mot · GD02Sk58 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk58 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning En ny bolagsbeskattning 3 2.1 Bolagsskattesatsen och en ny generell reserveringsmöjlig 2.2 Nominell beskattning av reavinster? 2.3 Slopad dubbelbeskattning 4 2.4 Underlag för SURV 4 2.5 Värdering av lager 5 2.6 Nuvärdeavskrivning och periodiseringsfond 5 2.8 Särskilda regler för fåmansföretagsdelägare 5 2.9 Särskilda branscher 6 2.9.1 Investmentföretag och aktiefonder 6 2.9.2 Banker och andra finansiella institut 6 2.9.3 Byggnadsföretag m.m 6 Beskattning av enskild näringsverksamhet 6 3.1 Reserveringsmöjligheter m.m 6 3.3 Indelning i förvärvskällor och underskottsavdrag 7 3.5 Bil med blandad användning m.m 8 3.6 Lokal i den egna bostaden 8 3.7 Realisationsvinstbeskattning av näringsfastigheter 8 Uttag av socialavgifter 9 Förmögenhetsskatt och begränsningsregel 9 Övergången till det nya företagsskattesystemet 10 8.1 Avskattning av lagerreserver m.m 10 8.2 Regler för banker m.m 10 Moderata samlingspartiet föreslog 1985 en reformering av det nuvarande bolagsskattesystemet. Skattesatsen borde sänkas till som investeringsfondssystemet slopades och andra reserveringsmöjligheter begränsades. De förslag som läggs fram i propositionen, med utgångspunkt i det förslag utredningen om reformerad företagsbeskattning presenterade, överensstämmer i sina huvuddrag med det moderata förslaget . I vissa avseenden måste emellertid förslagen i propositionen ändras för att den nya företagsbeskattningen skall kunna leda till en positiv utveckling och högre tillväxt. I propositionen saknas en särskild reserveringsmöjlighet som stöd för små och nystartade företag. I propositionen föreslås en full nominell beskattning av realisationsvinster vid bolagsbeskattningen. Moderata samlingspartiet förordar generellt en beskattning av kapitalvinster som innebär att anskaffningsvärden indexuppräknas vid vinstberäkningen. Samma regler bör gälla inom bolagssektorn som i övriga fall. Dubbelbeskattningen bibehålls i regeringens förslag med undantag för att de s.k. Anellavdragen även fortsättningsvis tillåts vid nyemission. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar diskriminerar riskvilligt sparande i förhållande till övriga sparformer. Den bör, enligt vår mening, successivt slopas med början 1992 genom införande av avräkning för erlagd bolagsskatt vid beskattningen av aktieägaren. förslag om nuvärdeavskrivning och periodiseringsfonder fullföljs inte i propositionen. Genom rätt till nuvärdeavskrivning uppkommer positiva effekter på företagens risktagande och likviditet. Även andra skäl talar för förslaget, som således bör genomföras. Det s.k. inkuransavdraget vid lagervärdering föreslås sänkas från i propositionen. Avdraget bör, i likhet med vad företagsskatteutredningen föreslog, sättas till av det totala anskaffningsvärdet. 1 motionen avvisas de föreslagna spärreglerna för delägare i fåmansbolag. Det moderata skattealternativet är så utformat att några spärregler vad gäller utdelningar inte behövs. För realisationsvinster behövs spärregler, men de måste utformas på ett enklare och mer generöst sätt än i propositionen. Vi förordar också att företagsskatteutredningens förslag om alternativa värderingsregler för banker och andra finansiella institut fullföljs. Därmed får dessa företags fordringar på allmänheten (exklusive utlåning till staten och kommuner) tas av det samlade anskaffningsvärdet. Vi föreslår också att företagsskatteutredningens förslag beträffande investmentföretag och aktiefonder fullföljs. Vad avser värdering av pågående arbeten för byggnadsföretag bör också företagsskatteutredningens förslag om att de skall få tas upp till lägst av nedlagda direkta kostnader genomföras. Indirekta kostnader bör få avskrivas direkt. Reserveringsmöjligheterna för egenföretagare bör förbättras utöver vad som föreslås i propositionen genom att egenföretagarens egen inkomst får ingå i underlaget för den nya reserveringsmöjligheten. Ränta på skogs- och upphovsmannakonton bör inte beskattas. S.k. far- Mot. tygsfonder skall även i fortsättningen vara tillåtna inom såväl bolagssektorn Sk58 som för enskilda näringsidkare. Förslaget om räntekorrektion, som syftar till att motverka att kostnader för privata lån dras av inom inkomstslaget näringsverksamhet, bör avslås. Förslaget är krångligt och kan dessutom leda till negativa effekter så till vida att faktiska kostnader för näringsverksamheten inte blir avdragsgilla. Vi avvisar förslaget om att slopa rätten till underskottsavdrag mot andra inkomstslag eller förvärvskällor under löpande beskattningsår. Vi avvisar också förslaget om att införa en ny s.k. särskild löneskatt. Frågan om förmögenhetsbeskattning och den begränsningsregel som syftar till att begränsa det totala uttaget av skatt berörs inte alls i propositionen. Det är märkligt med tanke på att förändring av inkomstskattningen rimligen också bör ses i samband med förmögenhetsbeskattningen. Vi föreslår liksom tidigare att förmögenhetsskatten på arbetande kapital slopas. Begränsningsregeln bör också justeras ned till . I motion 1984/85:2754 föreslog moderata samlingspartiet att det nuvarande bolagsskattesystemet skulle reformeras. Den kritik som framfördes gällde främst kombinationen av hög formell och låg effektiv skattesats. Detta skapade inlåsningseffekter och motverkade investeringar som skulle ha genomförts med oförändrat skatteuttag men med en lägre bolagsskattesats. Bolagsbeskattningen präglas också av bristande neutralitet mellan olika investeringar beroende på art, finansieringsform och finansiär. I den moderata motionen föreslogs mot denna bakgrund att bolagsskattesatsen skulle sänkas till , som investeringsfondssystemet slopades och andra reserveringsmöjligheter begränsades. Det förslag som lades fram av utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF) överensstämmer i sina huvuddrag med det moderata förslaget . I vissa detaljer redovisades emellertid avvikande uppfattning av den moderate ledamoten i utredningen. I föreliggande proposition, som bygger på uppgörelsen mellan socialdemokraterna och , föreslås vissa förbättringar men flera försämringar jämfört med utredningsförslaget. I det följande redovisas de punkter där vi föreslår avvikelser från propositionen i samma ordningsföljd som i propositionen. Dessutom tillkommer vissa frågor som överhuvudtaget inte tagits upp i propositionen. 2.1 Bolagsskattesatsen och en ny generell reserveringsmöjlighet I propositionen föreslås att bolagsskattesatsen sänks till och att den generella rätten till lagernedskrivning tas bort. I stället införs en särskild skatteutjämningsreserv (SURV) som baseras på företagens egna beskattade kapital med högst eller alternativt av lönesumman. Vi accepterar den föreslagna skattesatsen, men anser att man bör överväga en sänkning med tanke på att den samlade skattebelastningen på bolagssektorn ökat . Skattesatsen bör också anpassas till en 3 eventuell sänkning av skattesatsen i det nya inkomstslaget kapital. 1* 1989190. föreslog en extra avsättningsmöjlighet som ett Mot. stöd för små och nystartade företag (mini-SURV) på av lönesumman Sk58 upp till 25 basbelopp. Enligt vår uppfattning bör reserveringsmöjligheterna för små och nystartade företag vara större än vad som föreslås i propositionen. Den extra reserveringsmöjligheten bör utformas så att den gäller oavsett om det egna kapitalet eller lönesumman valts som bas för reserveringarna. Regeringen bör återkomma till med förslag som bygger på företagsskatteutredningens med den skillnaden att den extra reserveringsmöjligheten också får beräknas med lönesumman som bas. 2.2 Nominell beskattning av reavinster? I den moderata partimotionen om inkomstbeskattningen i stort föreslås att kapitalvinster vid försäljning av såväl fastigheter som värdepapper skall beskattas efter indexuppräkning av anskaffningsvärdet. Samma principer som gäller fysiska personer bör också gälla inom bolagssektorn. Regeringen får återkomma till med förslag om lagreglering av denna fråga. Förslaget i propositionen innebär att dubbelbeskattningen av aktieutdelningar bibehålls. I motsats till vad som föreslogs av företagsskatteutredningens majoritet skall dock det s.k. Anellavdraget vara kvar. Skälet till att Anellavdraget bibehålls är att egenkapitalfinansiering annars skulle diskrimineras i förhållande till lånefinansiering. Ersättningen vid lånefinansiering skulle ju enkelbeskattas, medan ersättningen i form av utdelning på egenkapitalfinansiering skulle dubbelbeskattas. Det senare alternativet skulle därmed bli dyrare. Det finns inte heller i övrigt några sakliga skäl till varför just aktieutdelningar skall dubbelbeskattas till skillnad från andra kapitalinkomster. I samband med företagsskatteutredningens arbete fördes ett resonemang om att dubbelbeskattningen var motiverad med hänsyn till att arbetsinkomster belastades med socialförsäkringsavgifter. Detta resonemang kan endast ha giltighet under förutsättning att förmånsrelateringen av socialförsäkringsavgifterna efter hand helt slopas. Enligt vår mening bör emellertid socialförsäkringsavgifterna åter successivt förmånsrelateras. De får därmed inte karaktär av skatt. Då försvinner också detta - i sig felaktiga - argument för en bibehållen dubbelbeskattning. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar bör således med början 1992 successivt slopas genom införande av avräkning för erlagd bolagsskatt vid beskattningen av aktieägaren. 2.4 Underlag för SURV I propositionen föreslås att aktier i utländska dotterbolag får medräknas i SURV-underlaget till . Denna begränsning motiveras med risken av att ett fullständigt inklude rande av utländska aktier i underlaget skulle innebära favorisering av expan- Mot. sion i utlandet. Om utländska aktier å andra sidan exkluderas kan det ge Sk58 svenska företag anledning att förlägga förvärv av utländska företag till dotterföretag i utlandet. Enligt vår bedömning bör en avvägning mellan dessa olika konsekvenser leda till att aktier i utländska dotterbolag får medräknas i SURV-underlaget till en högre andel än som föreslås i propositionen, nämligen . 2.5 Värdering av lager I propositionen föreslås att lager får värderas antingen enligt lägsta värdets princip eller till av det totala anskaffningsvärdet. föreslog att det s.k. inkuransavdraget borde sättas till av det totala anskaffningsvärdet. I propositionen sänks således detta avdrag till . Enligt vår mening bör företagsskatteutredningens förslag genomföras och lagret alternativt få värderas till av det totala anskaffningsvärdet. 2.5 Nuvärdeavskrivning och periodiseringsfond I propositionen återfinns inte företagsskatteutredningens förslag om nuvärdeavskrivning och periodiseringsfond. Motivet för detta förslag var att det bedömdes ge positiva effekter på företagens risktagande och deras likviditet. Förräntningskravet på investeringar kan också bli oberoende av företagets förväntningar om den framtida inflationen. De skäl som angavs av företagsskatteutredningen är enligt vår uppfattning fortfarande giltiga. Regeringen bör således lägga fram förslag i enlighet med vad utredningen förordade om nuvärdeavskrivning samt periodiseringsfonder. Vi instämmer i princip i propositionens förslag om begränsade möjligheter till fondavsättningar. Vad gäller frågan om s.k. fartygsfonder måste emellertid hänsyn tas till att det ofta är fråga om mycket stora belopp då ett fartyg eller luftfartyg avyttras. För att undvika en alltför kraftig skattebelastning till dess ersättningsfartyg anskaffas bör avsättning till fartygsfond även i fortsättningen tillåtas. 2.8 Särskilda regler för fåmansföretagsdelägare I propositionen läggs förslag om särskilda spärregler vad beträffar utdelning och realisationsvinster för delägare i fåmansföretag. Förslagen i propositionen motiveras med att det utan spärregler blir lönsamt att beteckna arbetsinkomster som utdelning eller realisationsvinst för att uppnå lägre beskattning. Detta problem uppkommer dels genom skillnaden i skattesats mellan arbetsinkomster och kapitalinkomster respektive kapitalvinster, dels därför att sociala avgifter som ej är förmånsrelaterade utgår för arbetsinkomster. Ju mindre skillnader i skattesats mellan arbets- och kapitalinkomster som finns, desto mindre blir intresset för eventuella anpassningsåtgärder. En starkare förmånsrelatering av de sociala avgifterna har samma effekt. Några särskilda spärregler bör således inte införas beträffande utdelning. I stället bör spännvidden mellan skattesatserna minska och förmånsrelate- Sk58 ringen av socialavgifterna successivt återinföras. Vad beträffar kapitalvinster uppkommer ett behov av spärregler även i det system vi förordar. Genom indexuppräkningen av anskaffningsvärden vid kapitalvinstbeskattningen blir denna normalt lindrigare än en årlig avskattning av arbetsinkomster. De spärregler som behövs måste emellertid utformas på ett enkelt sätt. Övergångsbestämmelser måste införas och en generositet i tillämpningen medges. Regeringen bör återkomma med förslag i detta avseende. 2.9.1 Investmentföretag och aktiefonder I propositionen förslås till skillnad från företagsskatteutredningens betänkande en differentiering av den föreslagna schablonintäkten så att den uppgår till för investmentföretag och för aktiefonder. Enligt vår uppfattning bör utredningens förslag i stället genomföras. 2.9.2 Banker och andra finansiella institut I propositionen avvisas företagsskatteutredningens förslag till en alternativ värderingsregel, enligt vilken företagens fordringar på allmänheten exklusive utlåning till staten och kommuner får tas av det samlade anskaffningsvärdet. Enligt vår mening bör denna alternativa värderingsregel införas. Enligt propositionen skall pågående arbeten till fast pris, som alternativ till en värdering enligt bokföringslagens regler, tas upp till lägst av nedlagda kostnader. föreslog att pågående arbeten skulle få tas upp till lägst av nedlagda direkta kostnader. Enligt vår mening bör företagsskatteutredningens förslag fullföljas och alternativmöjligheten till värdering sättas till av nedlagda kostnader. Indirekta kostnader bör få avskrivas direkt. Beskattning av enskild näringsverksamhet I propositionen föreslås att egenföretagare får rätt att göra avsättning till SURV med antingen på ingående eget kapital utan begränsning och av årets lönesumma eller av inkomsten på beskattningsåret. Enligt vår mening bör reserveringsmöjligheterna för egenföretagare förbättras utöver vad som föreslås i propositionen genom att egenföretagarens egen inkomst skall få ingå i SURV-underlaget. I propositionen föreslås också att skogs- och upphovsmannakonton bibehålls och att ränta på dessa kontomedel beskattas genom en särskild källskatt på . Vi delar uppfattningen om att dessa kontoavsättningar skall bibehållas. Den föreslagna beskattningen av ränta på innestående medel bör emellertid Sk58 Virkestillväxten beskattas inte förrän faktisk inkomst uppkommer genom avverkning. För att undvika att intresset för avverkningar minskar bör självfallet samma regler gälla för de medel som sätts in på skogskonton. Samma princip bör gälla för upphovsmannakontona. Som vi tidigare föreslagit bör de s.k. fartygsfonderna även i fortsättningen kunna användas. Detta skall självfallet gälla såväl för enskilda näringsidkare som inom bolagssektorn. I propositionen föreslås liksom i inkomstskatteutredningen en särskild räntekorrektion, som syftar till att undvika att kostnader för privata lån dras av inom inkomstslaget näringsverksamhet, när de rätteligen borde dragits av i inkomstslaget kapital med ett lägre skattemässigt värde. Detta problem blir större ju större spännvid det finns mellan skattesatserna och ju mindre förmånsanknytning socialförsäkringsavgifterna har. I första hand bör således intresset för att lägga privata lån i inkomstslaget näringsverksamhet minskas genom mindre spännvidd i skattesatser och bättre förmånsanknytning vad gäller socialavgifterna. Propositionens förslag kommer dessutom att kunna leda till ett omvänt rättviseproblem. I vissa fall kan nämligen kostnader för näringsmotiverade lån komma att inte få dras av i inkomstslaget näringsverksamhet. Enligt vår mening leder en sammantagen bedömning av de problem som kan uppkomma till att någon s.k. räntekorrektion överhuvudtaget inte bör införas. Förslaget i propositionen bör således avslås. 3.3 Indelning i förvärvskällor och underskottsavdrag I propositionen föreslås att aktiva verksamheter inom näringsverksamhet bildar en förvärvskälla, men att passiva verksamheter kan bilda skilda förvärvskällor. Underskott i förvärvskälla får dras av vid beräkningen av inkomster för samma förvärvskälla kommande beskattningsår. Underskott vid en förvärvskällas upphörande behandlas som reaförlust vilket innebär att av underskottet får dras av från intäkt av kapital. Rätten att kvitta underskottsavdraget under löpande beskattningsår mot andra inkomstslag eller förvärvskällor slopas helt. Den slopade rätten att dra av underskott under löpande beskattningsår missgynnar i hög grad nyföretagande och entreprenörskap. Kostnaden för risktagande ökar, vilket i sin tur innebär att antalet riskprojekt minskar. En följd därav blir att tillkomsten av nya verksamheter blir mindre än den annars skulle vara. Rätten att kvitta underskott under löpande beskattningsår bör således enligt vår mening bibehållas. Genom den sänkning av skattesatserna som föreslås kommer intresset av underskottsavdrag i skatteplaneringssyfte att minska högst betydligt. För att ytterligare minska möjligheterna till överdriven skatteplanering kan en utredning se över frågan om vilka underskott - 7 eller kostnader - som överhuvudtaget inte bör vara avdragsgilla. Ett sådant Mot. utredningsuppdrag förelåg tidigare, men utredningen avslutades innan något Sk58 förslag lagts fram. 1 propositionen föreslås att rätten till brutet räkenskapsår avskaffas för enskilda näringsidkare, dödsbon och juridiska personer som förvaltar samfällighet, m.fl. Vi kan dela den principiella uppfattning som ligger bakom att kalenderår normalt bör användas som räkenskapsår. Ett praktiskt problem följer emellertid genom att en stor koncentration av bokslutsarbete och deklarationsarbete nödvändigtvis kommer att uppstå med åtföljande svårigheter för bokföringsbyråer, revisorer m.fl. Dessa problem blir enligt vår mening så stora att förslaget inte bör genomföras. Nuvarande regler för brutet räkenskapsår bör således bibehållas. 3.5 Bil med blandad användning m.m. I propositionen föreslås samma avdragsbegränsning för egenföretagare, som använder egen bil som inte tillhör verksamheten, som för löntagare. Eftersom vi i annat sammanhang föreslår att faktiska kostnader alltid skall vara avdragsgilla vid resor i tjänsten med egen bil bör samma regler gälla för egenföretagare. 3.6 Lokal i den egna bostaden Uppdelningen i privatbostad och näringsfastighet enligt propositionens förslag medför att de egenföretagare som har lokal i den egna bostaden kan komma att missgynnas, eftersom vissa kostnader som hänför sig till näringsverksamheten inte blir avdragsgilla. Detta är självfallet inte rimligt. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som innebär att även om en fastighet betecknas som privatbostad skall en lokal för näringsverksamhet kunna föranleda avdrag för kostnader i inkomstslaget näringsverksamhet. 3.7 Realisationsvinstbeskattning av näringsfastigheter I propositionen föreslås en helt nominell beskattning av näringsfastigheter i inkomstslaget kapital. Det innebär att den nominellt beräknade vinsten skall beskattas med en skattesats på . En takregel motsvarande vad som gäller för privatbostäder föreslås , så att skatten alternativt kan få beräknas som av försäljningsintäkten. Den föreslagna realisationsvinstbeskattningen blir så hög att inlåsningseffekter uppkommer. Den alternativa takregel som förordas innebär inte heller några förbättringar i detta avseende. Som redovisas i den moderata partimotionen om inkomstbeskattningen i stort bör den realisationsvinst som skall beskattas beräknas efter indexuppräkning av anskaffningsvärdena. För det fall propositionens modell skulle genomföras bör i andra hand en takregel motsvarande den som gäller fritidsfastigheter införas. Det innebär att taket sätts till av försäljningsintäkten. 1989/90 Sk58 I propositionen berörs frågan om förmögenhetsbeskattning inte alls. Enligt uppgift pågår ett utredningsarbete inom . Självfallet bör beskattningen av inkomster avvägas mot den extra beskattning av inkomster som förmögenhetsskatten egentligen är. Enligt vår uppfattning bör förmögenhetsskatten slopas. Vi har i partimotion föreslagit en lindring genom förändring av nuvarande förmögenhetsskatteskala. Vi har vidare föreslagit att förmögenhetsskatten på arbetande kapital slopas. Vi vidhåller givetvis dessa förslag. I propositionen föreslås inte heller att den s.k. begränsningsregeln, som avser det totala uttaget av skatt skall justeras med anledning av de sänkta marginalskatterna. Begränsningregeln har tidigare justerats ned i anslutning till sänkningar av den högsta skattesatsen. Så bör enligt vår mening ske också . Begränsningsregeln bör således justeras ned från . föreslog att handelsbolag skulle omvandlas till särskilt skattesubjekt och i allt väsentligt beskattas efter de regler som gäller för aktiebolag. I propositionen tas inte ställning till frågan om att göra handelsbolag till särskilt skattesubjekt med anledning av att fortsatt utredningsarbete är nödvändigt. Enligt vår mening är handelsbolaget i nuvarande utformning en utmärkt företagsform mellan enskild näringsverksamhet och verksamhet i aktiebolagsform. Nuvarande regler för handelsbolagens beskattning bör av detta skäl i huvudsak bibehållas. Handelsbolaget skall inte göras till dubbelbeskattat skattesubjekt. Detta bör ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att alla förvärvsinkomster skall beläggas med socialavgifter eller en motsvarande skatt. Fulla avgifter skall tas ut då inkomsterna är förmånsgrundande. I andra fall beläggs förvärvsinkomsterna med en ny särskild löneskatt som skall vara . Enligt vår mening bör socialavgifterna successivt återanknytas till utgående förmåner. Förslaget i propositionen går i rakt motsatt riktning genom att icke förmånsgrundade inkomster skall beläggas med den särskilda löneskatten. Vi avvisar således förslaget om att införa en särskild löneskatt. Det gäller bland annat s.k. passiva näringsinkomster och förvärvsinkomster för personer . Yrkande om detta framställs i vår partimotion om inkomstbeskattningen i stort. Enligt propositionen föreslås de särskilda fåmansföretagsreglerna behållas. I likhet med förslaget om beskattning av överutdelning från fåmansföretag beskattas förmånerna som en särskild intäktspost som inkomst av en tjänst Mot. utan uttag av sociala avgifter, rätt till schablonavdrag eller grundavdrag. gon avdragsrätt för företaget föreligger inte. Enligt vår mening bör de förmåner som delägare i fåmansbolag eventuellt kan ånjuta från sitt bolag i skattehänseende behandlas efter samma regler som gäller en vanlig anställd eller aktieägare. Det innebär att de bör tas upp som inkomst av tjänst eller som inkomst av kapital vad beträffar utdelningar. Övergången till det nya företagsskattesystemet 8.1 Avskattning av lagerreserver m.m. Enligt propositionen skärps de övergångsregler i form av avskattning som föreslogs av företagsskatteutredningen. Återföringen skall ske under fyra i stället för . Någon rabattering vid snabbare återföring än föreskrivet utgår inte. Enligt vår uppfattning bör företagsskatteutredningens förslag beträffande såväl tidsperioden som rabattmöjligheter genomföras. För enskilda näringsidkare bör inte intäkt som härrör från avskattningen beläggas med särskild löneskatt, vilket föreslås i propositionen. 8.2 Regler för banker m.m. Även här avviker propositionen från vad som föreslogs av företagsskatteutredningen. Återföringstiden avkortas från fyra till och någon rabatt vid förtida inbetalning utgår inte.