mot · GD02K242 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K242 av m.fl. (fp) Folkrörelserna och demokratin Svensk demokrati är ett barn av folkrörelserna. Vi är övertygade om att folkrörelserna också blir avgörande för om demokratin skall förbli vital. Vem skulle annars fungera som skola i demokrati? Vem skulle annars driva reformkrav - utöver sådana som utgår från egenintresset? Folkrörelserna fanns som breda rörelser ute bland människorna när landet fortfarande styrdes av små privilegierade grupper. Det var folkrörelserna som drev kraven på rösträtt, likhet inför lagen och social rättvisa. Författare och publicister drev på, men det var i folkliga organisationer som kraven fick styrka. På motsvarande sätt är det genom ideella organisationer vi ser opinionsbildning för bistånd till fattiga folk, human flyktingmottagning och ansvar för miljön. Folkrörelsens arbetsmetod är den konstruktiva protesten. Folkrörelsernas medlemmar har pekat på brister i samhället, men de har visat vägar att förbättra sociala och andra förhållanden. De har spelat en oerhört stor roll för opinionsbildning och den granskning av förhållanden i samhället som är nödvändig för att brister ska dras fram och förslag till åtgärder diskuteras. 1800-talets stora folkrörelser var väckelserörelsen, och arbetarrörelsen. In på det nya seklet kom idrottsrörelsen, nu den största av dem alla. Beredskapsåren innebar en kraftig tillväxt för de frivilliga försvarsorganisationerna. Fredsrörelsen har en lång historia i vårt land. MHF kan tas som exempel på hur och den framväxande bilismen förenades. Hembygdsrörelsen har fått ett allt starkare genomslag som ett sätt för människor att i ett snabbt föränderligt samhälle bevara banden bakåt. En motsvarande funktion fyller rader av organisationer med folkbildning och kulturaktiviteter på programmet. Vi har fått en rad nya folkrörelser, inte minst knutna till miljöarbete i olika former. Kvinnoorganisationerna är pådrivande i opinionsbildning för ökad jämställdhet. Vid sidan av den bedrivna missionsverksamheten i fattiga länder finns också andra organisationer med stark inriktning på bistånd i olika former till människor i tredje världen. är ett exempel på en rörelse som drivs av starkt humanitärt deltagande. Människor går med i en folkrörelse både för att främja en idé och för att själva få göra en insats. Förmodligen var det sällan så att folkrörelsernautbil- Mot. 1989/90 I dadé medlemmar i beslutsfattande för att den vägen ge demokratin i landet K242 Organisationerna utvecklade säkerligen sina verksamhetsformer utifrån interna bedömningar om behov av kunskaper och färdigheter. Men som en bonuseffekt för hela samhället kom att demokratin stärktes genom att debatten aktiverades och genom att fler fick praktisk skolning i praktisk demokrati. Att skilja på åtgärder för demokrati i den egna rörelsen och demokrati i landet är egentligen också meningslöst, eftersom de konkreta åtgärderna i organisationen blir desamma i båda fallen. Den senaste tidens stora omvälvningar i visar vilken oerhörd kraft som ligger hos människor som förenas i en stark strävan efter demokrati. I har vi kunnat se hur en råd nya rörelser växer fram för att kanalisera människors längtan efter frihet och utveckling. Solidaritet i är en illustration till hur en folklig organisation blev starkare än förtryckarregimen. Svensk demokrati genomdrevs och fick sitt innehåll genom stora insatser från folkrörelser. Det bästa som kan hända för att demokratin ska lyckas i är att man där kan bygga vidare på de folkliga rörelser som redan finns eller som kan skapas . Grundlagar och offentliga maktorgan behövs i demokratier, men viktigast är engagemanget och den levande diskussionen bland människor. Där liksom i praktisk skolning i demokrati kan folkrörelser göra en insats som inte kan ersättas av något annat. För ett vitalt samhällsklimat i är det viktigt att folkrörelserna kan fortsätta att ge utlopp för människors initiativlust och idealitet. Gemensamt ska man arbeta för det man tror på. Staten ska inte söka styra folkrörelsernas arbete, däremot stödja dem genom att ge goda arbetsvillkor. Den statliga folkrörelseutredningen härom året var ett bedrövligt exempel på en bakvänd syn på folkrörelser. Utredningen gjorde ingen avgränsning mellan ideella och ekonomiska organisationer. I en rad mycket väl underbyggda remissvar från folkrörelser riktades stark kritik mot utredningens uppläggning. I IOGT-NTO-rörelsens skrift älskar framtiden (1989) skriver att folkrörelser aldrig kan kompromissa med en idé, men alltid måste kompromissa om medlen. Han är utomordentligt kritisk till folkrörelseutredningen: Den 1987 utgivna folkrörelseutredningen illustrerar på ett häpnadsväckande sätt den bakvända visan. Denna 'folkrörelseutredning tar med alla organisationskategorier i namn av folkrörelser. Utanför staketet återfinns i och för sig exempel på folkrörelser men också hobbyorganisationer och intresseorganisationer. Och riktningen är klar in i samhällsapparaten. Det är också att notera, att utanför staketet där föreningsfolket håller till finns inte ett grässtrå. Det är kalt som i en öken. Men inne i samhällslyckan är det grönt och skönt, blommor som blommar och antyder paradiset. Den enda rimliga 'bildén är ju den där 'ministern ser rockskörten av fol- Mot. ket som är på väg mot nästa framtid och där samhällets institutioner måste K242 skynda sig för att följa efter. Enligt vår mening skall staten stödja men inte söka styra folkrörelserna. Tyvärr måste vi konstatera att statens stöd till folkrörelser minskat, t.ex. genom indragning av stöd till organisationstidningar. Genom expansionen av de statliga lotterierna och spelen har folkrörelserna till stor del trängts bort från dessa finansieringsmöjligheter, som statsmakternas egna beslut försämrat folkrörelsernas ekonomi. Folkrörelser gör insatser på många områden. I den här motionen ger vi en övergripande syn på folkrörelsernas roll och betydelse. Men det finns skäl att erinra om andra motioner där ser folkrörelsernas insatser som ytterst betydelsefulla. Internationellt har lägre alkoholskador än flertalet andra industriländer. Rimligen finns det ett starkt samband mellan positiva nykterhetspolitiska beslut och det faktum att har en långt mer aktiv nykterhetsrörelse än de flesta andra länder. I partimotion om åtgärder mot missbruk betonas folkrörelsernas roll om man ska kunna få en nationell offensiv för minskad konsumtion och ökad respekt för alkoholen. Också i narkotikabekämpningen betonas folkrörelsernas insatser, bl.a. genom frivilligorganisationer som bedriver missbruksvård för ungdomar. I kommittémotion om avdragsrätt för gåvor till ideellt och humanitärt arbete föreslås avdrag - inom en maximerad beloppsram - för enskild person som ger bidrag till trossamfund, organisationer som bedriver bl.a. hjälpverksamhet, internationell biståndsverksamhet, arbete för respekt för mänskliga rättigheter, arbete bland sjuka eller handikappade. I partimotion för effektivare bistånd betonas att enskilda organisationer, särskilt missionen, var pionjärerna i svenskt internationellt solidaritetsarbete. Ideella organisationer har ofta lättare än statliga organ att nå ut till de människor som verkligen behöver hjälp. Ideella organisationer är flexibla och kan gå direkt på problemen utan formella omvägar. Deras administration på hemmaplan är oftast liten och obyråkratisk. Enskilda medarbetare gör engagerade insatser som biståndsarbetare, ofta till lägre kostnader än offentlig biståndsverksamhet. Organisationernas medlemmar gör stora insatser för att samla in pengar till u-landsverksanhet och för att bilda opinion. föreslår att en långsiktig utfästelse nu ges om fortsatt växande biståndsanslag att förmedlas genom ideella organisationer till . Det skulle öka organisationernas möjligheter att planera för nya insatser. För nästa budgetår föreslår en höjning med 25 milj. kr. utöver regeringens förslag. I kommittémotion om anslag till miljövård föreslås ytterligare 3 milj. kr. till miljövårdsinformation genom ideella organisationer. För ideella organisationers samarbete bl.a. med föreslås ytterligare 2 milj. kr. I kommittémotion om idrotten tas flera områden upp, som gäller ungdomsverksamheten och idrottens ekonomi. Villkoren för folkrörelsernas spel och lotterier måste avsevärt förbättras så att de kan öka sin andel av den totala spelmarknaden. menar att en större del av Tipstjänsts överskott ska ställas direkt till idrottens förfogande. Den summa som regeringen föreslår för det lokala aktivitetsstödet är för liten. Socialdemokraternas löften på detta område i valet har svikits. vill hålla sitt löfte och föreslår därför en uppräkning av anslaget med 25 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. föreslår också att fyra nya TRISS-lotterier skall anordnas till folkrörelsernas förmån. I partimotion om de handikappades situation sägs att handikapporganisationerna har en avgörande betydelse för utvecklingen av synen på handikapp och handikappfrågor. Dessa organisationer har höga merkostnader för sin verksamhet därför att många av de personer de organiserar har olika slag av funktionshinder. Det anslag regeringen föreslår är enligt vår mening inte tillräckligt för verksamheten, varför vi föreslår ytterligare 25 milj.kr. i bidrag till handikapporganisationer. I partimotion om solidaritet med flyktingar och invandrare sägs bl.a. att svenska frivilligorganisationers projekt på plats för återvändande flyktingar bör få ökat ekonomiskt stöd. Varje folkrörelse arbetar och måste få arbeta utifrån sina egna förutsättningar och sina mål. De bidrar till mångfald och variation. Det kan aldrig vara statens uppgift att söka styra vad folkrörelser bör göra. Tvärtom kan man säga att samhället blir bättre ju fler människor som får tillfälle att utveckla sina egna intressen och sina engagemang i ett konstruktivt ideellt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkrörelsernas roll för demokratins utveckling och för ett vitalt samhällsklimat. () () () () 1989/90 K242