvägd bedömning av pedagogiska meriter och forskningsmeriter. Pedagogiska meriter från gymnasieskolan God undervisningsförmåga är viktig för en kvalitativt god utbildning. Personer som undervisar på högskolan måste därför få möjlighet att tillgodoräkna sig undervisning i gymnasieskolan som merit vid tjänstetillsättning inom högskolan. Enligt mening är det av stor vikt att uppmuntra till överskridande av olika konstruerade murar, som den mellan gymnasieskola och högskola. En konstruktion där undervisning vid gymnasiet tillgodoräknas som merit inom högskolan skulle innebära ett incitament för högskolelärare att söka sig till andra skolformer. Undervisning i samtliga tjänster inom högskolan Likaväl som det är viktigt att samtliga som undervisar på högskolan har möjlighet att bedriva forskning inom ramen för sina tjänster, är det av stor vikt att alla forskare undervisar vid grundutbildningen. Mötet med grundutbildningsstudenter kan vara positivt för att skapa nya tankar och idéer. Forskare som undervisar vid grundutbildning och där ger möjlighet till inblick i den senaste forskningen har sannolikt också en stimulerande effekt. Därmed kan detta verka positivt för rekryteringen av forskarstuderande. Inom lärarutbildningssektorn finns en grupp lektorer som dels har en akademisk ämnesteoretisk utbildning, dels har en lång erfarenhet av undervisning inom ungdomsskolan. Dessa rekryterades till lärarhögskolorna . I samband med lärartjänstereformen inom högskolan framfördes önskemål om att denna grupp, i likhet med andra grupper med likartade meriter, skulle omvandlas till högskolelektorer. Så skedde emellertid inte. menar att det nu är dags att ta detta steg. Inte minst är det ett sätt att få in forskning inom lärarutbildningssektorn, vilket vi finner angeläget. När de L17-lektorer som finns i systemet pensioneras kommer de efter en sådan omvandling att ersättas med nya högskolelektorer som har forskarutbildning och skall ha forskning som en del i sina tjänster. Utveckling av övrig personal inom högskolan Regeringens proposition inriktar sig helt naturligt på insatser för personer inom högskolan som befinner sig i den direkta forskarkarriären. Det finns emellertid stora personalkategorier inom framför allt de laborativa ämnena som har stor betydelse för forskningen och med stor kompetens. Laboratorieassistenter och ingenjörer står för väsentliga delar av den kompetens och det systematiska kunnande som erfordras i forskningsverksamheten. Det är givetvis angeläget att denna kompetens kan bibehållas och utvecklas. Detta kan exempelvis komma till uttryck genom att berörda fakulteter åläggs forma utvecklingsprogram för bl.a. laboratorieassistenter och ingenjörer. Regeringens proposition innehåller en analys på jämställdhetsområdet som i allt väsentligt är riktig. Det är ett uppenbart och allvarligt problem att kvinnor inte stannar kvar inom högskolans organisation från det att de påbörjar sin grundutbildning. Tyvärr tvingas vi emellertid notera att regeringen låter sig nöja med att konstatera faktum, och med en from förhoppning att läget skall lösa sig av sig självt när pensionsavgångar bland högskolans tjänster kommer att ske. Regeringen konstaterar att många tjänsteförslagsnämnder i sina protokoll noterar att de behandlat jämställdhetsaspekter vid sina beslut. Detta kan emellertid inte tas som intäkt för att detta verkligen sker, eftersom det finns rekommendationer att detta skall noteras till protokollet för att på det viset undgå anmärkning för att man inte tagit sådana hänsyn. finner regeringens linje passiv, trots att det skulle krävas klara och konkreta åtgärder redan nu för att stödja kvinnor att våga gå vidare. Detta är av stor betydelse för kunskapsutvecklingen i landet. Kvinnor har andra perspektiv och andra utgångspunkter som går förlorade så länge som vi inte förmår tillvarata dem inom högskolan. En ytterligare satsning på tvärvetenskapliga projekt tror kan vara en väg att rekrytera fler kvinnor. Kvinnor måste stödjas och ges förebilder inom högskolan. Medel bör anslås för att initiera ett projekt med detta syfte. Större uppmärksamhet måste också ägnas åt forskning i sådana sektorer, som domineras av kvinnor, men där forskning är ovanlig eller helt obefintlig. Som exempel på sådana områden kan lärarutbildningar och vissa vårdutbildningar nämnas. Detta är också områden som även av andra skäl behöver förstärkta forskningsinsatser. Kvinnor skall givetvis också finnas med i beslutande organ på samtliga nivåer inom högskolan. Tendenser att utse personer från den egna institutionen eller högskolan vid tjänstetillsättningar måste motverkas, då det har en tendens att missgynna kvinnor i högre grad än män. menar därför att den institution som berörs av tjänstetillsättningen inte skall vara med och göra meritvärdering. Forskning inom nya områden Som vi har påpekat i motionen finner det angeläget med en mer omfattande forskning inom vårdsektorn och vid de kommunala högskolorna. har i partimotionen med anledning av regeringens forskningsproposition lagt förslag för att stimulera forskning vid de kommunala högskolorna. Som vi tidigare i motionen har påpekat finner det angeläget att åstadkomma en större forskning inom undervisningssektorn. har därför i vår partimotion med anledning av den forskningspolitiska propositionen lagt förslag om försök med pedagogiska fakulteter vid i samt . Inom pågår en översyn av polisutbildningen och dess roll som högskoleutbildning. Detta arbete måste uppmärksammas, med de särskilda problem som finns för bl.a. forskningsanknytning inom denna utbildning. I partimotion med anledning av forskningspropositionen finns förslag till högre juridisk utbildning med potential för forskningscentrum kring rättsfrågor och rättsskipning. I propositionen föreslås att den nuvarande regeln att en 3-procentig förvaltningsavgift skall tas ut av forskningsråden skall ersättas av en regel som i princip innebär att full kostnadstäckning skall erhållas. Enligt uppgifter har i överläggningar mellan universitet och högskolor en förvaltningavgift på nämnts. Akademiska rektorskonferensen förbereder en rekommendation med denna inriktning. Vi anser att principen om likvärdig förvaltningsavgift på alla externa medel i princip är riktig. Det är dock angeläget att övergången till ett sådant system åtföljs av en förstärkning av forskningsrådens resurser så att inte anslagen de facto urholkas.