mot · GD02Ub141 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub 141 av m.fl. (mp) m ^ med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Ubl41 Allmänna synpunkter på forskning och utveckling Vetenskap, forskning och utveckling spelar en viktig roll när det gäller att utveckla ett samhälle i ekologisk balans, dels för att ställa om nuvarande konsumtions-, resursslöseri- och energislöserisamhälle, dels för att kunna bibehålla ett ekologiskt samhälle i en dynamisk balans med natur och ekologi. Vetenskap, forskning och utveckling står också för nödvändiga mänskliga dimensioner: nyfikenhet, kreativitet, kritiskt tänkande och förmåga till analys och syntes. Dessa utgör en omistlig och viktig del i ett nutida samhälle byggt på ekologisk grund - dels genom att vara en del av människans frihetskärlek, dels genom att vara en ständigt närvarande radikal kraft i samhället. Vår grundinställning är därför att samhället måste satsa en betydande del av de gemensamma resurserna på forskning och utveckling. Vi anser att det vore bra med den ökning av anslagen till forskning och utveckling som regeringen föreslår i sin proposition, men finneratt anslagen bör ökas ytterligare. Särskilt gäller det på miljö-, energi- och trafikområdena där behoven av omställning till ett ekologiskt samhälle är särskilt påtagliga. Vi anser dock att vetenskapligt arbete visserligen ligger till grund för mycket av det positiva i vårt samhälle, men har också den bidragit till en väsentlig del av jordens ekologiska problem. Följaktligen fordras radikala omvärderingar på flera områden inom forskningen för att få ett mera genomgripande ansvar för samhällets långsiktiga utveckling. I propositionen förklaras att den vetenskapliga "produktionen skall ökas och förbättras i . Man godkänner därmed den huvudsakliga inriktningen av den nuvarande forskningen och utvecklingen (FoU). de gröna delar inte denna uppfattning. I avsnitt 1 beskriver vi våra riktlinjer för en forskningspolitik som en integrerad del av ett humanekologiskt samhälle, där forskaren inte lever avskild i sitt elfenbenstorn. Vår diskussion baseras på en kunskapssyn som tar mer hänsyn till mänskliga och miljömässiga utgångspunkter än till industrins eventuella tillämpningar. Eftersom detta fordrar en radikal förändring av nuvarande system, hemställer vi att en parlamentarisk utredning skall tillsättas. reda en helt annorlunda inriktning av forskningspolitiken som skall vara klar att föreläggas 1993. I avsnitt 2 föreslår vi förändringar i den nu liggande propositionen, vilka temporärt kan åtgärda några av dess allvarligaste nackdelar. Forskningspolitik för mänsklighetens överlevnad Problemen med nuvarande forskningsinriktning Den rena grundforskningen inom olika områden syftar till att utöka mänsklig kunskap. Den uttrycker människans inneboende nyfikenhet. Forskningen bör aktivt kritisera de nu gällande sanningarna och det som inte fungerar i samhället. Verklig forskning angriper snarare än accepterar dogmer. Den riktade grundforskningen och den tillämpade forskningen har även syftet att behärska och utnyttja naturen för vad som förefaller människans bästa. de gröna menar att allvarliga invändningar måste resas mot detta syfte. Även själva kunskapen har inte sällan ett dubbelt ansikte. Den kan användas för syften som ökar livets möjligheter, och den kan också brukas i motsatt syfte. Erfarenheter från historien lär oss att potentiellt farlig kunskap också ofta missbrukas. Eventuellt rådande fredliga och mänskliga socialpolitiska förhållanden utgör ingen som helst garanti mot ett sådant missbruk sett i ett längre perspektiv. Exempel på oönskade följder av forskning är legio. Studier av atomens struktur har lett till konstruktion av kärnvapen med en ohygglig förstörelsepotential; studier av genetik öppnar möjligheter till hotande manipulation med livet självt. Det är inte heller enkelt att i alla sammanhang skilja mellan en oskyldig grundforskning och en tillämpad forskning. Dels lever nämligen forskning och teknik ofta i en så intim symbios att man inte kan se var den ena slutar och den andra tar vid, dels samexisterar de två i ett system med återkoppling. Tekniken ställer frågor som forskningen besvarar; svaren leder till ny teknik med nya frågor etc. Eftersom dagens forskning kommer att påverka framtiden, måste den inriktas så att den leder till ökad förståelse av miljön och dess villkor. Den måste också skaffa fram bättre verktyg för att genomföra en ekologiskt riktig samhällsutveckling. Det är viktigt att i varje enskilt fall avgöra om ett visst forskningsprojekt kommer att ge upphov till bra eller dåliga konsekvenser. Forskning på nytt sätt Ett problem av annan art med nuvarande forskning är att den har fjärmat sig allt mer från vardagens värld. Samhället har byggt upp en högaktning för, gränsande till en övertro på, vetenskapen och dess resultat som det traditionella yrkes-hantverkskunnandet fått lägre status. Dagens och morgondagens högteknologi kan bara ta hand om en del av våra behov; för en annan och väsentlig del behövs det annan kunskap än den som värderas i dagens samhälle. Både en uppvärdering av de traditionella yrkena och en integrering mellan akademiska och andra yrken krävs för morgondagens samhälle. Särskilt bland den ekologiskt tillämpade forskningen men även inom alla andra områden behövs utbyggda forskningsprogram för en forskning där all kunskap inom olika områden tas till vara. Ett första steg i den riktningen har skett när sjuksköterskor har beretts möjlighet att gå in och forska utan att ha gängse meriter för forskningen. Vi menar att de vattentäta skott som finns mellan olika institutioner och yrkesgrupper förhindrar livskraftig utveckling på många viktiga områden. Det borde vara självklart att i mycket högre grad ta till vara den kompetens som finns utanför universitetens väggar. Många kluriga och verkningsfulla metoder inom bl.a. ekologisk teknik har utvecklats av läkare, veterinärer, hantverkare etc. eftersom de har haft en annan infallsvinkel än vad de traditionella forskarna har haft. I detta perspektiv är det enligt oss hög tid att avglamorisera forskning och utveckling och framför allt göra den tillämpade delen av forskningen mer ändamålsenlig genom bredare tvärkunskaper. Hantverks- och yrkeskunnandet i sig är ofta basen i forskningsarbete. Vi anser därför att förutom ovan nämnda breddning av forskningen behövs en ökad möjlighet för förnyelse och utveckling av hantverks- och yrkeskunnandet och en integrering med annan forskning. Detta är inte minst viktigt för att möta morgondagens konsumentkrav på kvalitet och prestanda. Vi tror att konsumenten är betydligt mer miljö- och kvalitetsmedveten än dagens. Detta kommer att innebära att om vi bara satsar på utveckling av högteknologi är risken uppenbar att vi i bara producerar masstillverkade produkter, som får konkurrera på en allt hårdare världsmarknad. Flera s.k. trendundersökningar visar att vi som morgondagens konsumenter kommer att få en mycket hård och vikande marknad på massproducerade varor. Detta kommer förhoppningsvis att innebära krav på kvalitet och hantverksproducerade varor istället för slit- och slängvaror. Vi är oroliga för att de kunskaper som krävs för en sådan produktion och produktutveckling inte prioriteras i dagens s.k. kunskapssamhälle. Utvecklingsmöjligheterna för dessa yrkesgrupper måste alltså starkt förbättras. Ansvaret för forskningens konsekvenser Forskarens ansvar Konsekvenserna av forskning är ibland lätta, oftare svåra och inte sällan omöjliga att förutse. Denna grundläggande osäkerhet innebär inte ett frikort till forskaren att ignorera följderna av det egna kunskapssökandet. Tvärtom, det innebär en kraftfull uppmaning att söka föreställa sig konsekvenserna av den nya kunskapen - även den skadliga och oönskade. ansvar måste gälla både nuvarande och kommande generationer. Ansvaret måste utsträckas till att omfatta allt levande på vår jord, där målet bör vara optimal mångfald och handlingsfrihet. Etiska regler finns nu för exempelvis läkare och ingenjörer. Vi anser att sådana också bör finnas för forskare, politiker och alla andra aktörer vars aktioner kan få allvarliga konsekvenser. Vi har i andra delen av denna motion som exempel citerat en kodex, som en grupp forskare föreslagit. Det är viktigt att myndigheten vid bedömning av vilka projekt som skall understödjas tar hänsyn till vilken påverkan på miljö och samhälle en ny utveckling kan tänkas få. Detta bör inskrivas i instruktioner för handläggare och andra vilkas uttalande om vetenskapliga projekt begärs. Det måste vara möjligt för en handläggare att begära en konsekvensutredning. Speciella och ganska svårbemästrade problem kan uppstå i samband med donationer från privata stiftelser eller industrier. Sådana organ skall givetvis vid tilldelning av forskningsanslag bedöma miljökonsekvenserna på liknande sätt. Med rådande system görs konsekvensutredningar först när det blivit klart för stora grupper av befolkningen att det föreligger oönskade konsekvenser av en ny teknisk tillämpning. Detta är en riskabel försening och dessutom ekonomiskt ofördelaktig. Vi anser därför att en konsekvensutredning skall göras så tidigt som det är möjligt för ett pålitligt resultat. Den skall gälla inte bara de konsekvenser som ligger i teknikens syften utan också andra områden. Exempelvis kunde en konsekvensutredning i samband med framtagandet av freoner möjligen ha insett den potentiella faran när det gäller reduktion av ozonskiktet. Trots att forskningen inom miljöområdet vuxit kraftigt är miljösituationen hotande. Problem som tidigare huvudsakligen var lokala tenderar nu att vara både regionala och globala. Lokala problem med starkt förorenade sjöar har kunnat lösas men uppträder svåra skador i hela ekosystem i kustområden och hav. Nya föroreningar rapporteras i både luft och vatten. De är mycket svåra att identifiera och kräver allt mer förfinade mät- och analysmetoder. De åtgärder som sätts in mot miljöproblem är regelmässigt sena, otillräckliga och ofta t.o.m. felaktiga. Denna oacceptabla utveckling har flera orsaker. Framför allt saknas en analys av de grundläggande orsakerna till miljö- och resursproblemen. Säkert finns också en rädsla för konsekvenserna av en sådan analys. Det nuvarande ekonomiska tänkandet tillåter inte att vederbörlig hänsyn tas till miljö- och resurseffekter. Åtgärder krävs på bred front för att skapa ett samhälle i balans med sin omgivning. I vårt samhälle, där de penningekonomiska aspekterna är avgörande, uppstår problem eftersom det är svårt att uppskatta miljöförstöring i ekonomiska termer. Miljöeffektstudier bör inkludera uppskattningar av kostnader för att återställa miljön. de gröna anser att forskningspolitiken skall utmärkas av att överlevnadsfrågor prioriteras. I dagens samhälle har ofta kraven på ekonomisk tillväxt och gruppers särintressen fått styra forskningen. Det ställs stora förväntningar på forskninginom energi- och miljöområdena. Man räknar med att satsningarpå sådan forskning skall lösa de problem som tidigare tekniskainnovationer fört med sig. de gröna vill uttryckaskepsis mot detta synsätt. Vi anser att forskningsresurser visserligen skall användas till förmån för förståelse av vårt ekologiska system, men detta är ej tillräckligt. Det är väsentligt att människors livsstil och krav på standard överensstämmer med de resurser som naturen kan erbjuda utan att den förstörs. De satsningar måste därför prioriteras, i vilka människans samspel med miljön studeras i tvärvetenskapliga projekt. Ett ytterst viktigt och nästan helt försummat forskningsområde är hur ett framtida samhälle skall fungera på människans och naturens villkor snarare än på de ekonomiska krafternas. Det måste till en totalt annorlunda demokratisyn. Människor måste ha inflytande över sitt eget liv. Frågorna är i stort sett obesvarade inom detta område och en ytterst kraftig forskningsinsats är nödvändig. Arbete på en ny forskningspolitik Mycket av vad som sagts ovan gäller i första hand den naturvetenskapliga och tekniska forskningen. Det är av dessa människan lär sig förstå hur den fysiska omvärlden fungerar. Naturvetenskaplig grundforskning är väsentlig för vår världsbild och därigenom för vår livskvalitet men för att relatera den fysiska omvärlden till människan och för att fördjupa kunskapen om människan och hennes samhälle måste också forskning angående människans kulturella och psykosociala utveckling stärkas. De riktlinjer som berörts ovan måste ligga till grund för framtida forskning. Detta innebär en total omstrukturering av forskningsetablissemanget och kan inte åstadkommas genom detaljändringar i den liggande propositionen. de gröna föreslår att en fördjupad studie görs av en parlamentarisk utredning som även inkluderar forskare. Utredningen bör planera sitt arbete så att en proposition kan föreläggas 1992/. Relation till det internationella forskarsamhället Det måste göras klart att de ovan givna riktlinjerna för framtida forskning inte endast gäller den svenska forskningen. Det viktiga är i själva verket ett trendbrott i internationell skala när det gäller forskningens målsättning. Det är därför glädjande att notera att det finns ett antal internationella sammanslutningar av forskare som ser problemen och söker lyfta fram de forskningsetiska frågorna. Exempel på sådana grupperingar av forskare är Pugwashrörelsen och Union of Concerned Scientists. 1* 1989/90. Kommentarer till den aktuella propositionen Enligt propositionens inledning är regeringens avsikt med de lämnade förslagen att öka och förbättra den vetenskapliga produktionen. Trots att vi håller med om att en kvalitetsförbättring alltid måste eftersträvas i forskning, anser de gröna att en "produktionsökning i sig inte är något eftersträvansvärt. En ökning av antalet publicerade skrifter eller en ökning av antalet förbrukade forskningskronor måste bedömas i relation till om ökningen motsvarar en ökad mängd av sådan kunskap som är till gagn för mänskligheten. Vi vill understryka betydelsen av tvärvetenskaplig forskning och utveckling. Vi föreslår nedan hur detta bör främjas inom ramen för forskningsråden. Enligt inledningen skall råden verka interdisciplinärt; i det avseendet finns förbättringar att göra. I propositionens inledning står det vidare: "Regeringen vill främja vetenskapliga framsteg på alla områden - från teologi till teknologi. Ändå måste vi konstatera att det talas mycket i den följande texten om humanistisk och beteendevetenskaplig forskning, men det stannar vid ord. de gröna vill också uttala tveksamhet mot regeringens förutsättning att näringslivet även i fortsättningen bör stå för de uppgifter företagen av hävd tagit på sig inom tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Särskilt ofördelaktigt för medborgarna är det förhållandet att läkemedelsindustrin fått ett mycket starkt inflytande över sjukvården. Vi anser att den oberoende forskningen inom detta område borde förstärkas. Regeringen bör lägga fram förslag om hur detta skall gå till. 2.2 Internationella aspekter på forskningen EG:s nya ramprogram för forskning och utveckling bör ligga inom industrins ansvarsområde. De svenska resurserna för internationellt samarbete bör dels vara förbehållna grundforskning, dels gälla alla länder oberoende av ekonomiska unioner. Vi förordar således deltagande på programnivå i samarbete som gäller kulturforskning samt forskning angående miljö- och livskvalitetsfrågor. Däremot bör programmen för teknisk-industriell forskning bekostas av näringslivet snarare än av svenska skattemedel. Propositionens förslag om en kraftig, generell uppräkning av resurserna till forskning inom EG:s ram är betänkligt av flera anledningar: - att förstärka samarbetet med EG-stater i stället för att öka resurser för samarbete med länder i hela världen innebär en begränsning av internationaliseringen, - endast den del av det planerade samarbetet som har ett väsentligt inslag av kulturvetenskaper bör genomföras; att satsa forskningspengar på industriella tillämpningar är inte samhällets uppgift, - stöd till doktoranders internationella kontakter och forskning vid utländska institutioner blir bättre utnyttjat om det kan organiseras direkt mellan universitet i olika länder än genom kontor i , - av skäl som anförts ovan bör de anslag som är avsedda till fusionsforskning i stället användas av det nytillskapade tekniska forskningsrådet för forskning angående ekologiskt sund energiteknik. Totalt föreslår propositionen en resursförstärkning om 67,8 milj.kr. till internationellt samarbete avseende grundforskning. de gröna anser att den del som går till ren grundforskning inom naturvetenskap och humaniora samt den del som innebär riktad grundforskning i samband med miljöproblem bör ligga kvar, medan de övriga satsningarna bör omdisponeras. Forskningsetik är ett område som har fått en allt större uppmärksamhet. Propositionen diskuterar en del av problemkomplexet under rubriken 17.1.7 Vissa forskningsetiska frågor. Diskussionen baseras på en utredning (SOU 1989:74), som beklagligtvis missuppfattat omfattningen av de forskningsetiska frågorna och därför endast behandlat några särfall, nämligen de som rör djurförsök, vårdsektorn och dataintegriteten. de gröna anser att dessa överväganden i och för sig är bra, men vi vill med skärpa framhålla att begreppet forskningsetik också måste innefatta forskarens lojalitet mot samhället och mot framtida generationer. de gröna kräver att denna brist åtgärdas genom att - begreppet forskningsetik vidgas - forskningens effekter på samhället analyseras - etiska nämnder med nedan angivna funktioner inrättas vid högskolor. 2.3.2 Forskningens effekter på samhället Det kan allt oftare konstateras att forskningens landvinningar och tekniska genombrott kan ha oväntade och allvarliga konsekvenser. Det kan gälla välkända problem som användning av freon, som visat sig ha katastrofala effekter när det gäller ozonlagrets uttunning; det kan gälla hormoslyret som är effektivt nog när det gäller att döda ogräs, men som visade sig verka på liknande sätt på de järnvägsarbetare som utförde besprutningen. En accelererad teknisk utveckling kommer helt säkert att innebära liknande och ännu allvarligare problem, vars tidiga diagnos är av största vikt för samhället och för kommande generationer. 2.3.3 Forskarnas nyckelposition och ansvar I många fall är det forskarna själva som först varseblir oönskade bieffekter av ny teknik. För dem kan det då uppstå en etisk konflikt där värnandet om den egna anställningen eller den egna renommén vägs mot ansvaret gentemot människor. Det finns fall där forskare vägrat dagtinga med sitt samvete och funnit sig utan stöd från kolleger, anslagsgivande myndigheter eller högskoleauktoriteter. Att i sådana fall kunna referera till en etisk nämnd, bestående av forskare och representanter för samhället måste vara en säkerhet för såväl forskaren som dem för vilka teknikens biverkningar skulle vara negativa. 2.3.4 Etiska nämnders sammansättning och funktion En etisk nämnd bör ha följande funktioner: - bedömning av huruvida viss forskningsaktivitet innebär risk för samhället och kan ställa forskare inför etiska problem, - rådgivande verksamhet till forskare som genom sin verksamhet råkat i etiskt dilemma, - bedömning av huruvida enskild persons integritet hotas av viss forskningsverksamhet, - bedömning av huruvida visst djurförsök skall betecknas som plågsamt En etisk nämnd bör vara sammansatt av ett udda antal ledamöter. akademiska lärare och forskare får inte vara större än antalet övriga ledamöter. Vartdera könet bör ha en representation om . 2.3.5 Etisk kodex för forskare En grupp forskare vid publicerade 1986 en etisk kodex, som väl motsvarar det behov som finns och som därför kunde utgöra en grundval för diskussioner inom ramen för forskarutbildningen. Den citeras här som ett exempel: Forskningen är en omistlig verksamhet som har stor betydelse för människan - för hennes världsbild, för hennes materiella förhållanden, för hennes sociala liv, för hennes välbefinnande. Forskningen kan bidraga till lösningen av de stora problem mänskligheten står inför såsom hotet om kärnvapenkrig, förstöring av livsmiljön och den ojämna fördelningen av Jordens tillgångar. Dessutom är forskningen berättigad och värdefull som ett fritt och öppet utbyte av metoder och resultat. Men forskningen kan också, direkt eller indirekt, förvärra mänsklighetens problem. Denna etiska kodex för forskare har tillkommit på grund av oro över forskningsresultatens tillämpningar och konsekvenser. Särskilt tycks riskerna för mänskligheten vid krigföring vara så stora, att det är tveksamt om något stöd till vapenutveckling från forskare är etiskt försvarbart. Kodexen är avsedd att användas av forskaren själv - han eller hon har att bedöma följderna av sin egen verksamhet. En sådan bedömning är alltid svår och inte så sällan omöjlig att göra. Forskaren råder som regel inte över sina resultat och deras användning, ofta inte ens över sin egen verksamhet. Men detta hindrar inte att varje forskare ärligt bör försöka att fortlöpande bedöma tänkbara konsekvenser av sin forskning, att informera om dessa och att avstå från sådan forskning som han eller hon anser oetisk. Härvid skall särskilt beaktas att: 1. forskningen skall ges en sådan inriktning att dess tillämpningar och andra konsekvenser inte orsakar väsentliga ekologiska skador, 2. forskningen skall ges en sådan inriktning att dess konsekvenser inte försvårar för dagens människor och kommande generationer att få en trygg tillvaro. Vetenskapliga insatser skall därför inte syfta till tillämpningar och färdigheter att användas för krig eller förtryck. Forskningen skall heller inte ges en sådan inriktning att dess konsekvenser står i strid med grundläggande mänskliga rättigheter som de uttrycks i internationella överenskommelser om medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, 3. forskaren har ett speciellt ansvar att omsorgsfullt bedöma forskningens konsekvenser och att informera om dessa, 4. en forskare som bedömer att den forskning han eller hon utför eller deltar i står i strid med denna kodex skall avbryta denna forskningsverksamhet och informera om sin bedömning. Vid en sådan bedömning skall hänsyn tagas både till hur sannolika och hur allvarliga de negativa effekterna är som kan följa av forskningsinsatsen. Det är mycket angeläget att forskarsamhället stöder forskare som anser sig behöva avbryta sin forskning av skäl som anförs i denna kodex. 2.4 Forskning för kultur Ett viktigt forskningsobjekt är förståelse av kulturer syftande till att förebygga rasism, religiös fanatism och andra typer av avvikande-rädsla hos folkgrupper och i stället främja fredlig samexistens, tolerans och rättuppfattning. Exempel på ett bra beteendevetenskapligt forskningsobjekt när det gäller förståelse av kulturer är att få nybyggare att acceptera samernas urgamla rätt till fri disposition av sina traditionella betesmarker, sin jakt och sitt fiske. 2.5 Forskning för välfärd Det finns stora brister när det gäller forskning angående handikappade, offer för trafik, brott och felaktig samhälls- och rättsbehandling samt alla de offer som finns inom kriminal-, missbruks- och psykvård och som hamnat där p.g.a. en felaktiga samhällsfunktioner, -strukturer och -normer. 2.5.1 Forskning för oberoende tänkande En aspekt av det nuvarande, felaktiga livs- och samhällsmönstret är att marknadskrafterna, massmedia och all annan propaganda tillåts drabba vuxna och barn via beteendestyrd suggestionspåverkan. Det borde satsas oerhört mycket forskning på hur man redan i skolan skall kunna bygga upp ett försvar hos de enskilda medborgarna för att dessa skall kunna genomskåda och tänka oberoende av effekterna av sådan ohederlig påverkan, som starkt styr människors levnadsmönster och därmed påverkar ekologi och överlevnad. har tre forskartjänster ägnats åt handikappforskning. blir det bara två. Vi hade gärna sett att handikappforskningen hade fått behålla också den tredje forskartjänsten.