mot · GD02N279 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N279 Statliga insatser för gruvnäringen En av de viktiga basnäringarna i är gruvbrytning. Det finns totalt av de sysselsatta i inom denna verksamhet. Motsvarande i riket är . Många av de mindre västerbottenskommunerna som och är uppbyggda av verksamheten kring gruvbrytningen. Samhället exempelvis har helt etablerats på grund av gruvfyndigheterna. Därför är det en viktig samhällsplanering att nya fyndigheter kan exploateras, så att den kunskap som finns inom gruvindustrin i kan tillvaratas. Och därmed även ge människor arbete inom ett område som man behärskar. Gruv- och mineralnäringens betydelse är sålunda väsentlig. En statlig satsning med både företagsekonomiska och regionalpolitiska hänsyn måste tillkomma även fortsättningsvis. En förutsättning för en uthållig och konkurrenskraftig gruv- och mineralindustri utgör prospekteringsinsatserna. Men om den svenska prospekteringen skall bli framgångsrik krävs ökad kännedom om berggrunden. Behov föreligger också av en betydligt snabbare och mer omfattande geologisk karteringsverksamhet. I den granskningsrapport som revisorer lade fram härom året framgår tydligt brister i prospekteringsarbetet. Detta gäller framförallt NSG:s prospekteringsverksamhet som visade att någon ny fyndighet inte kommit till exploatering . Vid granskningen konstaterades också vissa brister i den långsiktiga inriktningen av och strategin för det samlade statliga agerandet inom prospekteringsområdet samt om stödet till prospekterande företag. Detsamma gäller karteringen vid SGU. Statens insatser för prospektering har kraftigt sjunkit under det sista årtiondet. Bristen på en aktiv mineralpolitik är påtaglig och oroar. Geologiska kartor i skala 1:5 000 saknas över stora delar av . Kartor över det viktigaste prospekteringsområdet, och dess randzon, skulle mycket väl kunna utföras av SGAB, om bolaget fick uppdraget. Det skulle därigenom kunna förstärka verksamheten i . De samlade statliga insatserna för prospektering måste förskjutas i riktning mot tidigare led i prospekteringskedjan som baskartering, malmgeolo gisk forskning och utveckling samt basprospektering. Och en fördelning av Mot. resurserna mellan olika led i prospekteringskedjan bör åstadkommas. Över huvud taget måste en kraftsamling komma till stånd om svensk mineralhantering skall kunna utvecklas mer effektivt. Behovet av ökat samarbete mellan NSG, de övriga statliga organen inom mineralhanteringen och universitet och högskola bör etableras. är en liten kommun, belägen mitt i det s.k. , bergslag. Samhället är uppbyggt kring gruvhanteringen och omgivet av gruvor, där koppar, zink, nickel m.m. bryts. 1 finns SGAB, , ett företag med stor kunskap inom geologi-mineralogi. Där finns även ett riksarkiv för borrkärnor. Chefen för borrkärnearkivet bör nu placeras i , där det centrala borrkärnearkivet finns. Efter det första skedet av utbyggnaden av borrkärnearkivet i , vari också ingick att bl.a. gallra i befintliga arkiv som är belägna i Syd- och , bör den verksamheten nu anses avslutad och därmed placeringen av tjänsten i avgöras med ett formellt beslut. Ett viktigt steg i planerna på att göra till ett mineralcentrum är förläggningen av mineraljaktens kontor till . Mineraljakten utgör en nog så väsentlig verksamhet för att spåra nya fyndigheter och därmed en viktig resurs för att trygga malmbasen i svensk gruvindustri. Statligt stimulansbidrag har även tillskjutits för och utgör en viktig grundförutsättning för att kunna samla ihop prover. SGAB har utfört undersökningar om metallförekomster i den lagrade massan i den i nedlagda gruvan i . Det handlar om 6miljoner ton. Vissa undersökningar tyder på att det skulle vara möjligt att anrika sligen i gruvan. Bl.a. finns stora mängder av kordierit, som används inom plastindustrin. NSG () bör ges förutsättningar att bedöma om projektet är möjligt och, om så är fallet, ges ekonomiska medel att sätta igång anrikning som endera kan drivas i projektform genom ett mindre anrikningsverk på plats i Adakgruvan eller köras med lastbil för anrikning i i . Sammanfattningsvis får inte staten dra ner sina ambitioner att finna nya . är ett mineralrikt län och där finns förutsättningar även för en stabil gruvnäring. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att insatserna i prospekteringskedjan måste förskjutas i riktning mot ökad baskartering, malmgeologisk forskning och utveckling samt basprospektering, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mineraljakt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att chefstjänsten för det centrala borrkärnearkivet bör placeras i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om det i lagrade gruvavfallet.