mot · GD02U533 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U533 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och näringslivet är ett industriland, som exporterar en stor del av sin produktion. De klassiska råvarorna trä, pappersmassa och järnmalm står bara för av exporten, medan verkstadsprodukter svarar för . Och av totalexporten går drygt hälften till . Den andelen ökar dessutom stadigt. 1985 var andelen , 1988 och . Bland de tio största importörerna av svenska varor är sju . Det finns således en krass handelsstatistisk faktabakgrund till de attityder som dominerar svenskt näringsliv. Men frågan är om dessa fakta är tillräckliga sakskäl för det enorma sug i riktning mot EG som omfattar inte bara storföretagen utan också småföretag, jordbrukare, konsultfirmor och alla sorters entreprenörer. EG har blivit den stora drömmen, det är på EG-marknaden man ska göra vinsterna. Och, förutsätts det, den som inte får in en fot i EG är dömd att gå under. Att en fri stormarknad blir öppen också från andra hållet och innebär att EG-företag får fri tillgång till den svenska marknaden, berörs sällan. Alla utgår från att de själva ska bli vinnare. Att det kan finnas företag, regioner och personer i det svenska samhället som blir förlorare, diskuteras sällan. Och om det diskuteras, avfärdas det med att friast möjliga konkurrens inom största möjliga marknad leder till bästa möjliga resultat för helheten. EG - ett tillväxtparadis? Från EG () hävdas att den inre marknaden skulle öka BNP med 3,25,, sänka inflationen med 4,57,och öka sysselsättningen med 1,3-2,3 miljoner jobb. För del har TCO påstått att tjänstemän skulle tjäna på EG. Flera konventionella svenska tillväxtekonomer har ifrågasatt om just EG är räddning. Den svenska långtidsutredningen har gett ut ett antal analyser av vad svensk de-facto-anslutning till EG (dvs. EG-anpassning) betyder samhällsekonomiskt. Det pressmeddelande som skickades ut hade en uppseendeväckande men betecknande rubrik: Kalldusch för eurotiker?. Poängen var att analyserna kraftigt dämpar de uppskruvade förväntningarna på EGmarknadens betydelse som injektion för svenskt näringsliv (Svensk ekonomi och Europaintegrationen, bilaga 25 till LU 90). Framför allt underkänns . Det sägs att den är behäf- Mot. tad med sådana metodmässiga problem att resultaten är mycket otillförlit- U533 avstår från att själv försöka kvantifiera effekterna av en svensk anslutning till den inre marknaden. Men några förmodanden kan särskilt noteras: - För att det ska bli några vinster av EG-marknaden krävs omfattande förändring av företagsstrukturen inom branscherna, genom avgång och nyetablering av företag. - De vinster som uppkommer väntas inte bestå i förbättrat resursutnyttjande enligt frihandelsteorin om komparativa fördelar; i stället blir det vinster genom ett förbättrat utnyttjande av stordriftsfördelar, ökad konkurrens och förbättrad effektivitet. - Den inre marknadens effekter kommer inte hela näringslivet tillgodo utan kommer att bli koncentrerade till vissa branscher. - Den ökade rörligheten för kapital och arbete kan leda till en sänkning av nationalinkomsten per capita. - De svenska lönerna kommer att anpassas till EG, vilket betyder att de svenska relativlönerna i högre utsträckning än kommer att bestämmas utanför landet. - Det kommer att bli svårt att hävda den solidariska lönepolitiken med åtföljande konsekvenser för inkomstfördelningen. Det kommer vid en integration att bli svårare att bibehålla den inkomstutjämning vi har och lönespridningen inom tillverkningsindustrin kommer sannolikt att närma sig den i . I den ansedda tidskriften (6/89) ifrågasätter två nationalekonomer effekterna av EG:s inre marknad utifrån teoretisk normativ handelsteori, som i vissa avseenden utgör ett ifrågasättande av dogmen om att friast möjliga handel alltid är bra för alla parter. Artikelförfattarna avslutar sin artikel med att konstatera att tillkomsten av EG:s inre marknad behöver dock inte vara positiv för vare sig den svenska eller globala välfärden. Detta gäller oberoende av om ansluter sig eller står utanför EG. (: Svensk handelspolitik i ljuset av ny handelsteori.) anser att de övergripande följderna för svenskt näringsliv av EG-anpassningen kan sammanfattas på följande sätt: EG:s inre marknad kommer att leda till skärpt konkurrens. I detta hårda handelskrig kan vissa väl förberedda storföretag skörda vinster. Många företag som är sämre rustade för stenhård internationell konkurrens kommer att gå under. EG-företag kommer in i och kommer att tvinga fram en allmän anpassning till EG-villkor. Svenska löntagare kan drabbas av lönestopp. Detta bör ges regeringen till känna. har internationella antologi industri inför EG 92 varnat för att den inre marknaden påtagligt ökar risken för utslagning bland svenska underleverantörer till följd av att de svenska storföretagen alltmer förlägger sina inköp och direktinvesteringar till . har redan börjat intressera sig för svenska skyddsre- Mot. gier mot utländska uppköp. har det ju varit svenska storföretag som U533 köpt in sig i EG, medan EG-företagen inte gjort några större inbrytningar på den svenska marknaden. 1988 investerade svenska företag i EG, medan EG-företag satsade bara 1,8 miljarder i . Och på varje utländskt köp i går det 2,15 svenska köp i utlandet. Denna obalans vill ändra på. Man tänker undersöka allt som hindrar ett EG-företag från att ta över svenska företag, eftersom sådana regler strider mot EG-principerna (DN 15.4.89). I har och ställt sig bakom EG-ideologin och krävt att den svenska företagsförvärvslagen ändras så att den överensstämmer med EG-reglerna. Också på andra sätt vill partierna stimulera utländska uppköp av svenska företag. Utskottsmajoriteten (dvs. s, c och vpk) ville i betänkandet ha kvar nuvarande regler, men i debatten erkände plötsligt utrikesutskottets ordförande att han har samma uppfattning som och personligen tror att det kan bli nödvändigt att i en inte alltför avlägsen framtid ändra det svenska regelsystemet. krävde skärpta bestämmelser i syfte att undvika en förstärkning av de transnationella företagens makt i . kräver nu på nytt införande av skärpta bestämmelser för utländska företagsförvärv. bör hos regeringen begära förslag om sådan lagstiftning. En central målsättning för EG är att skapa gemensam valuta och gemensam centralbank - helt naturligt för en förbundsstat. Att ha en egen valuta och en egen centralbank är grundvalar för möjligheten att i någon mån kunna föra en självständig ekonomisk politik. För unioner är det därför ett viktigt mål att avskaffa delstaternas valuta och riksbank, för små stater som vill hävda sitt självbestämmande är det lika viktigt att slå vakt om dessa institutioner, vilket bl.a. lett till att krav i denna riktning framförs av de baltiska frihetsrörelserna. I EG finns redan embryot till gemensam valuta, ecu och valutaunion, , ekonomie doktor som arbetar vid för ekonomisk forskning, har i en artikel avrått från svenskt EMSmedlemskap, framför allt för att det skulle innebära minskad autonomi. Han förmodar att EMS-entusiasmen hos en del ekonomer mer är ett uttryck för den allmänna EG-yran än för nya teorier och erfarenheter inom penning- och växelkurspolitikens område. (Vägval i valutapolitiken: EMS eller autonomi? Ekonomisk Debatt, 7/89.) I regeringens rapport meddelas att en arbetsgrupp med företrädare för och håller på att kartlägga läget på det ekonomiska och monetära området i EG inkl. EMS, och analysera tänkbara konsekvenser för . Det konstateras också att frihet för korta kapitalrörelser ökar risken för fluktuationer i valutaflödena som kan försvåra penning- och valutapolitiken i ett land. en expertgrupp inom EFTA försökt utröna hur kapitalliberaliseringspro- Mot. cessen i gestaltar sig och vilka effekterna på EFTA-länderna kan U533 Regeringen har alltså först avskaffat valutaregleringen; därefter försöker man ta reda på vad det får för effekter! anser att valutareglering är en nödvändig ingrediens i ett självständigt lands ekonomiska politik. bör därför inte bli medlem i EMS eller ersätta kronan med ecu. Detta bör ges regeringen till känna. I Delorsplanen heter det beträffande skattepolitik bl.a.: Det blir nödvändigt att utveckla bindande regler och procedurer för budgetpolitiken som bl.a. innefattar: - effektiva övre gränser för budgetunderskott hos enskilda medlemsstater; hinder mot tillgång till direkta centralbankskrediter och andra former för monetär finansiering; gränser för lån i icke-EG-valuta, - fastställande av en övergripande skattepolitik på medellång sikt, inbegripet storleken och finansieringen av de olika budgetposterna, såväl på nationell som EG-nivå. Dessa och liknande formuleringar har inom affärsvärlden tolkats som krav på en gemensam skattepolitik. Ett exempel är presentationen av Delorsplanen i under rubriken: Europafantasterna redo ta nästa steg - EMU Monetära Union: En enda valuta - En enda centralbank - En enda skattepolitik (10.5.89). I artikeltexten heter det: Regeringar som plågat folk och företag med extraskatter när en dyrbar socialförsäkring gjort hål i budgeten får i fortsättningen begära godkännande i innan de gör något. slär vakt om svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta och avvisar därför svensk anpassning till Delorsplanen. Detta bör ges regeringen till känna. Ökade regionala obalanser är en av många säkra effekter av EG:s stormarknad. har gjort en utredning (SIND PM 1988:10) där det heter: EG:s industripolitik har i ringa mån kunnat främja balansen mellan de olika regionerna. De mest utvecklade områdena har dragit till sig arbetskraft och kapital, medan regioner baserade på tillbakagående aktiviteter har fått svåra sociala och ekonomiska problem. Grundprincipen i EG är att statliga åtgärder som hotar konkurrensen förbjuds. Däremot kan visst regionalstöd utgå, förutsatt att det godkänns av . har rika erfarenheter av hur detta i praktiken kan fungera i nordiska sammanhang. Ett typiskt exempel är ön . accepterade den inte som stödområde eftersom det enligt Bryssel-byråkraterna finns möjlighet att pendla till huvudstadsområdet - avlägset med vatten emellan! Rapporten mynnar ut i ett antal slutsatser om de tänkbara följderna av en EG-anpassning för del: 1. kommer att få betala till EG:s 18 regionalpolitik, inte få något av den. EG kommer att tona ner flera av de regionalpolitiska insatser som görs i . egen regionalpolitik kommer att konfronteras med ett överstatligt organ. Svenska regionalpolitiska åtgärder kan inte införas utan godkännande. En överslagsberäkning gör att bara ett par områden i blir möjliga stödområden. anser att skall slå vakt om sin rätt att bedriva en självständig regionalpolitik och avvisar varje tanke på att svenska riksdagsbeslut om regionalt stöd måste underställas överstatliga organ för godkännande. Detta bör ges regeringen till känna. En EG-anpassning skulle leda till att EG-företag får samma möjligheter som svenska företag att få offentliga uppdrag i . har krävt att ska tillämpas fullt ut i och att dessa regler ska ges en annan rättslig status än de gällande svenska upphandlingsreglerna. (, handelspolitik, nr 3/89). Det betyder att de möjligheter för lokalt självbestämmande vid upphandling som finns helt skulle tas bort. Ingenting skulle kunna hindra EG-företag med lägre kostnader från att bjuda under och därmed konkurrera ut lokala svenska småföretag som t.ex. levererar mat till daghem och skolor, sköter skolskjutsar, hämtar sopor, reparerar och underhåller kommunala lokaler och så vidare. För att inte tala om alla anläggningsarbeten och byggprojekt, där det skulle bli helt förbjudet att gynna svenska eller lokala företag. anser att kommun, landsting och stat skall ha rätt att prioritera lokal upphandling framför mera avlägsen sådan, bl.a. i syfte att minska transportbehovet och kunna gynna lokal produktion för lokal konsumtion. Därför är anslutning till utesluten. bör hos regeringen begära de förändringar i upphandlingsförordningen som krävs för att garantera sådan rätt. I en analys från (1989) med titeln och EG konsekvenser av ett svenskt medlemskap för bonden, konstateras att det blir mjölkbönderna som får svårast att anpassa sig till EG. Medan växtodlingsföretag skulle förbättra sin lönsamhet med , skulle lönsamheten försämras med för mjölkgården och med för slaktsvinsgården. Det heter vidare i rapporten: Det låga avräkningspriset kan framtvinga en omfattande rationalisering på gårdsnivå. Konkret betyder detta att ett stort antal mindre gårdar i skogs- och mellanbygder skulle slås ut. För den redan hårt koncentrerade mejerinäringen skulle EG-anpassning av svenskt jordbruk också få allvarliga effekter. Man kan anta att de europeiska livsmedelsföretagen kommer att göra entré även på den svenska marknaden och att svenska mejeriers hemmamarknadsavsättning därmed kommer att hotas. Reglerna för spridning av bekämpningsmedel är ofta olika i och 1989/90 U533 EG. Ett exempel som anges i rapporten gäller de cancerogena medlen man- Mot. cozeb och maneb som i inte får spridas senare än före skörd, U533 medan i EG-landet är . Beträffande fodertillsatser gäller att EG i motsats till tillåter antibiotika i tillväxtfrämjande syfte, vissa färgämnen och produkter från självdöda djur. Lantbruksstyrelsen har undersökt vad EG-anpassning kan betyda för den svenska växtskyddsstrategin (PM ). Två allvarliga problem påtalas. Dels skulle risken öka för att nya växtskadegörare skulle komma in i landet; om en EG-produkt med växtpass giltigt för hela EG-området accepteras för införsel till utan inspektion vid gränsen ökar riskerna för introduktion av växtskadegörare. Dels skulle svensk potatisodling hotas, p.g.a. vissa EG-direktiv som skulle innebära stora svårigheter för svensk odling om de skulle tillämpas i oförändrad utformning i landet. En EG-anpassning av jordbruket skulle allvarligt försvåra en övergång till biologisk odling som är nödvändigt av miljö- och hälsoskäl. anser att skall behålla ett livskraftigt jordbruk över hela landet och successivt ersätta nuvarande produktionsmetoder med ett miljö- och djurvänligt, biologiskt-organiskt brukningssätt. Därför måste det slås fast att anpassning av jordbrukspolitiken till EG inte kommer att bli aktuell. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EG-anpassning av näringslivet riskerar att leda till handelskrig och massutslagning av företagsenheter, [att hos regeringen begär förslag till skärpt lagstiftning om utländska företagsförvärv,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att valutareglering bör finnas som ett medel i en självständig stats finanspolitik,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ej skall bli medlem i EMS,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den svenska kronan ej skall ersättas av ecu eller annan överstatlig valuta,2] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta skall bestå, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall bibehålla oinskränkt rätt att självt besluta om regionalpolitisk! stöd utan att detta skall behöva underställas EG:s eller annat överstatligt organs godkännande, [att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som garanterar kommuner, landsting och statliga inrättningar rätt att vid upphandling föredra lokal produktion för lokal konsumtion,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio- Mot. nen anförts om att jordbrukspolitiken icke skall anpassas till EG.2] U533 () () Per () ()