mot · GD02A83 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:A83 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:76 1989/90 Regionalpolitik för 90-talet A83 2. Inledning 3 Regionalpolitik i olika perspektiv 5 3.1 Den centraliserade statsmakten 5 3.2 Storstäder och regionala tillväxtcentra 6 Viktiga faktorer för regional utveckling 7 4.1 Klimat och miljö 7 4.2 Det goda entreprenörklimatets betydelse 7 Betydelsen av statens och kommunernas agerande 8 5.2 Decentralisering av besluten 9 5.4 Kultur och fritid 9 Betydelsen av god energitillgång 10 Betydelsen av kommunikationer 10 7.1 Allmänna förutsättningar 10 7.2 Regeringens politik 12 7.3 Moderata förslag 13 Betydelsen av kunskap och utbildning 13 8.1 Undervisning vid de mindre högskolorna 14 8.2 Forskning vid de mindre högskolorna 15 8.4 Övriga skolor 16 Betydelsen av stärkt konkurrenskraft 18 9.1 Sänkta arbetsgivaravgifter 18 Förutsättningar att starta och driva företag 20 1 1989/90. 10.3 Bankernas roll 20 Mot. 10.4 Utvecklingsbolag 21 A83 11.1 Regeringens politik 22 11.2 Moderata förslag 22 Ge landsbygden en chans att leva bättre 24 12.2 Jord-och skogsbruk 25 12.5 Kommunikationerna på landsbygden 26 13.1 Dl Lokaliseringsbidrag 28 13.2 D4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 28 13.3 D5 Sysselsättningsbidrag 28 13.4 D6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder 28 13.5 D7 Glesbygdsdelegationen 29 13.6 D10 Särskilda regionalpolitiska insatser i 29 13.7 Dl 1 Riskgarantilån 29 Skall på ett stort antal områden kunna möta morgondagens utmaningar måste hela vårt land bidra till den ekonomiska tillväxten. För att detta skall kunna ske krävs att tillväxtprocessen fungerar i hela landet. Regeringens förslag till en ny regionalpolitik innehåller egentligen inga nyheter. I stället innebär förslagen att ytterligare statliga medel anvisas. Orsaken till socialdemokraternas problem med regionalpolitiken är att de inte vill inse att ett allmänt gott näringslivsklimat är den främsta förutsättningen för tillväxt och välstånd i alla landets regioner. De viktigaste politiska insatserna för att förbättra förutsättningarna för invånarna i de svagt utvecklade delarna av vårt land återfinns inte inom ramen för den normala regionalpolitiken. Det framtida skattesystemet, framtida roll i , förutsättningarna för energiförsörjningen och regler och lagar kring företagande är ingen av de faktorer som kommer att betyda mer för den regionala utvecklingen. Om politiken förändras bl.a. på de ovan uppräknade områdena kommer tillväxten i den svenska ekonomin att öka. Då kommer också alla delar av landet att kunna utvecklas. Regionalpolitiska insatser behövs då för att underlätta utvecklingsprocessen - inte för att starta den. Målsättningen för regionalpolitiken bör vara att alla landets regioner skall fungera på ett tillfredsställande sätt. De särskilda regionalpolitiska insatserna skall koncentreras till de regioner som har den svagaste utvecklingen. Men samtliga län har landsbygdseller glesbygdsområden med speciella problem. Även för länen utanför de regionalpolitiska stödområdena måste det finnas resurser att göra insatser för att främja utvecklingen på landsbygden. Beslutsrätten över regionalpolitiska stödmedel bör decentraliseras till länsnivå i så stor utsträckning som möjligt. Vi avvisar regeringens förslag om särskilda statliga riskkapitalbolag. I grunden är inte problemet att det finns för litet riskvilligt kapital - problemet är att småföretag är en alltför riskabel investering på grund av det kärva klimatet för just småföretag. föreslår en rad åtgärder för att förbättra småföretagsklimatet. Vi föreslår bland annat att det öppnas möjligheter för privata företag att lämna vinstandelslån. Utvecklingsfondernas utlåningsverksamhet bör upphöra. Fonderna bör i stället koncentrera sin verksamhet på information och rådgivning i samband med nyföretagande. Regeringens förslag till ändrade regler för lokaliseringsbidrag är visserligen ett steg i rätt riktning eftersom subventionsgraden minskar, men många av de problem som är förknippade med lokaliseringsbidragen kvarstår. Vi anser därför att ett system med s.k. riskgarantilån bör prövas. Den enskilde individen känner ofta en stark känslomässig bindning till sin hemtrakt. Den representerar en trygghetskänsla. väljer allt fler att flytta till andra delar av landet. Det framställs ibland som ett nederlag för Mot. Så är inte fallet. Varje individ måste själv - utifrån hans A83 eller hennes förutsättningar och intresse - avgöra bostadsort och yrke. Under har det skett en omfattande inflyttning till städerna. bröt många upp och utvandrade till . 1 framtiden kommer många att flytta, inte bara inom utan inom . Under historiens gång har ekonomiska, politiska och värderingsmässiga förändringar medfört näringsstrukturella och befolkningsmässiga konsekvenser. Efterhand som de mer långsiktiga positiva effekterna blivit uppenbara har de accepterats av allmänhet och beslutsfattare. Alltför ofta har dock politiska beslutsfattare försökt motverka förändringarna. Den ovisshet och otrygghet som stora samhällsomdaningar alltid föder bland enskilda människor har använts som argument för politikernas handlande. Detta har alltför ofta fördröjt en utveckling som visat sig vara positiv för samhället och den enskilde. En framgångsrik strategi som syftar till att minska de negativa och stärka de positiva regionala effekterna av näringslivets förändringar fordrar att orsakerna till förändringarna först klarläggs. Tekniska förändringar och ändrad efterfrågan på olika produkter har stor betydelse. I debatten glömmer man dessutom ofta att politiken inom ett område kan medföra konsekvenser för den regionala balansen. Ett perspektiv som försummats är marknadsekonomins grundläggande betydelse för regional utveckling och tillväxt. Skall näringslivet i kunna utvecklas positivt krävs ett gott näringslivsklimat, som stärker marknadsekonomin och främjar kreativiteten hos enskilda individer. Regeringens politik är märklig. som regeringen, genom skatter och avgifter, tar in pengar från företagen skall i ännu högre utsträckning företag kunna erhålla rena subventioner. Regionalpolitiken måste utformas med hänsyn till förhållanden på andra politiska områden. Vi föreslår i partimotionen "väg till (1989/90:U503) åtgärder för att inte skall bli en mindre utvecklad region i utkant. Den Europeiska Gemenskapen bygger nu upp en gemensam inre marknad. bör tillämpa en strategi av stegvis anslutning som syftar till att svenska medborgare och företag erhåller samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter som medborgare och företag i andra västeuropeiska länder. måste parallellt med den nu pågående s.k. EES-processen analysera förutsättningarna för svenskt medlemskap. En nödvändig faktor för att uppnå tillväxt i den svenska ekonomin är ett sänkt skattetryck. Skattetrycket i är högre än i något annat land-ca 57 procent. Vi föreslår i vår skattepolitiska partimotion "Sänkt skatt - större frihet - ökad välfärd" (1989/90:Sk403) riktlinjer för ett framtida reformerat skattesystem som medger en väsentlig sänkning av det totala skattetrycket. Regeringens kärnkraftsavvecklingsprogram kommer att hota sysselsättning och välstånd. De mest elintensiva industrierna ligger i regioner som redan har en svag arbetsmarknad. 1 vår energipolitiska partimotion (1989/90: N404) framhåller vi att grunden för en energipolitik som inte allvar ligt skadar den svenska ekonomin är att de nuvarande kärnkraftsreaktorerna nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven. Arbetsmarknadens funktion är av vital betydelse för möjligheterna att nya arbetsplatser kan tillkomma i utvecklingsmässigt svaga delar av landet. Vi framlägger dels i en motion om arbetsmarknadspolitiken (1989/90:A252), dels i flera arbetsrättsliga motioner (1989/90: A749, A751, A760 och A761) förslag som syftar till en bättre fungerande arbetsmarknad. I en situation där den politiska inriktningen förändrats i enlighet med våra förslag kommer det likväl att behövas åtgärder av regionalpolitisk karaktär i vissa delar av vårt land. Det är viktigt att regionalpolitiken utformas efter verklighetens krav och realiteter. Regionalpolitiska medel måste vara effektiva och bli föremål för kontinuerlig uppföljning och omvärdering. Den regionalpolitiska kommittén, REK-87, har redovisat sina förslag. Dessvärre gick det inte att nå någon bred politisk enighet om en ny regionalpolitik. förmådde inte presentera något egentligt alternativ till den nuvarande regionalpolitiken. Det bör noteras att flera av de förslag som utredningsmajoriteten förespråkade har avvisats av regeringen. Därvidlag har regeringen på några punkter anslutit sig till de synpunkter som redovisas av den moderate ledamoten. Regeringens regionalpolitik präglas av en brist på nytänkande. Förslaget karakteriseras också av en stark tilltro till statliga myndigheter och diverse offentliga inslag i näringslivet. Regionalpolitik i olika perspektiv Det är viktigt att betrakta förhållandena i ur olika geografiska perspektiv. - Det globala perspektivet handlar om roll i världen och hur skall kunna stärka och hävda sin ekonomiska och kulturella position visavi omvärlden. - Det europeiska perspektivet som rör roll i ekonomiska och kulturella gemenskap och som bl.a. innefattar hur vårt land skall kunna samverka och konkurrera med andra länder inom ramen för ett växande europeiskt samarbete. - Det nationella perspektivet rör regional utveckling och måste innefatta hur vi skall skapa långsiktiga förutsättningar för regioner att utvecklas på ett positivt sätt. - Det inomregionala perspektivet rör balansen inom en region. 3.1 Den centraliserade statsmakten är mera centraliserat . Trots att decentralisering har varit ett vanligt förekommande uttryck i politiken har utvecklingen drivits i motsatt riktning. Den socialistiska ideologin med dess krav på likformighet kräver standardiserade lösningar. Därigenom kan makt och inflytande i samhället centraliseras. Ett av resultaten är en kraftig tillväxt av den offentliga sektorn. De offentliga utgifternas andel av BNP uppgick till - nu är de . Det har inneburit att allt fler viktiga ekono- 5 miska beslut fattas av ett relativt fåtal personer i departement och riksdag. Successivt har det offentliga inflytandet över individer och företag ökat. Företag och kommuner styrs av lagar och bestämmelser som oftast förskju- A83 ter makten till . Enskilda lagar har ofta förefallit motiverade och relativt harmlösa. Det sammanlagda resultatet har emellertid blivit svåröverskådliga lagkomplex, vilkas konsekvenser endast ett fåtal centralt placerade experter kan överblicka. För att styra eller "stimulera" kommuner och landsting har det skapats ett stort antal s.k. specialdestinerade statsbidrag. Staten delar ut stora bidrag till kommunerna om dessa utformar service m.m. på det sätt som staten vill. 1 realiteten har kommunernas självstyre därmed kraftigt reducerats. Socialdemokraternas ambition har varit att kommuner skall se likartade utoavsett om det är eller , om det är eller . En annan centraliserande effekt av statens bidragsgivning är att befolkningen i små kommuner betalar in mer i skatter och avgifter till staten än vad som återgår i form av statsbidrag. Invånarna i de små glesbygdskommunerna kan sägas betala för den offentliga sektorns tillväxt i storstäderna. Ett exempel är barnomsorgsavgifterna. I små glesbygdskommuner är inbetalningen i form av barnomsorgsavgifter oftast större än det statsbidrag för barnomsorgen som går tillbaka till kommunerna. Reglerna för verksamheten inom den offentliga sektorn -1.ex. sjukvården och barnomsorgen - är utformade så att verksamheten måste utföras i offentlig regi. Därför ser vi sällan några privata alternativ utanför storstäderna. I stället är det storskaliga lösningar som tillämpas. Även små offentliga sjukvårdsenheter blir dyra, eftersom de förväntas se ut och arbeta som stora sjukvårdsenheter. När socialdemokraterna genomdrev Dagmar-reformen hävdade de att den skulle gynna glesbygdslän - så blev det inte. Däremot utsträcktes politikernas makt över sjukvårdssektorn. 3.2 Storstäder och regionala tillväxtcentra Tillväxten i storstadsregionerna är inte ett hot mot utvecklingen i andra regioner, utan snarare en motor för tillväxt i hela landet. Tillväxten i områden som , och västra innebär inte att all befolkning och alla företag kommer att koncentreras dit . Den mycket avancerade teknikutveckling som sker i storstadsområdena utgör i själva verket förutsättningen för att vi i skall kunna utveckla framtidens arbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändrade förutsättningar för decentralisering av produktion och service. Detta gagnar långsiktigt våra möjligheter att skapa en balanserad regional utveckling. Flera av de mellanstora städerna uppvisar en dynamisk tillväxt. Genom att näringslivet i mellanstora städer utvecklas växer en servicestruktur upp som även hjälper företagen i städernas omland. Denna tillväxt av mellanstora städer är således en faktor som är positiv för den regionala balansen. Däremot finns det ingen anledning att, som REK87, förespråka speciella stödåtgärder för de mellanstora städerna. Vi anser att dessa städer har tillräcklig livskraft och tillräckligt goda allmänna förutsättningar att kunna utvecklas av egen kraft. Viktiga faktorer för regional utveckling Utvecklingskraften i olika regioner påverkas i hög grad av faktorer som inte direkt kan styras genom politiska beslut. 4.1 Klimat och miljö Klimatet i det norrländska inlandet är hårdare än i resten av landet. Detta leder till högre kostnader, främst för uppvärmning och för byggnadsinvesteringar. Klimatfaktorn kan också bidra till att skapa en mindre positiv bild av det norrländska inlandet hos personer från andra delar av landet, vilket försvårar och fördyrar rekrytering av nyckelpersoner. Dessa nackdelar kompenseras bäst genom en generell kostnadssänkande regionalpolitik. har den goda miljön i bl.a. en betydelsefull attraktionskraft. Efter hand som medvetenheten om miljöproblemen ökar kommer säkerligen de delar av vårt land som kan erbjuda en fin naturmiljö att framstå som attraktiva för allt fler människor. 4.2 Det goda entreprenörklimatets betydelse En framgångsrik regionalpolitik måste utgå från de enskilda människornas idérikedom, entreprenöranda och vilja att bidra till utvecklingen. Det är nödvändigt att utnyttja de teknologiska landvinningar som gör det möjligt att i en del sammanhang bortse från geografiska avstånd, liksom möjligheten att skapa nya arbets- och företagsformer. Kunskap och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Den centrala styrningen av lokala utvecklingsprojekt är hindrande och bör upphöra. Den praktiska politiken måste utformas så att den främjar förståelse för och satsningar på individuellt entreprenörskap och företagande. Alternativet till socialdemokraternas tilltro till politikersamhället och den sociala ingenjörskonsten är en politik som mobiliserar utvecklingskraften hos enskilda människor. Politiken i en dynamisk ekonomi måste vara inriktad på avreglering, skattesänkning och decentralisering. En mycket viktig faktor i strävan att stärka utvecklingskrafterna i en region är därför att främja samarbete mellan företagare. Det kan röra sig om allt från rådgivning och samverkan vid företagsstarter till gemensamma kundkontakter eller samarbete med lokala och regionala myndigheter. Insikten om det lokala näringslivssamarbetets stora betydelse ökar. Det finns numera flera praktiska exempel: Moragruppen, Söderhamnsmodellen, Laxåföretagens etableringscenter etc., som visar på nya medel att främja företagsutveckling och tillväxt. Nätverk kan inte skapas genom politiska beslut. Däremot bör SIND, STU, utvecklingsfonderna och eventuella kommunala näringslivssekreterare ha som en viktig uppgift att skapa nätverk och samarbete inom lokalt näringsliv. Näringslivets egna initiativ måste ges stort utrymme, eftersom dessa kan visa på nya och framgångsrika metoder som medverkar till växande företagsamhet. 4.4 Näringslivstradition Mot. Svenskt näringsliv förknippas vanligen med ett tjugotal stora, internationellt inriktade företagsgrupper. Småföretagen, som ofta setts över axeln av socialdemokratiska politiker, är emellertid och kommer än mer att vara en omistlig tillgång för den svenska ekonomin. Utan småföretagen skulle inte heller de stora företagen kunna fungera. Småföretagen svarar för det mest dynamiska inslaget i näringslivet. Sysselsättningen i småföretag skulle kunna öka ytterligare. Förekomsten av småföretag varierar kraftigt mellan olika delar av vårt land. I vissa områden finns det en stark småföretagartradition. I andra delar av landet - främst i anslutning till de gamla bruksorterna - finns det få småföretag. Arbetsmarknaden har dominerats av en, eller några få, arbetsgivare. Den differentierade och dynamiska småföretagstraditionen i är eftersträvansvärd. Där finns det naturliga relationer och nätverk som främjar företagens tillväxt och uppkomsten av nya företag. Praktiskt taget alla har genom släktingar och vänner en förståelse för vad det innebär att driva ett företag. Det gör steget att starta ett företag lättare. Det innebär även att företagaren lätt kan få kontakt med andra företagare. I sådana områden ser man, generellt sett, inte andra företag främst som konkurrenter, utan som ett slags partner. De förutsättningar som möjliggjort denna utveckling måste vara utgångspunkten för en viktig del av den framtida regionalpolitiken. Betydelsen av statens och kommunernas agerande Statens agerande, både som övergripande beslutsfattare och som aktör på olika områden, påverkar den regionala utvecklingen. genomfördes en utlokaliseringsomgång, när ett stort antal myndigheter flyttades från till andra orter i landet. Därefter upphörde utlokaliseringarna nästan helt. Ett antal nyinrättade verk placerades dock utanför . inledde regeringen en ny utlokalisering. , en sammanslagning av , placerades i . Delar av flyttades till . tvingades förlägga del av sin verksamhet till och . Det nyinrättade , som bröts ut ur delar av SJ, placerades trots protester från anställda och verksledning i . Moderata samlingspartiet var kritiskt när den socialdemokratiska regeringen genomförde den första utlokaliseringsomgången. Vi har även ifrågasatt de senaste besluten. Utvärderingarna av de tidigare utlokaliseringarna visar att resultatet i form av minskad effektivitet och ökade kostnader varierat mellan olika verk. I viss mån har utlokaliseringar bidragit till att ge de orter som fick del av utlokaliseringarna en mera mångfasetterad arbetsmarknad. innebar utlokaliseringarna påfrestningar för enskilda människor. För ämbetsverkens del har utlokalisering i flera fall inneburit svårigheter att rekrytera kvalificerad personal. I fallet med kan detta menligt påverka järnvägstrafikens utvecklingsmöjligheter. Starka skäl talar för att centrala ämbetsverk med stora kontaktytor bör Mot. ligga i landets huvudstadsregion. Det hindrar inte att det kan finnas myndig- A83 heter eller delar av myndigheter som utan förfång kan flyttas till andra orter. Ett sådant beslut måste dock vara noggrant förberett. 5.2 Decentralisering av besluten I stället för utlokalisering av centrala verk och myndigheter finns det anledning att decentralisera genom att sprida beslutsfattandet i olika frågor. Den viktigaste decentraliseringen är givetvis att i högre utsträckning ge de enskilda människorna ökat inflytande över sina egna aktiviteter. En decentralisering inom den offentliga förvaltningen, som innebär att fler beslut kan fattas på lägre nivå, bidrar till att minska avståndet mellan beslutsfattande myndighetspersoner och de enskilda individerna. De centrala verken blir mindre, och förhoppningsvis effektivare, som den regionala nivåns beslutskraft stärks, vilket gynnar den regionala kompetensen. och är exempel på att statliga myndigheter delvis har kunnat decentralisera beslutsfattandet. Höga kommunalskatter försämrar utvecklingsmöjligheterna i en kommun genom att ge ökade incitament att flytta från orten och genom att minska investeringsvilligheten. Därför är det särskilt viktigt att kommunerna i de regioner som har en svag utveckling håller nere den kommunala utdebiteringen. För att möjliggöra detta måste det finnas ett väl avvägt skatteutjämningssystem som inte systematiskt gynnar högskattekommunerna. Vi vill ta bort merparten av de specialdestinerade statsbidragen och införa ett skatteutjämningssystem som tar hänsyn i första hand till skillnader i den kommunala skattekraften och åldersstrukturen. Ett sådant förslag skulle gynna många kommuner med en förhållandevis svag utveckling. 5.4 Kultur och fritid Tillsammans med staten har kommunerna ett ansvar för att stödja olika kulturella aktiviteter. I första hand bör de intresserade själva svara för finansieringen, men det ringa publikunderlaget utanför storstadsregionerna gör det ibland nödvändigt att stat och kommuner bidrar till verksamheten. Det statliga kulturstödet bör delvis förändras för att bättre överensstämma med målsättningen bakom regionalpolitiken. Därvid bör övervägas om inte det statliga stödet till kulturverksamhet kan göras mera generellt. Vidare måste de nationella kulturinstitutionerna genom bl.a. turnéer visa sitt ansvar för regional spridning av kultur. Kulturutbudet är bara ett, om än viktigt inslag i det totala serviceutbudet. För många människor är tillgången på kommersiell service väl så betydelsefull, liksom det allmänna nöjesutbudet. En stor del av det kommersiella utbudet har kommunen svårt att påverka, men den kan bl.a. genom generös tillståndsgivning underlätta för vissa verksamheter. 1* 1989190. Betydelsen av god energitillgång miljö och ekonomi hotas av den nuvarande socialdemokratiska energipolitiken. Regeringens politik att lägga ner alla de svenska kärnkraftreaktorerna kommer att leda till drastiskt ökade elpriser. Det medför att den elintensiva industrin slås ut. Mycket av den elintensiva industrin finns i områden som har förhållandevis svag utvecklingskraft. 1 och Bergslagen finns en stor del av den elintensiva industrin. Den svenska ekonomin saknar livskraft för att kunna suga upp 10 000-tals personer som skulle bli arbetslösa vid en nedläggning av den elintensiva industrin. Även många hushåll kommer att drabbas svårt ekonomiskt. och har i sitt scenario för ett miljövänligt framtida energisystem, som inte utnyttjar kärnkraft, räknat med ett elpris för hushållen som är fyra gånger högre än dagens. Moderata samlingspartiet anser att kärnkraften skall nyttjas så länge den är säker. Om kärnkraften avvecklas under de närmaste decennierna finns det inga miljövänliga alternativ. Därför kommer de orörda älvarna i att offras. Moderata samlingspartiet anser att de orörda älvarna bör bevaras. Dessa utgör omistliga naturvärden. Ur regionalpolitisk synvinkel är det dessutom uppenbart att dessa älvar är mycket mera värdefulla orörda än om det anläggs ett antal vattenkraftverk. Anläggningsarbeten ger arbete endast - orörda älvar kan generera turism och därmed varaktiga sysselsättningstillfällen. Goda kommunikationer har alltid påverkat olika regioners utvecklingsmöjligheter och näringslivsstruktur. skärps kraven på ytterligare kommunikationer, såväl inom landet som till utlandet. I fördyras och försvåras kommunikationerna av att vi har en liten befolkning utspridd över en stor yta. Ett modernt samhälle är beroende av goda kommunikationer. Andelen av BNP som används för investeringar inom kommunikationssektorn har minskat under . Detta ger anledning till oro. Utvecklingen måste därför vändas. Både för företagens transporter och för privatbilismen är ett vägnät av hög och god standard av avgörande betydelse. Underhållet på stora delar av det svenska vägnätet är eftersatt. Stora resurser kommer att krävas enbart för att vidmakthålla existerande vägstandard. Det är väsentligt att väganslagen därutöver inriktas på att undanröja 10 flaskhalsar på de mest trafikerade vägarna. Goda vägar mellan de tre stor- Mot. stadsregionerna är nödvändiga.