mot · GD02So58 · 1990-04-27 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:140 Höjning av de allmänna barnbidragen, m.m 1989/90 So5860 I propositionen förslås en höjning av det allmänna barnbidraget med och barn fr.o.m. . Syftet är att kompensera barnfamiljerna för de extra prishöjningar som följer av förslagen till finansiering av skatteomläggningen, bl.a. avskaffade mjölksubventioner och borttagen skattereduktion för ensamföräldrar och hemarbetande föräldrar. föreslås en väsentlig försämring av flerbarnstilläggen. Vi motsätter oss förslagen, som skulle göra barnfamiljerna än mer bidragsberoende. I stället bör hänsyn tas till barnfamiljernas lägre skatteförmåga genom ett grundavdrag på per barn och år vid den kommunala beskattningen. Grundavdraget införs stegvis och uppgår 1991 till . Flerbarnstilläggen får inte urholkas. Skattereduktionen för hemarbetande föräldrar och ensamföräldrar bör kvarstå och mjölksubventionerna, i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, avtrappas i långsammare takt. För att undvika orimliga marginaleffekter har tidigare, på vårt förslag, beslutat att omvandla en del av bostadsbidragen till hushåll med fyra eller flera barn till ett icke inkomstprövat familjestöd inom flerbarnstilläggens ram. Därigenom har det inkomstprövade stödet till flerbarnsfamiljerna minskat, utan att hushållen för den skull fått sin ekonomiska situation försämrad. Det oreducerade bostadsbidragets maximala belopp är därför i huvudsak samma för alla hushåll med tre eller flera barn. 1989/90:144 om bostadsbidragen föreslås att dessa fortsättningsvis lämnas efter samma regler till alla familjer med tre eller flera barn. Vi har i princip inget att erinra mot detta. har vi tvärtom arbetat för att flerbarnsfamiljer inte skall åsamkas högre marginaleffekter genom avtrappade bostadsbidrag än andra familjer. Men en absolut förutsättning är att flerbarnstilläggen inte urholkas. Detta är dock vad som föreslås i prop. Nedanstående tablå visar den föreslagna barnbidragshöjningen per familj respektive per barn: 1989/90 So58 Tablån visar att den sammanlagda barnbidragshöjningen t.o.m. skulle bli lägre för familjer med 4 och 5 barn än i trebarnsfamiljerna. Per barn räknat blir barnbidragshöjningen ungefär hälften så hög för fembarnsfamiljen som i familjer med ett, två eller tre barn. skulle barnfamiljerna givetvis drabbas allt hårdare av det aviserade borttagandet av mjölksubventionerna ju fler barn som finns i familjen. Den genomsnittliga kostnadsökningen kan enligt uppgifter från utredningstjänsten beräknas till ca för ensamstående med 1 barn, till ca för makar med 1 barn och till ca för makar med 3 barn. Socialministern bekräftar själv i propositionen att de förändringar av inkomst- och mervärdeskatterna som föreslås leder till en relativ försämring för barnfamiljerna. Detta sker dels genom vidgad indirekt beskattning, dels genom att deltidsarbete är förhållandevis vanligt i barnfamiljerna, vilket leder till ett mer begränsat genomslag av de sänkta inkomstskatterna. Socialministern hade kunnat tillägga att hemarbete respektive kort deltidsarbete är särskilt vanligt i de större barnfamiljerna, vilket ytterligare begränsar deras fördelar av inkomstskattesänkningen. Till yttermera visso föreslås i prop. 1989/90:110 om inkomstbeskattningen att den s.k. hemmamakereduktionen på avskaffas. Detta drabbar i särskilt hög grad flerbarnsfamiljerna, liksom alla ensamföräldrar. Vi motsätter oss i vår partimotion 1989/90:Sk59 att hemmamakereduktionen avskaffas. Vi yrkar där också avslag på alla de föreslagna höjningarna och breddningarna av momsen, begär en frysning av fastighetsskatterna samt förbättrade reseavdrag. Detta innebär bl.a. att den extra inflation på som skulle följa av skattepropositionerna i stort sett kan undvikas. Detta har särskilt stor betydelse för boendekostnaderna och gynnar därigenom särskilt barnfamiljer och hushåll med lägre inkomster. Vi kommer också att motsätta oss att mjölksubventionerna avskaffas helt . I stället bör den tidigare beslutade gradvisa avtrappningen av mjölksubventionerna med fortsätta. Huvuddelen av de prisökningar på mjölken som 1991 skulle följa av de avskaffade subventionerna undviks därmed. En successiv nedtrappning ger dessutom lantbrukarna möjlighet att ställa om sin produktion på ett rimligt sätt. Vi vidhåller också vår uppfattning att barnbidragshöjningar bör ersättas av successivt lägre skattetryck samt av grundavdrag för alla barn. För bör således som ett första steg införas ett grundavdrag vid den kommunala beskattningen på för alla barn (till för hemmavarande barn i gymnasieskolan som uppbär De som har så låga inkomster och/eller så många barn att de Mot. inte kan utnyttja grundavdraget fullt ut kompenseras genom negativ skatt. (Vad gäller förslagets konstruktion, se den ovan nämnda moderata partimotionen.) Grundavdraget bör sedan byggas ut och 1993 så att det uppgår till per barn. Därutöver bör barnbidragen och flerbarnstilläggen utgå med oförändrade belopp. I nedanstående tablå anges barnbidragshöjningen för barnfamiljerna med regeringens förslag respektive skattelättnaderna med vårt förslag. Kommunalskatten har antagits vara . Nedanstående tablå visar barnbidragshöjningen per barn genom regeringens förslag, respektive skattesänkningen per barn genom vårt förslag till grundavdrag för barn 1991. Våra förslag i övrigt innebär också att man kan undvika att öka beroendet av inkomstprövade bostadsbidrag. Familjerna får i stället väsentligt bättre möjligheter att leva på sin lön när skatten är betald och att av egen kraft förbättra sin ekonomi. Erforderliga lagförslag torde ankomma på vederbörande utskott att utforma. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med avslag på propositionens förslag beslutar att fr.o.m. införa ett kommunalt grundavdrag för alla barn på i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att beslutar att barnbidrag och flerbarnstillägg skall utgå med oförändrade belopp. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () () () () () 1989/90 So58