ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub568 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub568 av och (båda fp) Utbildningsarvode vid vissa lärarutbildningar Fram utgick utbildningsarvode till studerande vid handelsoch kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen samt till vissa studerande på vårdlärarlinjen. Genom riksdagsbeslut togs av besparingsskäl utbildningsarvodet bort på dessa linjer . Detta återverkade mycket negativt på rekryteringen. 1987 återinfördes därför arvodet på industri- och hantverkslärarlinjen och även på de två andra linjerna. är det endast utbildningen till metodiklärare för förskollärar- och fritidspedagogutbildning samt blivande lärare för jord, skog och trädgård som står utan utbildningsarvode. Studerande till dessa utbildningar rekryteras från redan yrkesverksamma. I hög utsträckning är detta också kvinnodominerade yrkesutbildningar. Utbildningen till metodiklärare har en mycket begränsad omfattning med ca 20 studerande . Det är av vikt bl.a. av jämställdhetsskäl att utbildningsarvode utgår för blivande metodiklärare för förskollärar- och fritidspedagogutbildning samt för lärare inom jord, skog och trädgård. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsarvode vid vissa lärarutbildningar.
mot · GD02Ub569 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub569 av och (båda fp) En professur i miljörätt Vår miljöskyddslag har hunnit bli föråldrad. I en internationell jämförelse har i flera avseenden halkat efter vad gäller kraven på miljökvalitet och miljöstörande verksamhet. Det viktigaste politiska instrumentet för att åstadkomma förbättringar inom miljöområdet är lagstiftningen. Den efterfrågade och av regeringen tillsatta utredningen för översyn av miljöskyddslagen har uppdraget att avge förslag till en skärpt lagstiftning till skydd för människor och miljö. Därför är det obegripligt att som utredningen pågår man låter den juridiska kompetensen på miljöområdet minska. Vid i finns enda högre forskartjänst med inriktning på miljörätt, men denna upphör . Det enda rimliga vore naturligtvis att det tillfälliga förordnandet fick sin fortsättning i en fast tjänst, en professur i miljörätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i miljörätt, förslagsvis i .
mot · GD02Ub570 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub570 av () Arkitektutbildning till I budgetpropositionen för /90 fördes fram förslag om en utökning av arkitektlinjen och om en etablering av denna linje i . Frågan skulle emellertid prövas vidare i anslutning till de grundläggande dimensioneringsfrågorna, som skulle övervägas inför 90-talet. Något förslag i denna riktning finns ej i årets budgetproposition. Ett välkänt faktum är att det råder brist på arkitekter i . Det behövs en utbildningsort utanför storstadsregionen - där av alla yrkesverksamma arkitekter befinner sig. Ur norrländsk synvinkel skulle en förläggning av utbildningen till ha stor regional betydelse. Erfarenheten visar nämligen att av de universitetsstuderande vid kommer från det egna länet, från regionen och från i övrigt. Fler norrlänningar skulle på så sätt få utbildning i sin region och därmed även vara mer motiverade till yrkesverksamhet inom den norrländska landsänden. För att skapa regional balans och därmed underlätta den regionala utvecklingen måste staten mer målmedvetet grundlägga gynnsamma förutsättningar för bl.a. högre utbildning. Det synes orimligt att nuvarande arkitektutbildning enbart skall finnas tillgänglig i , och . Med hänsyn till de önskemål som framförts från yrkesorganisationerna beträffande utbildningens inriktning och innehåll erbjuder goda förutsättningar till en förnyelse av utbildnignen bl.a. med hänsyn till att designutbildning redan finns etablerad. Men även en arkitektutbildning med mer traditionellt innehåll bör självfallet kunna lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fjärde utbildningsort för arkitektutbildningen med lokalisering till . gotab 99576, 1990
mot · GD02Ub572 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub572 av m.fl. (m) Utbildning i byggnadsvård, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr256 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kunskaper om äldre byggnads- och materialteknik. () () () () () () () () 1* 1989190.
mot · GD02Ub575 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub575 av m.fl. (s) I en studie som utförts av professor m.fl. på uppdrag av Sydsvenska Handelskammaren och publicerad under rubriken framtid konstateras ånyo att sydöstra d.v.s. skånska östkusten, , och län släpar efter övriga vad avser ekonomisk utveckling. Denna del av har enligt studien en sämre utveckling av per capita-inkomster än norra . Det är sannolikt att den ogynnsamma utvecklingen i sydöstra sammanhänger med en bristfällig infrastruktur. Det gäller i hög grad kommunikationerna men också att tillgången till högre utbildning och forskningsverksamhet varit svag i området. Det framgår i hög grad av den ovan åberopade studien. Det torde också utgjort motivet till att den regionalpolitiska kommittén i sitt betänkande Fungerande regioner i samspel föreslagit att fasta forskningsresurser skall anvisas till fyra grupper av högskoleenheter. En av dessa grupper utgörs av Sydostuniversitet (Växjö-Kalmar-Karlskrona/). Representanter för de tre högskolorna har i en gemensam arbetsgrupp utarbetat ett program för ett nätverksuniversitet i sydost. Av nämnda utredning framgår att vid de tre högskolorna finns 51 utbildningslinjer och 190 fristående kurser. På dessa går c:a 8000 studenter. Arbetsgruppen har utarbetat ett preliminärt forskningsprogram som bifogas denna motion. Av detta framgår att de tre högskolorna kompletterar varandra så att ett fackmässigt brett område kan täckas av forskning. Ett Sydostuniversitet innebär samverkan mellan tre högskolor, modern nätverkskommunikation, ett starkt samarbete med närregioner och ett hanterligt studerandetal (c: a 10000). Ett sydostuniversitet enligt de angivna riktlinjerna skulle kräva en höjning av forskningsanslaget från 4 milj. kr. till c:a 30 milj. kr. Det torde icke råda någon tvekan om att en verklig förstärkning av forskningsresurserna och högre utbildning är en avgörande förutsättning för att förbättra utvecklingen i Sydostsverige. Men det är inte bara en fråga för Sydostsverige. Bl.a. Universitets- och () har påtalat att det behövs en kraftig ökning av examinationen inom forskarutbildningen enbart för att vi skall behålla ett oförändrat antal forskarutbildade. Det torde därtill vara nödvändigt att forskarutbildningen kraftigt ökas om skall behålla sin framskjutna plats bland världens industrinationer. har visat att stordriftsfördelar icke uppnås inom forskarområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättandet av ett sydostuniversitet gemensamt för högskolorna i , och . () () 1989/90 Ub575 (K) /(K/R) (V) Identitet-förändring (V) Undervisning-Kommunikation (V, K) Företagande - () Turism och resor (K) Miljövård (K, V) Miljöteknik, VA och luft Miljöforskning, ekonomiska-sociologiska aspekter Ekonomi-Teknik (V, K) Produktionsteknik (Teknik/Ekonomi/Arbetsmiljö) Plan- och byggnadsteknik (K/R) Verkstadsteknik (K, K/R) Informationsteknologi (V) System för strategiska beslut Interaktiva datorbaserade system med bl a multimedia Telekommunikation (K) Signalbehandling (K/R) (K i samarbete med Maxlab.Lund) Bioteknik (K) Preliminärt forskningsprogram för högskolorna i , !
mot · GD02Ub577 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub577 av m.fl. (vpk) Högskoleutbildning på Regeringen har i årets budgetproposition (bil 10, s 191 ff) föreslagit att i skall förlägga cirka 500 årsstudieplatser till . Detta föreslås ske inom ramen för nuvarande resurser för grundläggande utbildning. Någon kompensation för de merkostnader som följer av denna dubbla förläggning skall alltså inte utgå. Förslaget skiljer sig därmed på ett markant sätt från de principer som varit vägledande för den successiva utbyggnaden av regional högskoleutbildning. Ett genomförande av förslaget skulle få utomordentligt allvarliga konsekvenser. Det skulle medföra att kvaliteten på grundläggande utbildning försämrades inom samtliga områden och - inte minst viktigt - att den till Södertörn förlagda utbildningen inte skulle komma att motsvara de rimliga förväntningar som finns i denna region. har ägnat stor omsorg åt att upprätthålla och förbättra kvaliteten på den grundläggande högskoleutbildningen och den har vid upprepade tillfällen ökat de anslag regeringen föreslagit. Vidare har den regionala utbyggnaden av högre utbildning ägnats stor uppmärksamhet. Betydande resurser har anslagits för detta ändamål. Ett förverkligande av regeringens förslag om utbyggd högskoleutbildning på skulle innebära att dessa strävanden inte fullföljs. skulle få radikalt försämrade möjligheter att föra ut sin utbildning på samma villkor som övriga universitet. skulle den regionala satsningen i de södra delarna av komma att bli mindre värd än på andra håll. Förslaget står i uppenbar strid med utbildningsministerns eget uttalande i budgetpropositionen: Det skall i inte spela någon roll var utan bara vad någon har studerat. (s 31). föreslås därför uppdra åt regeringen att utreda vilka resurstillskott som fordras för att en regional, innehållsmässigt relevant utbildning på skall kunna ges med fullgod kvalitet, som även i fortsättningen skall kunna bedriva sin verksamhet på minst samma kvalitetsnivå som . Regeringen bör därefter återkomma med förslag som grundar sig på resultaten från en sådan utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskoleutbildning på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Ub577
mot · GD02Ub578 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub578 av och (båda m) Rehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik i /93 Vi har i en stor brist på utbildade sjukgymnaster. Utbildningens dimensionering är jämfört med rekryteringsbehovet för liten. Den bristsituation som råder på sjukgymnaster påverkar självfallet möjligheten till en god och snabb rehabilitering av patienter. Det leder till en väntetid som inte är försvarbar. I budgetpropositionen framgår det att sjukgymnastutbildningen jämte den treåriga sjuksköterskeutbildningen, inriktning mot allmän hälso- och sjukvård, var de mest efterfrågade 1989. har vid landstingsmötet beslutat att i långtidsplanen pröva frågan om resurser, dels för utrustning och lokalbehov, dels erforderliga resurser för drift av utbildning om 40 antagningsplatser för sjukgymnastutbildning från och med /93. I den delrapport som var underlag för landstingsmötets beslut konstaterades att det i finns förutsättningar för att starta sjukgymnastutbildning och därmed öka utbildningens dimensionering i riket. I delrapporten var de ekonomiska beräkningarna gjorda efter förutsättningen att utbildningens längd ökas från 100 till 120 poäng. Detta synsätt är enligt vår uppfattning både framsynt och välmotiverat. UHÄ har i sin anslagsframställan föreslagit att resurser avsätts till en start av sjukgymnastutbildning i /93 med 40 antagningsplatser. Det kommer att finnas utbildade lärare inom vid en utbildningsstart och det kommer att finnas god tillgång på praktikplatser. I första hand kommer man att utnyttja handledare inom det egna . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik vid hälsohögskolan i /93, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att förlänga utbildningen från 100 till 120 poäng. () () 1989/90 Ub578
mot · GD02Ub579 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (s) Teologisk basutbildning i Det är angeläget att på olika sätt i det kyrkopolitiska arbetet främja en öppen kyrka och arbeta för ett vitalt kristet trossamfund som aktivt lever med både i det svenska och internationella samhället. Det är även viktigt för ett samhälle som vårt att ge stöd åt en verksamhet som vilar på sådana grundläggande värderingar som behovet av omsorg, solidaritet och kärlek människor emellan. Kyrkan har att i sin gärning ta hänsyn till önskemål och behov hos enskilda människor i olika skeden av livet, i glädje och sorg, i fest och . Till detta kommer sedan de krav som olika grupper av människor reser på deltagande och service från företrädare för . De kan vara t.ex. barnfamiljer, sjuka, handikappade eller invandrare. För att svara upp mot dessa skilda krav har kyrkan en sedan århundranden decentraliserad verksamhet i nära kontakt med människorna. Prästerna i den ställs således ofta inför svåra uppgifter. För att lösa dem på ett för församlingsborna tillfredsställande sätt behöver prästerna ha stöd av en god grundutbildning. råder inom en brist på utbildade präster. Denna brist är mest kännbar ute i landsförsamlingarna i våra glesbygder. Många vakanta prästtjänster är där obesatta. I , som exempel, är av prästtjänsterna vakanta. Just annonseras 17 av tjänsterna ut. Enbart inom kommun är fyra församlingar helt utan egen präst varav två varit utan . Detta gör dessutom att de präster som finns inom kommunen har en mycket tung arbetsbörda. Det är ett välkänt faktum för alla högskoleutbildningar att rekryteringen från en viss region till utbildningen blir större ju närmare avståndet är till utbildningsorten. På motsvarande sätt är det lättare för en region med högskoleutbildning att få välutbildad arbetskraft då de studerande i allmänhet efter genomgången utbildning har en stor benägenhet att stanna på eller i relativ närhet av utbildningsorten. Mot bakgrund av detta är det därför ytterst angeläget att i första hand förlägga teologisk basutbildning, dvs. den gemensamma grundkursen på den religionsvetenskapliga linjen, till , då även många av dem i regionen som undervisar i religionskunskap saknar denna utbildning. Ett naturligt nästa steg bör sedan vara att förlägga prästutbildning till , eventuellt utlokaliserad till någon lämplig ort inom det som tidigare utgjorde den norra högskoleregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av teologisk basutbildning i . () () 1989/90 Ub579
mot · GD02Ub580 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub580 av m.fl. (s) Decentraliseringen av den högre utbildningen till högskolor utanför de traditionella universitetsorterna har haft stor betydelse för den regionala utvecklingen. Den framtida regionalpolitiken kommer därför i större utsträckning än hitintills att bygga på högskolornas betydelse. I satsade politikerna djärvt och byggde ett universitet i . Frågetecknen var många från förvaltningen och universitetsvärlden. Kan man sprida den högre utbildningen och forskningen så mycket? Förlorar man inte i kvalité med tanke på att är ett litet land? Så gick debatten. Erfarenheterna av universitetssatsningen i är hitintills positiva, säger företrädare för och politiker i norra . I har man nu tillväxt i befolkningen och framtidstro. Regeringens senaste satsning på högskolan i har mottagits mycket positivt. Engagemanget ökar och området blir mer intressant för nya etableringar, både inom industrin och tjänstesektorn. Den regionalpolitiska utredningen har påtalat behovet av forskning till de mindre högskolorna. Detta är mycket angeläget för att få fullvärdiga högskolor. För att etablera forskning vid de högskolor som saknar sådan krävs naturligtvis att några problem noga genomlyses. Det kan t.ex. gälla hur kontakter med universitetens fackskolor skall utvecklas liksom kontakter med omkringliggande näringsliv och gemensam sektor. Men det gäller även att belysa hur tillgången på forskningsutbildad personal skall säkerställas liksom andra frågor som rör forskningens kvalitetsaspekter. Det är därför angeläget att en särskild studie genomförs som kan ligga till grund för hur forskningen skall byggas upp vid t.ex. högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning vid högskolan i . () () 1989/90 Ub580
mot · GD02Ub581 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub581 av m.fl. (s) En fördjupningskurs i arbetsterapi i har arbetat för att kunna anordna en fördjupningskurs i arbetsterapi. Kursen är enligt Universitets- och () FS 1989:34 inrättad som påbyggnadslinje fördjupningskurs i arbetsterapi 20 poäng. Kursen är planerad att genomföras i samarbete med (Kl). Kursen är planerad att börja samt att anordnas på halvfart med möjligheter till distansstudier. Deltagarantalet är beräknat till 15 platser. I finns ca 4 000 utbildade arbetsterapeuter varav ca 1 000 beräknas arbeta i . Enbart i finns ca 900 arbetsterapeuter varav ca 200 är anställda inom kommunen. Inom uppskattas antalet arbetsterapeuter som är behöriga att söka kursen till ca 200. i har anordnat fristående kurser i forskningsmetodik och inrättat påbyggnadslinjen i arbetsterapi 20 poäng. Båda kurserna ger behörighet till den planerade fördjupningskursen. Ca 15 arbetsterapeuter har anmält intresse att påbörja doktorandutbildning varav tre redan är antagna. Samtliga behöver fördjupningskursen för att fullfölja sina intentioner. Ett 50-tal arbetsterapeuter har anmält sitt intresse för kursen vilket visar att behovet i är stort. Att intresset för forskning är stort styrks också av det stora deltagarantalet (ca 300) vid de forskningsseminarier som arrangeras av . Fördjupningskurser i arbetsterapi har hitintills anordnats i och i . Enligt årets budgetproposition föreslås även som utbildningsort. Yrket arbetsterapi är ett utpräglat kvinnoyrke med unga medlemmar. Många är dessutom småbarnsföräldrar. Detta betyder-förutom ökade kostnader för resor och dubbelboende - att de arbetsterapeuter som bor i ej har möjlighet att skaffa sig de kunskaper, som de behöver för att ge adekvat behandling. Detta är allvarligt särskilt med tanke på den förändring som planeras inom äldreomsorgen. inom omsorgen kommer att leda till att ett ökat antal arbetsterapeuter i högre grad än nu kommer att arbeta mer isolerat från sina yrkeskollegor och således sakna dessas stöd. Dessa arbetsterapeuter behöver fördjupade kunskaper om de på ett tillfredsställande sätt skall kunna lösa morgondagens uppgifter. uppgift är att bedriva undervisning, forskning och utveckling. Fördjupningskursen är en väsentlig del av detta arbete. Det vore mycket olyckligt för och om landets största vårdhögskola inte kan bedriva utbildning och utveckling enligt högskolelag och högskoleförordning. har i sin anslagsframställan till UHÄ framfört önskemål att anordna fördjupningskursen och också motiverat betydelsen av detta. Vidare har UHÄ i sin anslagsframställan till beaktat anhållan. Detta får ses som mycket positivt. Om inte får anordna fördjupningskurs i arbetsterapi blir konsekvensen den att kunskapsutvecklingen inom avseende arbetsterapi inte kommer att utvecklas i takt med övriga delar inom landet. Vi anser att den aktuella fördjupningskursen bör inrättas inom i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en fördjupningskurs i arbetsterapi inom i . () () 1989/90 Ub581
mot · GD02Ub582 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub582 Forskning inom livsmedelsområdet vid Lunds Med de knappa resurser som svensk forskning har till sitt förfogande i förhållande till de stora behoven måste alla möjligheter till effektiv användning tas till vara. Det gäller inte minst inom jordbruks- och livsmedelsområdena där förändringarna har varit snabba. Det är nu uppenbart att forskningssatsningarna i råvaruledet är överdimensionerade. Huvudorsakerna är den ändrade inriktningen av svensk jordbrukspolitik från kvantitet till kvalitet samt den snabba utvecklingen på det livsmedelstekniska området. I detta läge har i naturligt nog valt att reducera den traditionella forskningsverksamheten när det gäller jordbruket och omorienterat professurer mot förädlingsledet. Där är emellertid redan starkt verksamt genom sina livsmedelstekniska institutioner. Frågan är om den förändring, som pågår i , är bästa möjliga användning av knappa forskningsresurser. Bland annat följande skäl talar mot att så skulle vara fallet: - Erfarenheten talar för att en kompetent livsmedelsforskning i förädlingsledet som regel har sin utgångspunkt i en civilingenjörsutbildning och teknisk forskning snarare än den utbildning och forskning som finns inom - Att det finns en stark forskning inom det livsmedeltekniska området i är inget skäl för att bygga upp en likartad eller näraliggande forskning på annat håll, vilket den omvandling av "råvaruprofessurer" i mot förädlingsledet, som är på gång, skulle innebära. - En fortsatt svensk kraftsamling när det gäller livsmedelsteknik i vid mening är nödvändig och den bör ske i , därför att det är till den södra delen av landet och speciellt då till som livsmedelsindustrin samt motsvarande apparattillverkande industri (dvs. , Tetra , Frigoscandia m.fl.) är koncentrerade. Statsmakterna bör alltså samlat pröva den fortsatta uppbyggnaden av livsmedelsforskningen utifrån detta perspektiv. De ytterligare fasta forskningsresurser som behövs bör främst lokaliseras till . En nationell samordning av högre utbildning och forskning inom livsmedelsområdet med hänsyn till hela kedjan råvara-produkt är mycket angelägen och följande åtgärder förefaller därför motiverade: Vid inrättandet av nya livsmedelsprofessurer bör kontakt ske över de partementsgränserna, eftersom och sorterar under olika departement. Grundutbildningen bör kunna samordnas för optimalt resursutnyttjande, så att de elever vid i , som väljer den nyinrättade specialiseringen mot livsmedel får dessa utbildningsavsnitt vid Lunds universtitet. Ett aktivt samordningsansvar för forskningen läggs på skogs- och jordbrukets forskningsråd. Mot bakgrund av obalansen mellan råvaru- och förädlingsforskning övervägs huruvida en resursöverföring mellan och bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samordning av forskning och högre utbildning inom livsmedelsområdet till . 1989/90 Ub582