mot · GD02Ub140 · 1990-03-20 00:00:00 — Det finns klara signaler som anger att en höjning av förvaltningsavgiften i den utsträckning som aviserats kommer att innebära att propositionens ambitioner att ge råden förstärkta resurser förbyts i sin motsats. Den ökning av anslagen på 40,7 milj. kr. som föreslås står i själva verket för en kraftig real minskning. Det är mot den bakgrund vi här angivit angeläget att utskottet som ett led i beredningen av forskningsrådens anslag inhämtar klara besked om hur en kraftigt höjd förvaltningsavgift kommer att verka. Vi förutsätter att utskottet också kan vidta åtgärder för att säkerställa en finansiering av forskningsråden som står i överensstämmelse med de ambitioner som propositionen förespeglar. är beredd medverka härtill. Om frågan inte kan lösas under utskottsbehandlingen är det rimligt att hos regeringen begär förslag till en förstärkt medelstilldelning som förmår neutralisera övergångseffekterna vid övergång till de principerna för förvaltningsavgifter. De nationella forskningsanläggningarna har en viktig funktion. Ett litet land som har inte möjlighet att vid varje högskola skaffa sig all nödvändig utrustning. Dyrare och mer komplicerad utrustning bör därför vara gemensam mellan landets samtliga högskolor. Någon egentlig definition av vad begreppet nationell forskningsanläggning" innebär finns inte . finner det därför positivt att regeringen föreslår att UHÄ skall utreda detta begrepp. Regeringen tycks dock ha stannat vid de ekonomiska aspekterna, som i och för sig är viktiga. menar att en sådan utredning även borde innefatta vilka skyldigheter det medför att vara värd för en nationell forskningsanläggning, hur en sådan bäst bör utnyttjas och om det finns behov av ytterligare anläggningar eller om redan befintliga anläggningar bör klassificeras som nationella. Internationella kontakter har stor betydelse dels för rekrytering av yngre forskare, dels för kunskapsutvecklingen i världen. För , som en liten nation, framstår internationalisering som än viktigare än för många andra nationer. Allt högre investeringskostnader för utrustning och instrument gör att vi inte kan förvänta oss att på egen hand klara all typ av forskning. I stället bör vi tillvarata möjligheterna till internationellt, liksom nationellt, samarbete för ett effektivare utnyttjande. Forskningen är också till sitt innehåll internationell. De resultat som uppnås kan, och skall kunna, användas över hela världen. Ser man till hur forskarutbyte fungerar är det dominerande landet. Detta ger en ensidig kunskapsutveckling, och vi går miste om de forskningstraditioner och problemformuleringar som görs på andra häll i världen. De medel som anslås i propositionen går huvudsakligen till samarbete inom EG på programnivå. Enligt mening är samarbete med viktigt, men det får inte komma att nå den omfattningen att samarbete med andra länder och områden försummas. Enligt mening bör ytterligare 10 milj. kr. satsas pä utbyte i andra former än inom EG:s program. Särskilda medel bör också anslås för internationalisering av forskarutbild ningen, eftersom lejonparten av de medel som anslås gär till dispute rade. Det är enligt mening av stor vikt att goda möjligheter lill internationalisering ges redan under forskarutbildningen för att skapa goda förutsättningar för framtida utbyte och samarbete. Till detta ändamål bör 5 milj. kr. finns problem i utlandet med svenska examenstitlar. Detta är ett klart och uppenbart hinder för att kunna utveckla våra internationella kontakter. Sådana förutsätter ofta att våra samarbetspartner känner till vad en svensk examen innebär. menar därför att arbetet med att internationalisera svenska examenstitlar måste prioriteras. UHÄ bör ges ett sådant uppdrag. En internationalisering av forskningen kräver givetvis även att kan locka utländska forskare att komma hit. Detta förutsätter emellertid att erbjuder dessa forskare goda villkor under sin vistelse här, så att det är attraktivt att komma hit. De krav som ställs på universiteten vad gäller kostnader i samband med utländska forskares vistelse i måste också undersökas. behandlas dessa forskare vid våra högskolor som vore de vanliga anställda svenska forskare, med allt vad det innebär av sociala avgifter och skatter. För bl.a. gästande internationella artister har detta lösts genom en särskild lagstiftning. menar därför att en översyn av utländska gästforskares villkor bör göras. Forskning bedrivs huvudsakligen av organ som har goda finansiella möjligheter att bedriva sådan. Detta skapar en snedhet i makten att formulera problem inom forskningen, när svagare finansiella grupper inte kan få sina problem belysta. Försök har gjorts i olika länder, bl.a. och , med s.k. vetenskapsbutiker. Dessa fungerar som förmedlare av kontakter mellan forskare, forskarstuderande och olika grupper som har frågeställningar som de vill ha belysta. Dessa försök är mycket intressanta och liknande försök bör göras även i . 1 milj. kr. bör anslås till ett sådant projekt. I motion 1989/90:Fi36 yrkar att en professur i nationalekonomi med särskild inriktning mot sambandet mellan miljö och ekonomi inrättas. Den nyinrättade tjänsten bör delas mellan och i form av två halvtidstjänster. Anslaget E4 Samhällsvetenskapliga fakulteterna under bör mot bakgrund av detta enligt vår uppfattning utöver vad regeringen föreslagit tillföras . för detta ändamål. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humaniora, 2. att anvisar 1 milj. kr, utöver regeringens förslag till den tvärvetenskapliga miljöforskning som bedrivs i samarbete med och , 3. att anvisar 1 milj. kr. utöver regeringens förslag till centrum för miljövetenskaplig forskning i i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning kring juridiska aspekter vid miljöbrott, 5. att anvisar 2 milj. kr. utöver regeringens förslag till forskning kring folkbildning och föreningsliv i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att anvisar 3 milj. kr. utvöver regeringens förslag till initierande av tvärvetenskapliga projekt i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalitetskontroll och utvärdering av forskning bedriven med fakultetsmedel, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskarutbildningens dimensionering, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handledning vid forskarstudier, 10. att hos regeringen begär förslag om återinförande av licentiatexamen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vetenskaplig grundkurs och uppluckring av linjesystemet, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambandet mellan högre utbildning och forskning, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkta insatser på gymnasieskolan, 14. att anvisar 50 milj. kr. utöver regeringens förslag till omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster i enlighet med vad som anförts i motionen, 15. att avslår regeringens förslag om att avskaffa möjligheten att bedriva forskarstudier och uppbära studiemedel i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om doktorandtjänster som heltidstjänster, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande forskningsutbildade högskolelärare, 18. att avslår regeringens förslag om omvandling av tjänster som klinisk amanuens till tjänster som klinisk assistent i enlighet med vad som anförts i motionen, 19. att avslår regeringens förslag om avskaffande av tjänst som forskningsassistent i enlighet med vad som anförts i motionen, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänst som gymnasielektor och forskare, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pedagogisk meritering, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pedagogiska meriter från gymnasieskolan, 23. att hos regeringen begär förslag om omvandling av s.k. L17-lektorat till högskolelektorat i enlighet med vad som anförts i motionen, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av övrig personal inom högskolan, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polishögskola,1] 26. att hos regeringen begär förslag om förstärkt anslagstilldelning till forkningsråden på grund av nya principer för förvaltningsavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen, 27. att hos regeringen begär en precisering av begreppet full kostnadstäckning vid finansiering av externa medel i enlighet med vad som anförts i motionen, 28. att hos regeringen begär en utvidgning av utredningen om nationella forskningsanläggningar i enlighet med vad som anförts i motionen, 29. att anvisar 10 milj. kr. utöver regeringens förslag till internationellt samarbete utanför EG:s program i enlighet med vad som anförts i motionen, 30. att anvisar 5 milj. kr. utöver regeringens förslag till internationalisering av forskarutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationalisering av examenstitlar, 32. att hos regeringen begär en översyn av utländska gästforskares situation i enlighet med vad som anförts i motionen, 33. att anvisar 1 milj. kr. utöver regeringens förslag till försök med s.k. vetenskapsbutiker i enlighet med vad som anförts i motionen, 34. att till inrättande av professur i nationalekonomi med särskild inriktning mot sambandet mellan miljö och ekonomi under anslaget E 4 Samhällsvetenskapliga fakulteterna anvisar ett anslag på . i enlighet med vad som i motionen anförts. () () 1 1989/90:Ju30 gotab 96356, 1990