ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub36 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I kommittémotion med anledning avproposition 1990/91:18 om ansvaret för skolaninstämmer partiet i propositionens inriktning attden svenska skolan behöver decentralisering.Men viktiga inslag i en liberal skolpolitik saknas.Folkpartiets avgörande invändning är attdecentraliseringen inte går tillräckligt långt.Sverige kommer fortfarande att ha enpolitikerstyrd skola. Vi anser att det är dags attpröva en skola som mer formas av de verksamma:konsumenterna -- i första hand elever ochföräldrar -- och de professionella pedagogerna,alltså lärarna.Den nya skolan ''kräver en annan statligskoladministration än dagens'' -- en uppfattningsom på många punkter kan delas. När det gäller desärskilda enheterna för uppföljning, utvärderingoch tillsyn kommer uppenbarligen propositionensförslag att innebära att län och Kronobergslän förs till den södra regionen med anknytning tillhögskolorna i /. Enheten där skallunderställas landshövdingen i Malmö.Som representanter för län ochKronobergs län motsätter vi oss starkt dennautformning. Den sydöstra delen av har heltannan struktur än de sydvästra länen och kommeratt hamna i ett diskriminerande minoritetsläge.De tre sydostlänen , ochBlekinge bör i stället sammanföras i en region.Denna får då också en naturlig anknytning till ettplanerat sydostuniversitet och till de tvålärarhögskolor som finns i regionen (ochVäxjö).Den sydöstra regionens utbildningsenhet börutöver tillsyn, uppföljning och utvärdering också fåansvar för fortbildningen inom området. Denna harredan i stor utsträckning skett i samarbete inomdetta område och denna utveckling bör fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna att en sydostregion bildas för tillsyn,uppföljning och utvärdering samt fortbildning förKalmar, och .
mot · GE02Ub38 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan SektorsbidragIden utredning som föregått propositionendiskuteras huruvida stadsbidragen till samtligaskolformer bör samlas i ett sektorsbidrag till skolaoch utbildning för vuxna eller ombidraget skall delas upp i två specialdestineradedelar (en del för den obligatoriska skolformen ochen del för de två frivilliga skolformerna).Propositionen föreslår det först nämnda.Det nya statsbidraget är målgruppsorienteratoch därmed olika i skilda skolformer. Dessutomkommer målgruppsstyrning och utvärdering att skeskolformsvis. Det vore därför logiskt att välja detandra alternativet.Göteborg och många andra kommuner hargenomfört stadsdelsnämndsreformer som innebäratt organiseras i stadsdelsnämndernaoch de frivilliga skolformerna centralt inomrespektive kommun. Fördelningen inomkommunerna skulle underlättas betydligt med 2-sektorsbidragssystemet.Inom många områden diskuterar manmöjligheten att lägga ut vissa gymnasielinjer ikommunalförbund. Även i dessa fall är 2-sektorsbidragssystem att föredra.Det nu föreslagna systemet kommer att medföramånga svåra diskussioner om de relevantakostnaderna.Om beslutar enligt propositionenmåste och andra kommuner få tillgångtill departementets beräkningsunderlag för attklara dessa frågor.Vi vill också påpeka att fördelningen av bidragmellan kommunerna innebär en för storstädernafortsatt ogynnsam fördelning. Så har exempelvisGöteborg kritiserat de medeltal somstaten fastställt för basresurserna. Statsrådet harnoterat att storstadskommunerna har kritiseratdetta men inte föreslagit någon förändring för atträtta till detta. Frågan bör följas upp och rättas tillvid nästa skolbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att statsbidragen skallutgå som tvåsektorsbidrag uppdelade pågrundskolan resp. de frivilliga skolformerna,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fördelningentill storstadskommunerna.
mot · GE02Ub7 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolanföreslås att godkänner att det vid sexlänsstyrelser skall inrättas särskilda enheter föruppföljning, utvärdering och tillsyn påskolområdet. Som motiv anförs att länsstyrelsernaäven i fortsättningen kommer att fylla en uppgiftnär det gäller utbildningsplanering för regionalutveckling.Vi kan inte finna några som helst bärande skälför den föreslagna anordningen med inordnande avenheterna för uppföljning, utvärdering och tillsynpå skolområdet i sex av landets 24 länsstyrelser. Enlänsstyrelses medverkan på skolområdet är i alltväsentligt knuten till frågor som regleras i plan- ochbygglagen. Här är kontaktvägarnaprimärkommunen och i det län därprimärkommunen är belägen. Kommunfullmäktigeoch respektive kommunala nämnder har under detförberedande arbetet författningsregleradeskyldigheter att ta de kontakter som krävs för enändamålsenlig behandling av vederbörandeärende. Den i propositionen föreslagnaanordningen är orationell och ägnad att skapadubbelarbete och komplikationer.Det som i övriga sammanhang anförts ipropositionen ger däremot klara motiv ochrationella skäl för att de sex enheterna föruppföljning, utvärdering och tillsyn på skolområdetkommer till stånd i form av regionkontor tillskolverket på de sex universitetsorterna. Vi vändeross därför bestämt mot enheternas ankytning tilllänsstyrelserna. Frågor om hur arbetet skallbedrivas i skolan bör självfallet inte hanteras avmyndighet som är underställd civildepartementet.Som en följd av detta ställningstagandeförsvinner också motivet för att det vid landetsövriga länsstyrelser skall finnas en tjänsteman somställs till den regionala uppföljningsochutvärderingsenhetens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition1990/91:18 som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sex regionkontor tillskolverket på universitetsorterna och omindragning av vissa tjänster på övriga orter medlänsstyrelse.
mot · GE02Ub8 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Kommunerna kommer att i en helt annanutsträckning än själva få utforma sinskolorganisation. I varje kommun skall somframgår av skollagen finnas en skolplan. I den skallanges bl a hur skolväsendet i kommunen skall varauppbyggt.I proposition 1990/91:18 anförs beträffandefristående skolor bl a att den ordning som gäller förinrättande av sådan skola i stort fungerat väl.Fristående skola utgör en del av denutbildningsverksamhet som anordnas förkommunens skolpliktiga barn. Enligt vår meningskulle det för överblickens skull vara värdefullt omgodkända fristående skolor också redovisas i denkommunala skolplanen. Därmed blir bilden avskolväsendets organisation i en kommun komplett.Som framgår av bl a proposition 1987/88:100betalar ju kommunen vissa kommunala bidrag tillfristående skola för elever som är mantalsskrivna ikommunen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunensskolplan.
mot · GE02Ub9 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan I samband med beslutet om kommunalthuvudmannaskap för lärare m fl på skolområdetgav som sin mening regeringen till kännaatt det är viktigt att det vid införandet avkommunalt reglerade tjänster för lärare,skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer liksom nu finns regler förbehörighet till samtliga dessa tjänster (bet.1989/90:UbU9, rskr 58).Kommunaliseringen av lärartjänsterna iskolväsendet innebär enligt proposition 1990/91:18inte att möjligheterna försvinner att avgränsainehållet eller kräva en viss behörighet förlärartjänst. Anställningen som sådan avser ju vissaavgränsade arbetsuppgifter för vilka det finnsspeciella yrkesutbildningar.När en lärare skall anställas är det enkelt bådeatt i praktiken definiera arbetsuppgifterna och attkonstatera vilken lärarutbildning som svarar motarbetsuppgifterna.Möjligheterna öppnas nu att skapa olika slagsbefattningar som kan anpassas till lokala behov ochförhållanden. har vid flera tillfällenuttalat sig för behovet av lektorskompetens igymnasieskolan, senast i samband medbehandlingen av forskningspropositionen(1989/90:90, UbU25 s. 77, rskr. ser det också angeläget att ankytningen tillforskning säkras på olika sätt i gymnasieskolan.I framtiden blir det arbetsgivaren som i formellmening bestämmer innehållet i en vissläraranställning.Enligt proposition 1990/91:18 bör förstatsmakterna väsentliga intressen kunna geanledning till viss styrning från statens sida när detgäller skolverksamheten. Det är enligt vår meningett nationellt intresse att det i en kommunsgymnasieskola finns tillräckligt många lärare somgenomgått forskarutbildning. De bestämmelser ifråga om lektorer som regeringen aviserat får intevara så allmänna att de blir till intet förpliktande.Riksdagen bör därför kräva anordningar, somgaranterar att kommunerna tar initiativ till att vissandel av de lärare som anställs för undervisning igymnasiets teoretiska ämnen skall ha genomgåttforskarutbildning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om garantier när detgäller anställande av lektorsbehöriga lärare igymnasieskolan.
mot · GE02A7 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 I proposition 1990/91:25 föreslår regeringenförlängt anställningsskydd från till 67 år.Lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1991.Den föreslagna ändringen kommer i första handatt gälla vid mindre företag som saknarkollektivavtal och vid övriga företag först efter detatt kollektivavtalen omförhandlats.Tiden fram till lagändringens ikraftträdande ärmycket kort och kan därför skapa problem iföretagens personalplanering. Detta gäller framförallt i mindre företag med få anställda och därarbetsuppgifterna är sådana att det krävs en längreöverlappning t.ex. vid en pensionsavgång.Genom en framflyttning av ikraftträdandet tillden ges företagen möjligheter attplanera för lagändringen som riskerna fördubbelanställningar elimineras i de fallersättningsanställningar för redan planeradepensionsavgångar redan skett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändringar i lagen omanställningsskydd framflyttas till den 1 januari1992.
mot · GE02Bo11 · 1990-11-05 00:00:00 — med anlednig av prop. 1990/91:27 Vissa lagstiftningsåtgärder till följd av beslutet om ny regional statlig förvaltning < m I propositionen föreslås bland annat att den delav länsbostadsnämndens verksamhet som avser dekommunala bostadsförsörjningsprogrammen ochannan samhällsplanering skall föras över tilllänsstyrelsen.Så som vi har föreslagit i annat sammanhangfinns starka skäl för att helt avvecklalänsbostadsnämnderna. Den s.k. övergripandeplanering som länsbostadsnämnderna ägnarsig åt -- och som enligt propositionens förslag skallföras över till länsstyrelserna -- är onödig ochöverflödig. Om vidare det av oss tidigare föreslagnanya lånesystemet på bostadsområdet genomförskan den rena låneadministrationen läggas ut påbankerna. Övrig verksamhet som utförs avlänsbostadsnämnderna bör överföras till centralnivå eller avvecklas. Under dessa förutsättningarsaknas anledning att behållalänsbostadsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omlänsbostadsnämnderna.
mot · GE02Bo13 · 1990-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:27 Vissa lagstiftningsåtgärder till följd av beslutet om ny regional statlig förvaltning < m I propositionen föreslås de ändringar ilagstiftningen som behövs för att den 1 juli 1991kunna genomföra riksdagsbeslutet om en ny statligförvaltning.Länsstyrelsernas roll vid den kommunalabostadsförsörjningsplaneringenEnligt tidigare riksdagsbeslut skall den del avlänsbostadsnämndernas verksamhet som avser dekommunala bostadsförsörjningsprogrammen ochannan samhällsplanering föras över tilllänsstyrelsen. Vi vill erinra om att i sinpartimotion med anledning av regeringensproposition /91:34 om ny bostadsfinansieringm.m. föreslagit att länsbostadsnämnderna skallavskaffas.Länsstyrelserna skall enligt propositionensförslag om lag om ändring i lagen (1947:523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande m.m. lämna kommunerna råd ochunderlag för den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen. Detta betyder attlänsstyrelsen således åläggs att ge råd och bidramed underlag till den kommunalabostadsförsörjningsplaneringen. Denna skyldighetför bör ändras till en rättighet förkommunerna. Länsstyrelserna skall närkommunerna så önskar bistå med underlag för denkommunala bostadsförsörjningsplaneringen. Dettamedför att 3 a § i det ovan nämnda förslaget tilllagändring bör ändras.Arbetsmarknadsfrågornas organisation påregional nivåSom vi tidigare anfört är det inkonsekvent attarbetsmarknadsfrågorna lämnas utanför de nyalänsstyrelserna. Arbetsmarknadsfrågorna har enmycket central betydelse för den regionalaplaneringen och samordningen. De nyalänsstyrelserna skall enligt tidigare beslut utvecklasamrådsförfarandet vad gällerarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten ochvissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Vianser dock att detta förfarande inte ger etttillräckligt inflytande över den regionalaplaneringen. Av den anledningen börmålsättningen vara att inlemma de planeringsfrågorsom rör sysselsättningsutvecklingen i de nyalänsstyrelsernas verksamhet.Länsstyrelsernas juridiska kompetensInom länsstyrelserna handläggs många frågorsom kräver kvalificerad juridisk kompetens bl.a. iärenden om tillståndsprövning och ibesvärsärenden. Det måste därför i det fortsattaarbetet övervägas om det är lämpligt att samladenna kompetens i en enhet.FiskefrågornaDet är viktigt att fiskefrågorna ges enändamålsenlig och effektiv organisation iframtiden. Statskontoret har iuppdrag att utreda den statliga administrationen påfiskets område. Vi avvaktar därför denna utredninginnan vi tar ställning till hur fiskefrågorna skallorganiseras . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 3 a § i förslaget tilllag om ändring i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m.ändras i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omarbetsmarknadsfrågornas organisation på regionalnivå,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den juridiskakompetensen.
mot · GE02Bo15 · 1990-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /91 I propositionen föreslås bland annat attriksdagen skall anvisa ett reservationsanslag på 550miljoner kronor till teckning av aktier i statensbostadsfinansieringsaktiebolag.Vi har från moderat sida i annat sammanhangföreslagit ett nytt låneregelsystem förbostadsbyggandet. Det skall konstrueras så att denstatliga styrningen av bostadsbyggandet påtagligtminskar. Det av oss föreslagna låneregelsystemetskulle innebära att i stort sett alla typer av offentligekonomisk styrning försvinner. I det av ossföreslagna systemet skulle det inte finnas någotbehov av statens bostadsfinansieringsaktiebolag.Bolaget skulle därför kunna avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statensbostadsfinansieringsaktiebolag.
mot · GE02Fi12 · 1990-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:41 Ändrade kassakravsavgifter I propositionen föreslås att kassakravsavgiftenvid så snabbt stigande räntenivå påpenningmarknaden att denna närmar sig dubbladiskontot skall fastställas till det aktuella steget iriksbankens räntetrappa plus tre procentenheter.Att det alls kan bli aktuellt med en så hög avgiftsammanhänger med att regeringens misslyckadeekonomiska politik och behovet av att försvara densvenska valutan har tvingat upp den korta räntantill oanade höjder. Även om det aldrig tordeha varit tanken att avgiften skulle kunna bli 20 %och däröver, får det väl anses rimligt attbelastningen för den försumlige skall bli likakännbar som tidigare relativt sett.I detta sammanhang vill vi emellertid ocksåaktualisera villkoren för dem som sköter sig ochbetalar in sina kassakravsmedel på föreskrivet sätt.Som framgår av propositionen är kassakraven förbanker och finansbolag , medan övrigakreditinstitut går fria. Innestående medel finns påett räntelöst konto hos . Med nuvaranderäntenivå medför detta ett högst betydandeinkomstbortfall. Självfallet innebär det enkonkurrensfördel för exempelvisbostadskreditinstitut att de inte behöver avdela vissdel av sin utlåningskapacitet för ändamål som integer några ränteintäkter. Enligt vår mening bördetta rättas till genom att gottgör skäligränta på innestående kassakravsmedel. Dennaståndpunkt bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad i motionenanförts om räntegottgörelse för kassakravsmedel.
mot · GE02Fi13 · 1990-11-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:41 Ändrade kassakravsavgifter Frågan om kassakraven och deras tillämpningbehandlades senast i finansutskottet i1989/90:FiU20. Därvid konstaterades attkassakravet för finansbolag har kommit attinnebära att vissa finansiella koncerner har riskeratatt drabbas av dubbla kassakrav om de utnyttjatden centrala upplåningsfunktionen i den egnakoncernen. Följden har då blivit att upplåningenhar decentraliserats och därmed dubblerats inomkoncernen.Vi ställde oss då bakom en majoritetstext sominnebar att skulle vidta lämpligaåtgärder för att undanröja detta s.k. dubblakassakrav, om fann detta lämpligt medhänsyn tagen till kraven från penningpolitiken.Riksbanken har emellertid inte vidtagit någonåtgärd, och såvitt vi vet inte heller anfört några skälför detta. Vi har svårt att förstå vilka skäl somskulle kunna ligga bakom ovilja attförändra kassakravsreglerna. Det synes ossorationellt att upplåningsrutinerna inomfinansbolagskoncerner skall behöva ändras pågrund av utformningen av kassakravsreglerna. Viföreslår därför att dessa ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad i motionen anförts omändring av kassakravsreglerna så att de omfattarfinansbolagskoncernen och inte det enskildafinansbolaget.
mot · GE02Fi15 · 1990-11-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angåendeomställning av energisystemet,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Sverigesframtida relationer med EG.
mot · GE02Fi7 · 1990-11-05 00:00:00 — Avdragsrätten leder också till ökademöjligheter för arbetsmarknadens parter att byggaupp konfliktfonder med skattefria medel vilket inteär samhällsekonomiskt motiverat.Förändringar inom socialförsäkringssystemenmåste gå hand i hand med stimulanser till ökatenskilt sparande. Skattereformen kommer att hapositiva effekter på hushållens sparande, menytterligare insatser behövs. De sociala avgifterna påanställdas andel-i-vinst skall avskaffas,allmännyttan bör uppmuntras att sälja ut sinalägenheter till de boende som så önskar, ochägandet bör spridas genom ett omfattandeutförsäljningsprogram för statliga företag.Anti-inflationspolitiken måste ges förstaprioritet. Ett nödvändigt inslag i denna är en stramfinanspolitik som bygger på utgiftsbegränsningar.All erfarenhet visar att det bara är med en stramfinanspolitik som höga löneökningar och högaprisökningar kan bekämpas. Behovet av en stramfinanspolitik innebär att man måste avstå både frånofinansierade utgiftsökningar och frånofinansierade skattesänkningar.En konsekvent anti-inflationspolitik innebär attvarje form av ny överbryggningspolitik måsteavvisas. Erfarenheterna från 1970-taletsöverbryggningspolitik är entydigt negativa ochmanar inte till efterföljd. De åtgärder som kanbehöva sättas in på kort sikt måste stå iöverensstämmelse med de långsiktigt fastlagdastrukturpolitiska förändringarna.En ekonomisk politik som följer dessa riktlinjerär enda sättet att skapa de resurser som behövs föratt vi skall kunna klara angelägna sociala insatserbl.a. inom barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg.Det största hotet mot ambitionerna attåstadkomma en rättvis fördelning är denekonomiska stagnation som densocialdemokratiska politiken nu har åstadkommit.Det glömda riskerar att komma i kläm änmer i ett samhälle där den ekonomiska basen förvälfärden sviktar.Samma hot möter nu ambitionerna på fleraandra områden. Till dessa hör de omfattande ochnödvändiga miljöinsatser vi har framför oss liksomarbetet på att åstadkomma regional balans.Sambandet mellan ekonomisk utveckling och godmiljö är uppenbart. Både svenska ochinternationella erfarenheter visar tydligt attekonomisk stagnation inte kan förenas med enambitiös och framgångsrik miljöpolitik.De sociala och miljöpolitiska värden somfolkpartiet vill främja kräver en ekonomisk politiksom förmår att ta ur den kris vårt land nuär på väg in i. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner vad i motionenanförts om riktlinjer för den ekonomiska politikenpå medellång sikt,2. att godkänner vad i motionenanförts om riktlinjer för stabiliseringspolitiken.
mot · GE02K11 · 1990-11-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:5 förvaltningskontors redogörelse för /90 Fisket i ström ser ut att öka år frånår. Det är i vårt tycke en utmärkt trend. Alltflerlaxar och öringar landas och man kan nu sehundratalet fiskare på kajerna runt riksdagshuset.Ett av de mest populära ställena är kajen vidledamotshuset. Ett problem för fritidsfiskarna äratt det inte finns någon bekvämlighetsinrättning ianslutning till kajen.Vi tycker man ska slå vakt om det fria fisket iStockholms ström men har märkt att det kan varahotat av personer som ropar efter renare kajer. Dånu har ansvaret för ett av de populärarefiskeställena föreslår vi att förvaltningskontoret fåri uppdrag att föranstalta om inrättandet av entoalett på kajen vid ledamotshuset. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att uppdra tillförvaltningskontoret att inrätta enbekvämlighetsinrättning för fritidsfiskarna vidkajen intill ledamotshuset.
mot · GE02K12 · 1990-11-15 00:00:00 — med anledning av förs. 1990/91:11 förvaltningskontors förslag till Lag om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter Jag ansluter mig till den reservation som avgivitsav och jämte BirgitFriggebo. Jag önskar emellertid ej framställa någotyrkande i denna motion i enlighet med den av demavlämnade reservationen.Som framgår av förslagsskrivelsens text avserman med den nu föreslagna lagstiftningen attkomma med ändring av lagen 1988:589 och tillämpanya bestämmelser för bestämningen avriksdagsarvoden. Förslaget innebär de facto attlagen 1988:589 i princip helt satts ur kraftdärigenom att förslaget icke upptar regler om huråtergång till bestämning av arvoden enligt lagen1988:589 skall genomföras. Detta är en så allvarligbrist i förslaget att det ej bör godtas.Initiativet till aktionen avseenderiksdagsmännens arvoden har utgått frånregeringen, som velat tillgripa riksdagsmännensarvoden såsom ett medel i kampen för att döljakonsekvenserna av regeringens politik och i försöken att komma till rätta med dessaproblem bland annat genom stabiliserandelångtidsavtal på lönemarknaden. harregeringens samtliga tjänstemän, statsråd,statssekreterare med flera, tillgodogjort siglöneförhöjning i enlighet med förhandlingsresultatunder en avslutad löneförhandlingsrunda.Regeringsledamöterna har således tillgodogjort siglöneförhöjningar men genom sin aktionvelat ålägga riksdagsmännen att avstå frånväsentliga delar av denna oaktat den, på grund avreglernas konstruktion, blott skulle utgå under1990 . Jaganser därför att bör göra ett uttalande avinnebörd att de politiskt tillsattaregeringstjänstemännen inklusive statsråden ochstatssekreterarna, bör återbetala sin åtnjutnalöneförhöjning till statskassan så att enlikartad behandling genomförs för samtligapolitiska deltagare i och regeringensarbete under 1990.Allmän uppslutning tycks finnas för en frysningav arvodena varför något uttalande om1991 icke synes påkallat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att måtte avvisaförvaltningskontorets förslag i avvaktan påkomplettering i hänseende som berörs i motionen,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om lönerna förregeringen och dess tjänstemän .