mot · GD02K436 · 1990-01-25 00:00:00 — Något förbud mot sponsring i satellitsändningar finns inte. I ansvarighetslagen finns bestämmelser om ingripande mot inslag av våld, pornografi och hets mot folkgrupp i egensändningar och i satellitsändningar. För innehållet i satellitsändningar finns inte någon direkt ansvarig. Principen är att programkanalen vid en upprepning av en viss företeelse kan drabbas av vidaresändningsförbud i kabelnät. Varken nätägaren, kabeloperatören eller programkanalen anses kunna göras ansvarig för innehållet i sändningarna. För egensändningars innehåll svarar det lokala kabelsändarföretaget eller en programansvarig. Vid överträdelse kan sändningstillståndet dras in. beslut att förklara att Astrasatelliten, som bl.a. numera sänder från, ska betraktas som en direktsändande satellit innebär att den som vidaresänder program från den satelliten inte omfattas av koncessionssystemet för lokala kabel-tv-sändningar. Det är dock ingen avgörande skillnad mellan den satelliten och de satelliter som redan är i bruk. Gränsen mellan olika satellittyper har genom beslutet suddats ut i rättsligt hänseende. Detta innebär att koncessionssystemet i sin helhet har satts ur spel. Den som vidaresänder satellitprogram i kabelnät kan i fortsättningen göra det helt fritt, utan tillstånd och ingripande från kabelnämnden eller annan myndighet. Regler som ska förhindra sändningar av svensk reklam, våld, pornografi och rashets behöver inte följas. Nätägare är inte heller skyldig att upplåta kanal för lokala egensändningar, vilket tillskapats i syfte att öka vanliga människors yttrandefrihet i tv, ett slags lokal allmän-tv, och att upplåta kanaler för Kanal och . Dessutom slipper kabeloperatören betala avgifter som ska användas för att få igång lokala programproduktioner i kabelnäten. Vid handläggningen av ärendet fattade kabelnämnden också det märkliga beslutet att inte bara nätägarna, m.fl., utan också skulle anses som part, sakägare, i ärendet, vilket inte förutsatts i motiven till kabellagen (se avsnitt 8). 5.1 Framtiden är inte så ljus - begränsad valfrihet I press och andra medier målas upp en bild av en framtid med många satellitkanaler med ett stort utbud av olika program att välja på. Det talas bl.a. om ett 60-tal olika kanaler. Alla i skall i princip kunna få del avprogram- Mot. utbudet till en billig kostnad. Ett slags satellit-tv:ns stora rika smörgåsbord K436 som alla kan njuta av. Nödvändiga förutsättningar för denna utveckling är emellertid att kanalerna kan finansieras, att det finns program till alla kanaler, att det finns mottagningsutrustningar till överkomliga priser (parabolantenner) och att det finns tittare. För att kanalerna skall kunna sända krävs alltså för det första pengar. Det finns i princip två finansieringsvägar. Den ena är att tittarna direkt betalar för att få se kanalutbudet eller vissa program. Detta kallas för betal-tv. Den tv-avgift som tas ut här i landet är egentligen också ett slags betal-tv-finansiering; utan licensmedel inga program. Kostnaden för att se en betal-tv-kanal som visar långfilmer varierar . , vilket motsvarar . , ett belopp som överstiger den s.k. tv-licensen. För den som vill se flera kommersiella kanaler springer kostnaden snabbt i höjden. Den andra finansieringsformen är att annonsörer betalar för annonser i sändningarna. Hit kan också räknas s.k. sponsring som innebär att företag på vissa villkor betalar för särskilda program eller programinslag. Gränserna mellan dessa båda former är flytande. Licensfinansiering har som regel använts av s.k. public-serviceföretag, typ vår Kanal och och engelska BBC. Med public service menas helt enkelt en TV i allmänhetens tjänst. Detta till skillnad från en TV i kommersiella intressens tjänst. Den reklamfinansierade kommersiella tv:n är beroende av sina annonsörer; utan annonsörer inga inkomster och inga program. Den vara som den kommersiella tv:n säljer är sändningstid med ett förväntat antal tittare. Genom reklamen vill annonsörerna påverka tittarna till att köpa. Tittarnas motprestation för att få se tv-programmen är att sitta framför tv:n under reklaminslagen och låta sig påverkas av dem att köpa produkterna. I själva verket är det tittarna som betalar för den kommersiella tv:ns verksamhet och dessutom för annonsörernas försäljningsökning. Om annonsörerna endast har en kanal att annonsera i, så är valet av medium enkelt. Men om det finns flera kanaler. Vilken kanal skall annonsörerna då välja? Och räcker pengarna till alla kanaler? För varje kommersiell tv-kanal är det livsviktigt att visa upp stora tittarsiffror och breda intressanta tittargrupper för eventuella annonsörer. Många annonser ger pengar och vinst. För en kommersiell tv-kanal är det också livsviktigt att hålla kostnaderna nere för sändningarna. Det är mycket dyrt att producera egna program men förhållandevis billigt att köpa program från , där utbudet av Aktionsprogram och serier etc. är mycket stort. Den som kan få höga tittarsiffror med inköpt material kan således tjäna stora pengar. Tv-program är en bristvara. Det kommer därför att bli mycket svårt att fylla alla tv-kanaler även med de sämre produktionerna från . m.fl. serier som går i svensk TV är den absoluta toppen av USA-pro De framtida kommersiella satellitkanalerna kommer således, liksom re- Mot. dan , att innehålla likartade program, amerikanska serier ofta med våld, K436 varutävlingar, populärmusik, repriser etc. Det finns också en utvecklingstendens mot en ökad specialisering med kanaler för sport, popmusik, film etc. Detta innebär i princip två huvudformer av kanaler, breda likartade underhållningskanaler och specialkanaler. För att ta emot tv-programmen från en satellit krävs en parabolantenn. Det finns flera satelliter och flera blir det. Det krävs i princip en parabolantenn för varje satellit, dock kan varje satellit sända flera tv-kanaler. För att kunna se program från olika satelliter krävs flera antenner eller en antenn med motordrift som kan riktas in mot de olika satelliterna. Skall flera personer se olika program krävs alltså flera parabolantenner. Antennutrustningar är förhållandevis dyra. På grund av kodning och tekniska faktorer begränsas i själva verket möjligheten att med privat antenn ta emot de olika satellitsändningarna till en rimlig kostnad högst betydligt. Valfriheten är sålunda mycket begränsad. och andra erbjuder kabelnät där möjligheten finns att se kanaler från olika satelliter. Kapaciteten i fastighetsnäten är dock begränsad och vanligtvis erbjuds därför bara ett 10-tal olika kanaler. De satellitkanaler som sänder går med stora förluster. Konkurrensen om annonsörer och tittare är hård. Annonsörerna har inte heller visat något särskilt intresse för satellitkanalerna och viljan att köpa annonstid är helt enkelt svag, då det finns en utbredd misstro mot medierna och deras förmåga att attrahera tittare. Några kanaler som riktade sig till svensk publik har slutat med sina sändningar. Även tittarnas intresse har varit mycket svalt för reklam-tv-kanaler. Det finns egentligen ingen anledning att tro att flera satellitkanaler skulle medföra ett större intresse från annonsörernas sida. Snarare är det väl tvärtom. De kommersiella satellit-tv-bolagen söker nu muta in egna marknads- och sändningsområden. Borta är tanken på alleuropeiska reklam-tv-sändningar. Satellit-tv-framtiden är alltså inte så ljus och mångfasetterad som många förespråkare velat göra gällande. När det gäller Tele-X har det diskuterats om en betal-tv-kanal och en reklam-tv-kanal. Rymdbolaget som administrerar satelliten vill självfallet liksom regeringen i form av industridepartementet få tillbaka en del av de pengar, ca , som projektet kostat. En reklam-tv-kanal och en betal-tv-kanal har diskuterats. Borta är tankarna på nordiskt samarbete som en gång blev upprinnelsen till Tele-X. Även kabelföretagen med det helt dominerande i spetsen gör stora förluster. Enligt en uppgift har förlorat 800 miljoner på sin kabel-tv-satsning. Scansat/har för att förbättra sitt konkurrensläge satsat på att förse gamla centralantennanläggningar med en parabolantenn riktad mot Astrasatelliten för att bl.a. tillhandahålla . Innehållet i kabelnäten domineras av satellitkanalerna. På några få ställen har egensändningar kommit igång i synnerligen blygsam omfattning. Det saknas helt enkelt pengar. Ett inte obetydligt antal program som förekommit i lokala egensändningar har producerats centralt av stora organisationer. Tanken på den lokala tv:n har inte kommit särskilt långt, men det K436 finns ett förhållandevis stort intresse för sådan verksamhet på många orter. I är högst ett 20-tal satellit-tv-kanaler tillgängliga för distribution i kabelnät. Flertalet är kommersiella. Av särskilt intresse för den svenska marknaden är betal-tv-kanalerna Filmnet, SF Succé och TV 1000 och reklam-tv-kanalerna och eftersom språket i kanalerna är svenska eller textat på svenska. I vissa kabelnät förekommer också betal-tv-kanalen , som sänds direkt i näten och inte via satellit. tänker börja sina reklam-tv-sändningar från satellit med inriktning på . Programutbudet i de betal-tv-kanaler, som riktas till en svensk publik, består i allt väsentligt av amerikanska långfilmer av underhållningskaraktär. Filmnet ägs av och är den dominerande betal-tv-kanalen. Den sänder enligt reklamen långfilmer dygnet runt med action, spänning och dramatik. Filmerna kommer från . att se på Filmnet. TV Plus har, liksom Filmnet, funnits . Den sänder långfilmer under . TV 1000 ägs av , det vill säga samma ägare som till TV Den började sina sändningar och innehåller långfilmer men även en del andra programtyper. Kanalen är inriktad på underhållning. Sändningstiden är ca . Det kostar att se på kanalen. SF Succé är det senaste tillskottet bland betal-tv-kanalerna. Den ägs av , vari SF ingår, och ett stort amerikanskt mediaföretag. Kanalen innehåller gamla SF-filmer och amerikanska långfilmer. ägs av , , och sänder en del gamla svenska långfilmer per kväll. Den kallas i branschen för Kanal trä. ägs av flera svenska företag och har i media hävdat att regeringen gett bolaget ett löfte om att få ta hand om reklam-tv-sändningar i ett av de nationella marknäten. rekryterar företaget folk. har ett 60-tal personer anställts. Under den korta svenska kommersiella satellit-tv:ns historia har också svenska reklam-tv-kanaler upphört med sin verksamhet. Det är TV som i veckosluten sände prat- och musikvideor direkt från en studio vid i . Programmen, som innehöll annonser, var helt inriktade på marknadsföring. I sändes soffprogrammet God morgon varje vardagsmorgon. Programmet var, liksom TV , genomkommersialiserat: Dekor, rekvisita, programledarnas kläder, innehållet i vinjettfilm etc härrörde från sponsrande företag vilka avtackades i eftertexterna. I franska hyrde ett antal svenska företag sändningstid för att visa program riktade till den Några av programmen innehöll annonser och annan Mot. 1989/90 marknadsföring. Det må nämnas att vissa program som kabelnämnden riktat anmärkningar mot för att de innehöll reklam när de förekom i lokala egensändningar senare sändes i TV och Svenska program i . Uppgifterna om hur många hushåll som kan ta emot kanalerna och hur många som tittar på kanalerna är mycket osäkra. De fyra betal-tv-kanalerna konkurrerar med varandra om i princip samma publik. Antalet betalande kunder är förmodligen förhållandevis lågt. Av de båda reklam-tv-kanalerna torde ha den största publiken. Hur många som verkligen ser på är svårt att få ett klart grepp om. Olika uppgifter varierar alltför mycket. Men så mycket går att säga att har inte tagit särskilt många tittare från Kanal och , dock synes kanalen ha gjort en inbrytning bland 9-18-åringarna. För kabel-tv-områden anser man sig också ha kunnat konstatera att barn ser mer på tv . Deras tv-tittande har ökat med i genomsnitt. Omkring 700 000 hushåll torde ha tillgång till här i landet. Enligt annonsörsföreningen kan bli intressant som annonsmedium när antalet anslutna hushåll är minst 750 000 och antalet tittare är så stort att priset per träff blir konkurrenskraftigt i förhållande till andra medier. Det finns några paneuropeiska kanaler, det vill säga kanaler som såg hela som en gemensam annonsmarknad. En sådan kanal var som har ombildats för att i fortsättningen enbart rikta sig till tittarna i . I detta sammanhang må nämnas att den europeiska marknaden av lönsamhetsskäl har delats upp mellan några stora s.k. tv-moguler, av vilka med Scansat/fått . Förklaringen till att det inte gick att göra reklam till flera olika länder, marknader, var framförallt språkliga och kulturella skillnader. Det gick inte att finna något gemensamt reklamspråk som kunde användas. Reklam som var gjord för ett visst land kunde få negativa effekter i ett annat. Dessutom hade de paneuropeiska kanalerna svårt att nå fram till publiken med inriktning på ett mindre gemensamt område eller ett land. Man får inte heller glömma bort att det var ett förhållandevis litet antal möjliga tittare som också utgjorde en begränsningsfaktor. Utvecklingen kan gå mot specialiserade kanaler, vilka är inriktade på en publik med särskilda intressen. finns det flera sådana. Ingen av kanalerna är dock inriktad på en svensk publik. Här må nämnas Screen Sport och Eurosport, som innehåller sport; Lifestyle, mode, matlagning och underhållning med inriktning på kvinnor; Worldnet, som sprider den amerikanska synen på nyheter om politik och ekonomi; CNN, en amerikansk kanal som visar nyheter dygnet runt; MTV, visar musikvideor dygnet runt i marknadsföringssyfte; Childrens Channel, som är inriktad på marknadsföring till barn, och Discovery, som innehåller dokumentärfilmer och natur och djur. En del av kanalerna kan ha slutat sända på den svenska marknaden eller är på väg att lämna den. I radio- och tv-handlarbranschen säger man att först när mottagningsutrustningen kostar högst . och programmen är bra blir det intressant för allmänheten att köpa egna parabolantenner i någon större omfattning. Kabelnäten kommer även i fortsättningen att vara den stora distributören av Mot. Vad branschen tycker saknas i är en ren underhållningska- K436 Man är inte särskilt imponerad av , men som man säger: - en underhållningskanal till tanten, en sportkanal till gubben och MTV en videokanal till barnen, det är det nog många som nöjer sig En fast monterad Astraparabol kan alltså fylla behovet, anser man. 5.2.1 Särskilt om - en underhållningskanal med monopoltendenser som vill komma ned på jorden Programmen i är inriktade på underhållning och förströelse. Det s.k. underhållningsvåldet har en framträdande plats i sändningarna. av sändningstiden ägnas åt sådana program. får därigenom en prägel av att vara en våldsskildringskanal, kanske inte extremvåld, men av nog så allvarligt slag. har medvetet riktat in sig på barnen. Särskilt barnen tar intryck av att se för mycket våld, att ständigt matas med våldsskildringar. Varje inslag för sig kanske inte är så farligt. Men mängden och upprepningen måste till slut få någon form av effekt på barn som utsätts för det. I förekommer sålunda i snitt en eller flera våldshandlingar var 10-20 minut. I kanal och förekommer våldsskildringar ytterst sparsamt. I detta avseende är det en mycket stor skillnad mellan och de båda svenska kanalerna. Kanalerna skiljer sig dock åt i andra väsentliga hänseenden. är ett bra exempel på svensk reklam-tv. Andra reklam-tv-kanaler som lever i fri konkurrens ser precis likadana ut. i lär vara ett undantag som dock beror på att den lever en förhållandevis skyddad tillvaro och är därför inte på samma sätt utsatt för den kommersiella konkurrensen om annonsörer och tittare som andra kommersiella kanaler. Denna ordning kommer dock inte att bestå då den nya tv-politiken i genomförs fullt ut. Program som behandlar politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga eller kulturella angelägenheter lyser med sin frånvaro. Det traditionella könsrollsmönstret, liksom fördomsfulla och förlegade uppfattningar om kvinnor, har en framträdande plats i många program. Detta gäller också reklamen. har också påtagliga svårigheter att få annonsörer, bl.a. har det förekommit flera förmånserbjudanden till svenska annonsörer. Det går att köpa programtid i , som är mycket öppen för sponsring. I Astrasatelliten finns 16 programkanaler men endast fyra får tas emot i . Dekrypteringsutrustning till programkanaler som inte är avsedda för , kommer helt enkelt inte att marknadsföras här i landet. Den svenska kanalen sänder inte över och kommer inte heller att släppas in på den satelliten. Detta gäller också andra kanaler som kan tänkas konkurrera med om reklam-tv-publiken här i landet. Scansat/satsar genom ett närstående bolag, , medvetet på att utnyttja befintliga centralantennanläggningar med liten kapacitet, i vilka ett begränsat antal kanaler erbjuds: Kanal , , och ytterligare någon kanal, CNN eller Scansat/filmkanal . bostäder kan vara anslutna till sådana nät. Någon reklamfinansierad Mot. konkurrent släpps inte in på näten av . Motsvarande gäller för Astrasa- K436 telliten där TY 3 hindrar reklam-tv-konkurrenterna om den svenska publiken att komma in. tycks ha siktet inställt på ett kommersiellt monopol i svenska satellitsändningar. Kinnevikkoncernen har också intressen i den s.k. Astraparabolen. Det gäller även andra kanaler på , dock än så länge inte Eurosport och MTV har delats upp mellan satellit-tv-intressenterna, de s.k. satellitmogulerna. får och framförallt . äger också rättigheterna till den dekrypteringsutrustning som kommer att behövas för att kunna se de kodade satellitkanalerna. Det blir inte särskilt många fria kanaler kvar. I fortsättningen kommer man att få betala för varje krypterad kanal som man vill se. Det blir dyrt. Att satsa på dekoderutrustning är ett försök att förbättra ekomomin. Det går dåligt för , men kanalen räknar med bättre lönsamhet . är en långsiktig satsning påstår , som gärna ser att blir det svenska reklamalternativet i marknätet. Marknadsföringen av Scansat/här i landet kan innefatta monopoltendenser. Astraparabolen kan i princip användas endast för Astrasatelliten och främst . Den kan inte riktas mot annan satellit om den är för liten eller saknar motorstyrning. På släpps inte in några konkurrenter till om publiken i . Finvik tar över gamla centralantennanläggningar och sänder i dem de båda svenska kanalerna och och ytterligare någon kanal men absolut inte någon konkurrent till . att se på via ett sådant nät. får genom Astraparabolerna och Finviknäten ett försteg framför sina konkurrenter i fråga om möjligt antal hushåll som kan se kanalen. Detta har självfallet betydelse för annonsörerna då de skall välja satellit-tv-kanal för annonsering. Dock går det trögt med försäljningen och leveranserna av Astraparaboler. 5.3 Individuell satellitmottagning - ett problem för konsumenterna kan det finnas uppemot 25 000 parabolantenner för enskild mottagning, i allt väsentligt rör det sig om gamla paraboler. Försäljning och leverans av Astrapaket går trögt, kan det röra sig om några tusental. Detta bör ställas mot att det kan finnas ca 835 000 hushåll här i landet som kan ta emot satellit-tv-program via kabel. Det är knappast någon i tvbranschen som tror att det kan bli fler än 500 000 enskilda parabolantenner i . Då ligger perspektiven . Kabelanläggningar kommer även i fortsättningen att dominera när det gäller satellitprogram. Vid största möjliga utbyggnad räknar man med att 2 miljoner hushåll kommer att vara anslutna till kabelnät. Nätstorleken kan variera från ett tiotal anslutningar till flera tusen. Direktmottagning kommer alltså som mest att utgöra av all satellit-tv-mottagning. rör det sig om . Kabelnäten kommer sålunda i allt väsentligt att svara för satellit-tv-distributionen. Vid en jämförelse är individuell mottagning närmast försumbar. För individuell mottagning krävs fri sikt mot söder. Det är många som sak- Mot. 1989/90 nar detta. För dem är individuell mottagning utesluten. Ett annat hinder för uppsättning av en parabolantenn kan vara risken för störningar från radiolänknät som också använder 11 gigahertzbandet. Mottagningen kan omöjliggöras. planer på att bygga ut radiolänknät kan också komma att försvåras av hänsynen till befintliga parabolantenner. Egentligen borde en koordinering ske, anser man på . Priset för en mottagningsutrustning ligger på . Till detta kommer kostnaden för dekoderutrustning, . om man vill se en kodad kanal exempelvis och montering, . Det är alltså förhållandevis dyrt att ta emot program från . Vill man också se andra satelliters program krävs en motor som kostar några tusen och en något större parabolyta. krypterar sina sändningar av upphovsrättsskäl. Programmen köps in från och upphovsrättshavarna där kräver betalt för sändning över hela , vilket inte har råd med, om inte en begränsning kan göras till ett mindre område. En möjlighet som då står till buds är att koda sändningarna och att bara tillhandahålla dekoderutrustning inom det område som förutsatts i upphovsrättsavtalet. Dessutom kan man tjäna pengar på att marknadsföra dekoderutrustningar. Scansat/har ensamrätt för marknadsföring av viss dekrypteringsutrustning till hushållen i . Orsakerna till att Scansat/har valt D 2Mac som modulationssystem är att detta system ger goda förutsättningar för ett effektivt krypteringssystem (Eurokrypt) och inte som sagts i media, att bilden ska bli bättre. D 2-Mac kräver också en omvandlare för att kunna tas emot med dagens tv-apparater av PAL-typ. Med Eurokryptsystemet, som enligt uppgift skall vara svårforcerat, vill man förhindra att det kommer piratdekoders på marknaden. Antennutrustningarnas livslängd är enligt uppgift , satelliternas . I många fall erbjuds konsumenterna paket med betalningstider . För den som ger sig in i en sådan affär kan det innebära att betalningen fortgår långt efter det att antennen eller satelliten slutat fungera. Det finns också produkter på marknaden som inte håller måttet, exempelvis med sekunda elektronik och paraboler som rostar. Ett annat problem för konsumenterna är de olika konstruktionerna som finns i fråga om mikrovågshuvudets placering. Med en låg placering av mikrovågshuvudet kan det enligt vissa bedömare finnas risk för vattensamling vid huvudet med bildstörning som följd. Den konstruktionen har bl.a. Astra-paket. Satelliter åldras och signalen blir allt svagare med sämre mottagning som följd. Detsamma gäller åldrande mikrovågshuvuden. En större parabolyta kan i viss mån kompensera sådant bortfall. I media har påståtts att bild- och ljudkvaliteten blir sämre i än i , vilket inte är riktigt. Det går att få precis lika bra kvalitet i . Att väljer förklaras inte av att bild- och ljudkvaliteten skulle bli högre utan av att systemet medger kodning som är svår att forcera. Dock är D2MAC inte lika känslig för störningar som . Regn, snö och is kan inne- 17 5.4 Kabelnätssituationen i - stora nät i tättbebyggda områden Enligt uppgift från kabelnämnden var 835 000 bostäder anslutna till kabelnät , varav svarade för 610 000 (), allmännyttiga bostadsföretag 133 000 (), enskilda fastighetsägare 3 000 (0,), privata kabel-tv-bolag 69 000 () och bostadsrättsföreningar, samfälligheter o.d. 18 000 (). Detta innebär att omkring 1,8 miljoner personer kunde nås av satellitsändningar i näten. Anslutningstakten är något över 20 000 men väntas avta under det närmaste året. Som jämförelse kan nämnas att var ca 300 000 bostäder anslutna. Anslutningstakten var då ungefär 10 000 bostäder mot att tidigare ha legat på 13 000-14 000. Omkring 2 miljoner hushåll anses av kabelföretagen ekonomiskt motiverade att ansluta till kabelnät. Det är framförallt i tättbebyggda områden som nätutbyggnaden skett. har medvetet satsat på stora nät. På många orter finns flera nätinnehavare. Utbyggnaden har kommit längst i storstadsområdena. Nätkapaciteten varierar från fyra möjliga kanaler till uppemot 40. Mestadels är det ett tiotal kanaler i näten. Några nätinnehavare, bl.a. ett allmännyttigt bostadsföretag, har satsat på nya nät med hög kapacitet.