mot · GD02Sk74 · 1990-05-02 00:00:00 — 5.2.1 Viss utvidgning av inkomstslaget tjänst de gröna tillstyrker förslaget under förutsättning att det extra avdraget för ej yrkesmässig verksamhet införs enligt p 4.1 ovan. 5.3.2.1 Beskattningen av naturaförmåner Bilförmån Regeringens förslag om en differentierad förmånsbeskattning innebär att billigare bilar beskattas procentuellt hårdare än dyrare bilar. Eftersom billigare bilar i allmänhet är mindre och oftast mer bränslesnåla, innebär regeringens förslag i praktiken ett gynnande av större och mer bränsleförbrukande bilar. Detta är helt felaktigt mot bakgrund av de miljöpolitiska målen att minska energiförbrukning och luftföroreningar och kan endast uppfattas som ett förtäckt konkurrensstöd till svensk bilproduktion. de gröna avvisar därför propositionens förslag och föreslår att förmånsvärdet av fri bil som inte är äldre än sätts till av nybilspriset. För äldre förmånsbilar sätts procentsatsen ned . de gröna föreslår också att en förnyad översyn görs av hela tjänstebilssystemet och av beskattningen av tjänstebilar. Syftet med översynen skall vara att finna former för värdering av bilförmån som är riktig ur miljösynpunkt. Om detta visar sig svårt av skattetekniska skäl bör det övervägas om systemet med tjänstebilar i stället kraftigt kan begränsas. Regeringen föreslår att jämkning av förmånsvärdet för s.k. pedagogiska måltider skall kunna ske om det föreligger synnerliga skäl. Denna skrivning förefaller oss alltför restriktiv. Att arbetstagare inom skola och barnomsorg mm deltar i pedagogiska måltider har ofta ett stort pedagogiskt värde men kan innebära en uppoffring för den enskilde arbetstagaren genom att han eller hon inte får den matro och kanske inte den kvalitet på maten som annars är normalt. Därför anser de gröna att förmån av kost i form av pedagogiska måltider normalt inte skall tas upp till beskattning. 5.3.2.4 Bär-, svamp- och kottplockning de gröna föreslår, som framgått av avsnitt 4.2, att frågan om bär-, svamp- och kottplockning får en mer generell lösning inom ramen för ett extra avdrag för ej yrkesmässig verksamhet. Om detta förslag inte vinner bifall eller om det extra avdraget av praktiska skäl inte kan införas , anser vi att den nuvarande skattefriheten för inkomster för bär-, svamp- och kott- 11 plockning skall vara kvar tills frågan får en mer permanent lösning. Det är Mot. viktigt att dessa naturtillgångar blir tillvaratagna. Skattefriheten har också Sk74 en regionalpolitisk betydelse då den kan bidra till försörjningen i glesbygder. 5.4 Avdrag i inkomstslaget tjänst Avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats de gröna anser att RlNK:s förslag till förändrade regler för avdrag för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats skulle leda till betydande förenklingar för både skattskyldiga och skatteadministration. Det kan vidare hävdas att ifrågavarande kostnader dessutom är att betrakta som privata levnadsomkostnader. Nuvarande regler är till nackdel ur miljösynpunkt då de uppmuntrar till bilåkande även där kollektiva färdalternativ finns. RINK:s förslag har här den stora fördelen att avdraget blir detsamma oavsett vilket färdsätt man väljer till arbetet. RINK:s förslag skulle dock kunna slå alltför hårt i glesbygden, varför vi föreslår en modifierad variant av förslaget. Vi föreslår att avdrag medges för den del av avståndet som överstiger enkel resa. Avdraget skall vara /mil och det totalt tillåtna reseavdraget . Avdrag skall medges oberoende av färdsätt. 5.5.1 Avdrag för underhåll för icke hemmavarande barn de gröna tillstyrker i princip att avdragsrätten för underhåll till icke hemmavarande barn slopas. Regeringen avser att i en särskild lag föreslå att detta kompletteras med bestämmelser om nedsättning av redan fastställda underhållsbidrag. Vi anser det dock otillfredsställande att inte slopandet av avdragsrätten kombineras med färdiga förslag från underhållsbidragskommittén om hur de underhållsberättigade skall kompenseras så att de inte förlorar på förändringen. Vi föreslår därför att beslut om slopad avdragsrätt får anstå och samordnas med proposition med anledning av underhållsbidragskommitténs betänkande. 5.5.2 Skattereduktion för hemmamake och för ensamstående med barn vill gynna informellt arbete, bl.a. i hemmet och inom vården, och vill därför inte försvåra möjligheten för den ene av två föräldrar att välja arbete i hemmet. Därför bör den hittillsvarande skattereduktionen för hemmamake inte tas bort . de gröna har i annat sammanhang föreslagit att föräldrar skall kunna få dagbarnvårdarlön för vård av eget barn. När detta förslag genomförs kan den särskilda skattereduktionen för hemmamake avskaffas. Liksom under föregående punkt anser vi att förslag om stödet till ensam föräldrarna med anledning av underhållsbidragskommitténs förslag bör Mot. föreligga innan beslut tas om slopande av skattereduktionen till dessa föräld- Sk74 5.5.3 Arbetsgivares kostnader för organisationsverksamhet och skattereduktion för fackföreningsavgift Avgifter till föreningar och andra sammanslutningar i vilka den skattskyldige är medlem är i princip inte avdragsgilla. Av likformighetsskäl anser vi att skattereduktionen för fackföreningsavgift skall avskaffas. Avdraget är ett omotiverat avsteg från den princip som i övrigt varit vägledande vid beskattningen av arbetsinkomster. I konsekvens därmed bör också avdragsrätten för arbetsgivarens medlemsavgifter begränsas. Den avdragsgilla delen bör sättas till . 6.2.2 Grundavdrag och sparavdrag de gröna vill verka för ett aktivt hushållssparande och ett breddat ägande i samhället. Vi anser därför att det är fel att helt ta bort grundavdrag och sparavdrag inom inkomstslaget kapital. För denna synpunkt talar också det faktum att ett stort antal nya inkomsttagare, främst barn med små kapitalinkomster, blir deklarationsskyldiga om propositionens förslag accepteras. Detta torde leda till ett avsevärt merarbete för skattemyndigheterna. Vi föreslår ett grundavdrag på inom inkomstslaget kapital. Grundavdraget skall ej få leda till att underskott uppkommer inom inkomstslaget kapital, ej heller få dras av om inkomstslaget redan före grundavdraget visar underskott. Vi föreslår att ett sparavdrag får göras av den del av kapitalinkomsterna (brutto, dvs före eventuella avdrag i detta inkomstslag) som understiger . Detta betyder att skatten på dessa mindre kapitalinkomster endast blir i stället för på den nominella kapitalinkomsten. Detta motsvarar i de räkneexempel som angetts i RINK av en real skattesats på 52,för de första i stället för om inget sparavdrag får göras. de gröna anser att ett tak för ränteavdrag bör finnas. Detta bör göras så högt att vanliga människors lån för rimligt boende inte försvåras, men inte så högt att det för välbärgade människor utgör en väsentlig möjlighet till skatteundandragande. Det i propositionen föreslagna beloppet om per person, oberoende av boende, kommer enligt vår mening att 13 å ena sidan vara så högt att det uppmuntrar konsumtion av dyrbara kapital- Mot. varor, å andra sidan så lågt att det exempelvis missgynnar ensamstående med Sk74 barn som bor i genomsnittsvillor i större tätorter. de gröna anser att på bör räntor för privat konsumtion över huvud taget inte vara avdragsgilla. I detta inräknas också räntor på bostadslån. Detta kan dock inte genomföras förrän efter en mycket lång övergångsperiod, sannolikt . Det fordrar också ett nytt bostadsfinansieringssystem som kan hjälpa till att omfördela kostnaderna mellan nybyggda och äldre bostäder. I avvaktan härpå bör avdragsreglerna för räntor vara så restriktiva som möjligt. Hänsyn måste dock tas till människor som tagit lån; de får inte drabbas av alltför abrupta övergångar. Hänsynstagande till bostadslånen måste väga särskilt tungt. Utgångspunkten bör vara att även de som köpt ett äldre småhus i någon av de dyraste delarna av landet inte skall drabbas, ifall köpet avser ett någorlunda normalt hus och inte rena lyxbostaden. Vårt förslag är därför att varje inkomsttagare medges ett avdrag om maximalt för ränteutgifter, och dessutom ett avdrag om maximalt för räntor på lån mot säkerhet i egenägd permanentbostad eller för räntor på privat lån med säkerhet i bostadsrätt för permanentboende. Med vårt förslag kommer alltså en ensam familjeförsörjare i en villa att kunna göra ett avdrag om medan ett par får dra av maximalt . För boende i hyreshus blir avdraget maximalt per person. Skillnaden motiveras av att för lån till hyreshus liksom gemensamma lån i en bostadsrättsförening gäller mer generösa regler för räntebidrag som är anpassade till att någon avdragsrätt för räntorna inte kan tillgodogöras. Det av oss föreslagna ränteavdragstaket blir därför neutralt mellan boendeformerna medan regeringens förslag i realiteten betyder ett oneutralt och därmed omotiverat gynnande av personer som bor i hyresrätt och delvis bostadsrätt. Vi avvisar regeringens förslag om att räntor skall få dras till över avdragstaket. Detta förslag är dåligt motiverat. De farhågor som tidigare framförts om bl a svårigheter för riskkapitalförsörjning till mindre företag synes ju tillgodosedda genom de förslag om undantag för avdragstaket för aktieägartillskott till fåmansföretag som framlagts i propositionen. Mot bakgrund härav föreslår de gröna att inga ränteavdrag skall få ske över det av oss föreslagna avdragstaket. Genom att man har ett nominellt belopp som avdragstak kommer inflationen att gradvis göra ränteavdragen mindre värdefulla. Därigenom blir de inte längre styrande för bostadspolitiken. Detta kommer också att ha en fördelningsmässigt positiv effekt eftersom höga avdragsmöjligheter oftast gynnar dem som har högst inkomster. Enligt vår uppfattning är det stötande att höginkomsttagare skall kunna ha större skattesubventioner än låginkomsttagare för sitt boende. 6.3.4 Allemanssparande, m.m. Allemanssparande är en särskilt gynnad sparform. Regeringen föreslår att allemanssparande! även i fortsättningen skall vara gynnat, liksom bonusränta på ungdomssparande, genom en lägre skattesats på . de gröna anser att det är fel att peka ut vissa sparformer som Mot. 1 stället bör allt sparande i liten omfattning ges en sär- Sk74 skild stimulans genom de grundavdrag och sparavdrag vi föreslagit i avsnitt 6.2.2. Ränta från allemanssparande och ungdomssparande bör därför beskattas som andra kapitalinkomster. Fastighetsskatten kan slå snett i de områden i landet där taxeringsvärdena på småhus för permanentboende drivs upp långt över vad som är rimligt för dessa områden på grund av att områdena blivit attraktiva för fritidsboende. Detta gäller bland annat vissa skärgårds- och fjällområden. En möjlighet att komma till rätta med detta kan eventuellt vara att fastställa två olika taxeringsvärden, ett för permanentboende och ett för fritidsboende. Regeringen bör återkomma med förslag om hur denna fråga skall lösas. 8.3.2 Den skattemässiga behandlingen av djur När det gäller klassificering av djur i olika tillgångsslag, föreslår propositionen att för enkelhetens skull alla djur inom jordbruk och renskötsel skall betraktas som omsättningstillgångar. har dock ifrågasatt att detta är korrekt med avseende på renar, som omsättes så sällan att de snarare borde betrakta som inventarier. de gröna delar denna uppfattning. 8.10.3 Indelning i förvärvskällor och underskottsavdrag ("kvittningsrätten) Regeringen föreslår att nuvarande "kvittningsrätt av underskott i en förvärvskälla mot inkomst av tjänst skall slopas. Detta motiveras bl. a. med att det är viktigt att försvåra skatteplanering. innebär emellertid ett slopande av denna kvittningsrätt att nystartande av företag, främst i glesbygden, försvåras; det är ofta nödvändigt för en företagare i detta skede att ha flera olika inkomstkällor för att bygga upp sin företagsverksamhet, som i början kan gå med förlust. de gröna anser att det är viktigt att stimulera småskalig företagsamhet. En löntagare som startar sådan verksamhet skall inte missgynnas jämfört med den som redan har en aktiv inkomstkälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. Ett visst utrymme för kvittning måste därför finnas kvar. Dock bör ett beloppsmässigt tak sättas, så att olika former av mer avancerad skatteplanering stoppas. bör på uppdrag av regeringen lämna förslag till hur en sådan begränsad kvittningsrätt skulle kunna utformas. Till dess att på grundval av ett sådant förslag kunnat fastställa beloppsgränser, bör nuvarande regler för kvittningsrätt finnas kvar. A rbetsgi vara vgifter Som närmare motiverats i den inledande delen anser de gröna att en större del av skatterna skall tas ut på miljöutsläpp och ändliga råvaror och en mindre del på arbete. För att inte företagen och kommuner skall drabbas alltför hårt av de höjda skatter på främst energi och miljöutsläpp som vi föreslagit föreslår vi att arbetsgivaravgifter och egenavgifter sänks med totalt ca . Sänkningen föreslås ske på följande sätt med följande procentsatser: - i alla verksamheter i , på samt i de delar av som föreslås ingå i det nya stödområdet 2 - i alla verksamheter i övriga delar av landet med undantag av storstadsområdena - i sjukvård, äldre- och handikappomsorg i storstadsområdena Kompletterande åtgärder och ekonomiska effekter Skattereformen kommer att innebära kraftigt höjda boendekostnader, vilket kompenseras av minskade direkta skatter. Vi anser det i princip riktigt att en större del av bostadskostnaderna betalas av de boende själva i stället för skattevägen via direkta eller indirekta subventioner. Boendet är mycket naturresurskrävande både när det gäller uppförande av byggnader och uppvärmning. Om de boende betalar en större del av kostnaden själva leder detta till en större medvetenhet om de verkliga kostnaderna för boendet och en ökad möjlighet för den enskilde att prioritera boendekostnader mot annan konsumtion. De nuvarande bostadssubventionerna i form av främst räntebidrag och ränteavdrag gynnar dessutom i många fall högavlönade personer som har råd till ett resurskrävande boende. Det är viktigt att en omställning till ett resurssnålare boende sker på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt och i en takt som inte innebär alltför abrupta omställningar. I en separat motion med anledning av regeringens proposition om bostadsbidrag, mm föreslår miljöpariet att dessa byggs ut till ett bastillägg som ger en ökad valfrihet i boendet även för de barnfamiljer som vill välja ett resurssnålt boende. 9.3 Kompletterande fördelningspolitiska åtgärder 9.3.2-3 Pensionärer (kommentar se avsnitt 4.2) 9.3.4 Höjt barnbidrag och avvecklade livsmedelssubventioner Regeringens förslag om höjda barnbidrag 1991 accepteras. Förslaget om avvecklade livsmedelssubventioner kommenteras i motion i anslutning till den iivsmedelspolitiska propositionen. 1989/90 Sk74 9.4 Sammanställning av budgeteffekter Mot. I nedanstående tabell sammanfattas skattereformens budgeteffekter enligt regeringens resp förslag. Tabellens nummer hänvisar till motsvarande tabell i propositionen. Specificering av vissa poster sker i bilaga 1. Siffrorna avser effekterna på kort sikt, genomsnitt 1991-1993. Samtliga siffror är miljarder kronor. Tabell 9.9 Sammanställning av budgeteffekter i miljarder kronor Budgetförsvagningar Skattebortfall, mm föreunderskottsavdrag Exkl hänsyn till högre statlig skatt 1991 Extra avdrag för ej yrkesmässig verksamhet Höjt pensionstillskott och höjd KBT Bilaga 1, tabell 9.4 Bilaga 1, tabell 9.5 Enskild näringsverksamhet och arbetsgivaravgifter, mm -5,1 Bilaga 1, tabell 9.6 Bilaga 1, tabell 9.7 -0,4 Nettoeffekten av skattereformen, räknat som genomsnitt , blir enligt regeringen en mindre budgetförsvagning på 0,4 miljarder. Regeringen har då räknat med "dynamiska effekter" på . de grönas förslag till skattereform innebär i genomsnitt en årlig budgetförstärkning på ca . Då har vi inte heller räknat med några dynamiska effekter eftersom vi har en annan bedömning än regeringen av dessa. Vi har inte heller som en intäkt räknat med de extra i statlig skatt i skiktet som vi vill ta ut . Dessa beräknas ge en extra inkomst detta år på , vilket vi anser vara ett bättre sätt att strama åt än att höja momsen. Merintäkten enligt förslag på ca skall i huvudsak användas för miljöinriktade investeringar enligt förslag som vi framfört i tidigare motioner. Som vi utförligt motiverat i samband med vår finansmotion under allmänna motionstiden anser vi att ett sådant extra skatteuttag är nödvändigt för att få till stånd en snabb ombyggnad av infrastruktur och produktionsapparat i samhället i miljövänlig riktning. de gröna anser att skattereformen enligt regeringens förslag alltför mycket gynnar de högst avlönade och dessutom släpper ut en omotiverat stor köpkraftshöjning som framför allt gynnar de högavlönade grupperna. Höginkomstprofilen i reformen märks tydligt i de tabeller i propositionen där en uppdelning av hushållen efter deciler har gjorts (9.11, 9.12, 9.17 och 9.18). Medan den disponibla inkomsten stiger i de lägsta decilerna, är ökningen i de högsta decilerna. I kronor räknat blir skillnaden givetvis ännu större. Endast i de två högsta percentilerna redovisas förluster för höginkomsttagare. Vi tror dock att detta i hög grad kan vara en skrivbordsprodukt eftersom personer med sådana inkomster i allmänhet har goda möjligheter att anpassa sitt beteende till det nya skattesystemet och därigenom undvika förluster. de grönas skattealternativ innebär totalt sett ca 9 miljarder mer i skatter jämfört med regeringens förslag, en summa som i huvudsak skall användas för miljöinriktade investeringar. Dessa högre skatter kommer med vårt förslag i huvudsak att yttra sig som en lägre disponibel inkomst för privat konsumtion för medel- och framför allt högre inkomsttagare. Däremot skall gruppen med de lägsta inkomsterna skyddas. Den annorlunda fördelningsprofilen i förslag visar sig främst i förslaget till skatteskala. Detta innebär i lägre inkomstskatt för inkomsttagare i beskattningsbar inkomst, ungefär samma skatt vid en inkomst av , mer vid och mer vid . Se tabell vid avsnitt 4.1. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motiven för en skattereform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattens funktion i fördelningspolitiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dynamiska effekter av skattepolitiken, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala effekter av skattepolitiken, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattens funktion i miljöpolitiken, 6. att beslutar att grundavdraget för inkomst av tjänst skall vara , 7. att beslutar om ett förhöjt grundavdrag för taxerade inkomster mellan . i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att fastställer de i motionen angivna procenttalen och brytpunkterna för statlig skatt 1991, 9. att fastställer de i motionen angivna procenttalen och Mot. 1989/90 brytpunkterna för statlig skatt , Sk74 10. att beslutar att skatteskalans brytpunkter ej skall vara indexreglerade, 11. att , vid avslag på yrkande 10, beslutar att indexreglering av brytpunkt för statlig skatt skall ske med konsumentprisindex utan tillägg , 12. att beslutar att schablonavdraget skall vara , 13. att hos regeringen begär förslag om utformning av ett extra avdrag för "ej yrkesmässig verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att hos regeringen begär ett nytt förslag om skatteregler och kompletterande åtgärder för pensionärer i enlighet med vad som anförs i motionen, 15. att beslutar om utformning av beskattningen av bilförmån i enlighet med vad som anförs i motionen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet för "pedagogiska måltider, 17. att beslutar att nuvarande skattefrihet om . för inkomster från bär-, svamp- och kottplockning skall kvarstå, 18. att beslutar om regler för avdrag för resor till och från arbete i enlighet med vad som anförs i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avdragsrätt för underhåll till icke hemmavarande barn skall kvarstå tills vidare i avvaktan på underhållsbidragskommitténs förslag, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereduktion för hemmamake och för ensamstående med barn, 21. att beslutar att reducera avdragen för arbetsgivares kostnader för organisationsverksamhet och slopa skattereduktionen för fackföreningsavgifter i enlighet med vad som anförs i motionen, 22. att beslutar att grundavdraget inom inkomstslaget kapital skall vara , 23. att beslutar införa ett sparavdrag för småsparare i enlighet med vad som anförs i motionen, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningar i avdragsrätten för ränteutgifter, 25. att beslutar att räntor på allemanssparande och bonusränta på ungdomssparande skall beskattas som andra ränteinkomster , 26. att hos regeringen begär förslag om annorlunda principer för beskattning av fastigheter för permanentboende i områden med fritidsbebyggelse enligt vad som anförts i motionen, 27. att som sin mening ger regeringen till känna att renar bör skattemässigt betraktas som inventarier snarare än som omsättningsvara, 28. att avvisar propositionens förslag om avskaffande av 19 kvittningsrätten mellan inkomstkällor inom näringsverksamhet och Mot. 1989/90 inkomst av tjänst, Sk74 29. att hos regeringen begär förslag om hur en begränsad kvittningsrätt skall kunna genomföras i enlighet med vad som anförs i motionen, 30. att beslutar om sänkta arbetsgivaravgifter i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () I tabellerna ges vår översiktliga bedömning av budgeteffekterna av förslag jämfört med propositionens. Tabellnumren i det följande hänvisar till motsvarande tabeller i propositionen. Siffrorna avser effekterna på kort sikt, genomsnitt 1991-93. Samtliga siffor är miljarder kronor. Tabell 9.4 Budgeteffekter för inkomstslaget tjänst mm Inkomstslaget tjänst till uppsamlingspost Höjt värde av bilförmån Ej pedagogiska målt. Förmånliga lån fr arb.giv AGB, AGS, TFA, m fl Skärpta regler personalv. Ej för bär, kott, etc Tabell 9.5 Budgeteffekter för inkomstslaget kapital, mm Reducerad skattelättnad för underskottsavdrag Extra avdrag för kapitalinkomster Avdraget behålls i annan form Grundavdrag i inkomstslaget kapital -0,5 Reavinstbeskattning egnahem o fritidshus Tabell 9.6 Budgeteffekter avseende näringsverksamhet, arbetsgivaravgifter, mm Avdr personbil o traktan!. Avskattning enskild verks. Tabell 9.7 Budgeteffekter avseende indirekta skatter Mervärdesskatt Byggnadsverksamhet minus investeringsbidrag Uttagsbeskattning fastighetsskötsel i egen regi Även administrativa och kamerala tjänster mm för övrig energi Inkl moms på höjda punktskatter enligt Nöjen, exkl bio. Miljö- och energiråvaruskatter Koldioxid, netto Svavelskatt Punktskatter på Nedanstående skatter på energi, mm avser 1991. ej genomsnitt Naturgas+gasol Uran minus elskatt Kilometerskatter Övriga indirekta skatter Punktskatter på kosmetika, video, choklad, mm