ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr248 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr248 av och (båda s) Ökat utbud av punktskrift På grund av att talboks- och bytt producent för sin produktion av punktskriftsböcker måste lägga ner sin filial för punktskriftsproduktion i . Cirka 20 kvinnor har sagts upp. Med tanke på det svåra arbetsmarknadsläget i och på det ringa utbudet av punktskriftsböcker skulle arbetstillfällen i kunna räddas genom att mer information överförs till punktskrift. driver ett punktskriftsprojekt. Inom detta har det visat sig att utbudet av punktskrift är otillräckligt. Det enda som kontinuerligt produceras i punktskrift är cirka 500 biblioteksböcker och ett 15-tal specialtidningar för blinda samt läromedel för skolan. är de blindas enda möjliga skriftspråk. har fått en alltmer undanskymd roll än tidigare beroende på ökad användning av bandspelare och därmed talbokens genomslag. Men bandspelare kan aldrig ersätta det skrivna ordet - det vill säga punktskrift för den som inte kan läsa. Den stora betydelsen av att ha ett skriftspråk har dokumenterats gång på gång. Stora insatser görs för att komma till rätta med analfabetismen, särskilt nu under det internationella läskunnighetsåret. Många synskadade i är funktionella analfabeter till stor del beroende på att utbudet av punktskrift är för litet för att stimulera alla blinda till läsning. Samhällsinformation och offentligt tryck förekommer endast undantagsvis i punktskrift. Det är i det närmaste omöjligt för en blind att åta sig förtroendeuppdrag eftersom det är inte möjligt att få handlingar i punktskrift. Det bokutbud som ligger utanför bibliotekens verksamhetsområde saknas helt i punktskrift trots att det kan utgöra stimulans till att börja läsa. I de stora satsningarna på ungdomskultur glöms blinda barn och ungdomar bort. Det är nödvändigt att blinda barn och ungdomar får ta del av ungdomskulturen. Utan någon form av information i punktskrift blir det svårt att vara en medveten konsument. Lexikon till och från de stora kulturspråken har inte producerats . Exemplen ovan visar tydligt att utbudet av punktskrift behöver ökas och vidgas. Om produktionsenheten för punktskrift i kan bibehållas, kan tillgången på information bli en verklighet också för de blinda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad produktion av punktskrift. () () 1989/90 Kr248
mot · GD02Kr249 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr249 Statsbidraget för inköp av talböcker till länsbibliotek I budgetpropositionen föreslås att rubricerade bidrag i enlighet med tidigare beslut ska upphöra. Något statsbidrag för att utveckla bibliotekens nuvarande talboksutlåning i riktning mot handikappbibliotek i vidare mening som TPB, talboks- och punktskriftsbiblioteken, föreslagit finns inte heller med i propositionen. Det är viktigt att notera att talböckerna används inte enbart av synskadade utan också av andra, t.ex. neurologiskt handikappade och människor med läs- och skrivsvårigheter. Det vore rimligt att nu utvärdera vilket resultat bidraget för inköp av talböcker givit, och se om det finns anledning att bidraget fortsätter. TPB bör få i uppdrag att inför återkomma med en utvärdering av bidraget och förslag beträffande talböckernas spridning i landet. /1991 bör således oförändrade resurser avsättas i avvaktan på utvärderingens resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av bidraget till talböcker vid länsbiblioteken.
mot · GD02Kr251 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr251 av och (båda c) För den finskspråkiga befolkningen i är mångsidig kontakt med det egna språket och den egna kulturen av största betydelse. I det sammanhanget har möjligheten att följa finskspråkiga TV-sändningar stor betydelse. Detta ger kontinuerlig kontakt med samhällsutvecklingen i och möjlighet att följa finska språkets utveckling. har den finländska befolkningen i haft möjlighet att följa de finländska TV-sändningarna via Nacka-sändaren, vilket har haft stor positiv betydelse. I finns inte denna möjlighet trots att antalet människor med finländskt ursprung är stort. Det är därför angeläget att en utvidgning av de finländska TV-sändningarna kan ske . Arbetet med detta och med de förhandlingar som är nödvändiga bör därför intensifieras. Enligt vår uppfattning finns frekvens tillgänglig för återsändning av de finländska TV-sändningarna i på samma sätt som över Nacka-sändaren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finländska TV-sändningar i . () () gotab 99574, 1990
mot · GD02Kr252 · 1990-01-18 00:00:00 — av och (båda mp) TV-bevakning av 1989/90 Kr252255 SVT:s har tilldelats hela som bevakningsområde. Detta är till ytan lika stort som hela . har obetydligt större budget än vardera av de övriga åtta distrikten att disponera, vilket får till följd att bevakningen av vad som händer i och på missgynnas starkt. Avstånden är betydande, vilket innebär att resorna blir både långa och dyra. Så gott som alla TV2:s svenska program produceras av distrikten, som också lägger ut produktionerna på fria filmare och produktionsbolag. De olika distrikten profilerar sig olika; Luleåredaktionen inriktar sig på samhälle, barn och kultur samt även på programutbud på samiska. Miljösituationen och den militärstrategiska utvecklingen på är två synnerligen viktiga områden som måste bevakas bättre. börjar alltmer öppna sina gränser. Flyglinje har etablerats mellan och . Miljösituationen är svår på och kommer att bli än värre eftersom den kommer att utsättas för ytterligare hård exploatering. Oljeprospektering kommer sannolikt att börja bedrivas i det känsliga . ger de kraftigt utökade kontakterna mellan och med avseende på näringsliv, kultur och turism betydelsefulla öppningar för att kunna bevaka och skildra vad som händer i det omedelbara närområdet. Ett annat område som är en vit fläck på kartan för svensk TV-publik är Nordfinland och och vad som händer där. Handel och kultur har sedan gammalt följt älvdalarna. Det är viktigt att även TV följer med och ger liv och impulser åt dessa gamla kulturstråk. På finska sidan, i , finns sedan århundraden en svensktalande befolkning. På motsvarande sätt är också ett unikt kulturhistoriskt område på vilket finsk, samisk och svensk befolkning möts. Även här finns vita fläckar för svensk TV-publik. Nyhetsbevakning t.ex. är tämligen obefintlig. Nordnytt måste få en förstärkning av sin personal. Det behövs också ett utvecklat samarbete mellan de fyra grannländernas Nordkalotten-TV-regioner. Nyhetsbevakningen är undermålig. I området bor dock ca ett par miljoner invånare. Dessutom bör det samiska programarbetet också utvecklas mellan alla fyra länderna. 1989/90 Kr252 Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i denna motion anförts om behovet av förstärkta resurser till STV:s för att få till stånd en acceptabel bevakning av . () () kunna samproduceras om resurser skjuts till för att bygga upp en sådan verksamhet. Den tekniska apparaturen på TV2 är ålderdomlig och behöver förnyas. Bättre lokaler behöver anskaffas. har t.ex. landets minsta studio, endast . Mot bakgrund av ovanstående är det rimligt att klassas som ett dubbel- eller specialdistrikt och ges dubblerade ekonomiska resurser för att åstadkomma en acceptabel bevakning av hela med tyngdpunkt på dokumentärer inom sektorerna miljö, natur, kultur samt på ett utvidgat samarbete på TV-medieområdet.
mot · GD02Kr253 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr253 av () Sjöväderrapporterna i Riksradions P 1 Yrkesfiskare är för sin utkomst beroende av tillförlitliga väderprognoser och utförliga rapporter om meteorologiska data. Det finns även en väsentlig sjösäkerhetsaspekt på dessa sjörapporter. har de ändringar i sjöväderrapporterna från radions P 1, som företagits, uppfattats som betydande försämringar för yrkesfisket. För att få en någorlunda klar bild av väderläget måste många svenska yrkesfiskare numera lyssna på den danska radions sjörapporter, vilka är föredömligt upplagda. Deras räckvidd är emellertid begränsad. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen skall tillsätta en utredning med uppgift att utreda om sjörapporterna i Riksradions P 1 kan förbättras enligt yrkesfiskets önskemål.
mot · GD02Kr254 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr254 av och (båda m) Sponsring av kulturobjekt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A423 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att möjligheten till sponsring bör undersökas för att förverkliga angelägna kulturprojekt.
mot · GD02Kr260 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr260 av och (båda s) har uppburit statligt stöd för sin verksamhet och har funnit att dess verksamhet är angelägen. har i sin anslagsframställning gällande /91 äskat bidrag med bl.a. för inrättande av två tjänster samt utgivnings- och dokumentationsverksamhet. Institutet har under en lång rad av år byggt upp en omfattande dokumentationssamling i invandrarfrågor och det har kunnat ske genom medlemmarnas uppoffringar och frivilliga insatser. För att det ideella arbetet ska kännas meningsfullt även i fortsättningen krävs det ändå att det finns en anställd yrkeskunnig, kvalificerad person som kan samordna detta arbete och vara tillgänglig . Institutet har även andra värdefulla samlingar som är av intresse både i undervisningen, för forskning och för allmänheten. Publicering av en katalog över dessa samlingar är också en en viktig fråga att lösa för att kunskapen om dessa ska bli tillgänglig för bibliotek och institutioner. har dessutom börjat registrera sitt bestånd i den nationella databasen . Detta kommer säkerligen att leda till ett utökat intresse för institutets samlingar både från forskare och allmänhet, även om dessa inte kan besöka på ort och plats. Det blir en omöjlig uppgift att sköta detta på ideell basis och utan en fast anställd bibliotekarie. bör därför av regeringen tilldelas ytterligare medel för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av medel till . () ()
mot · GD02Kr264 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr264 av m.fl (c) har hela som sitt spelområde. Den organiseras som en länsmusikstiftelse och inte, som vore naturligt, en tredje nationalscen. Den nuvarande strukturen gör att marginalkostnaderna för de vidsträckta turneérna blir höga. är en turnerande ensemble med hela som sitt arbetsfält. För detta erhålls ett s.k. regionalt tilläggsbelopp om . kostar en turnédag med en stor uppsättning ca per dag. För att klara dessa utgifter krävs ett årligt turnestöd på . För att täcka verksamhet i hela krävs att, ensemblen ligger ute minst . Kostnaderna för detta blir således ca . Detta finansieras genom regionala spelintäkter och framför allt de rörliga spelintäkterna samt produktionskostnaderna. erhåller stiftelsen, genom övertagande av regionmusiken och länsmusiken, 38 grundbidrag för operaverksamheten. Skillnaden mellan grundbidragets storlek och den faktiska kostnaden är , vilket innebär att stiftelsen måste använda en betydande del av de rörliga produktionsmedlen till lönemedel. För att klara denna verksamhet krävs en förstärkning med 12 grundbidrag för teaterverksamheten. är en unik institution i svenskt kulturliv. Publiken har en ungdomlig och ovanligt bred social karaktär. har blivit en opera för hela folket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som en nationalscen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande uppräkning av antalet grundbidrag till med 12, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande ett årligt turnestöd på till . () () 1989/90 Kr264
mot · GD02Kr265 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr265 av m.fl. (s) Människors tillgång till olika former av kulturellt utbud är viktigt. är stort och många har långt till huvudstaden. Därför måste det statliga stödet fördelas rättvist över landet. Göteborgssymfonikerna har vunnit stora framgångar, genom turnéer och skivinspelningar, såväl inom landet som internationellt. har på grund av bidrag från kunnat bygga ut verksamheten med 20 nya musiker. Detta stöd har upphört och fr.o.m. har kommunen övertagit hela ansvaret. De senaste årens utökade verksamhet blev en nytändning för Göteborgssymfonikerna som starkt bidragit till de stora framgångarna. Den Sjögrenska utredningen konstaterar att statens stöd till Göteborgssymfonikerna bör ha en omfattning som är jämförbar med Stockholmsfilharmonikerna, d.v.s. 170 grundbelopp. har 105 grundbelopp alltsedan starten. För att skall ha en möjlighet att dels få behålla våra bästa musiker, dels kunna erbjuda innevånarna i hela västra regionen ett varierat kulturutbud hade vi räknat med en höjning med 50 grundbelopp. Med nuvarande resurser har vi ingen möjlighet att erbjuda lika goda utvecklingsmöjligheter i som i . Vi motionärer, som representerar hela västra , anser att det måste vara en nationell angelägenhet att stödja en av erkänt bästa symfoniorkestrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrat stöd till . () () () () 1989/90 Kr265
mot · GD02Kr266 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr266 av m.fl. (s) Bidraget till regionala musikinstitutioner med anor såsom länsorkester har en väl förankrad verksamhet i . har man medverkat på olika sätt för att nå nya grupper i länets olika kommuner. Ett exempel är att man bedrev försöksverksamhet med s.k. kulturcheckar i . Första årets försök vände sig i första hand till LO-kollektivet, men sedan blev också grupper inom TCO anslutna till systemet. Effekterna har man inte kunnat utläsa på annat sätt än att man vet att vissa grupper på LO-sidan börjat gå mera regelbundet på konserter. För att kunna bedriva länsomfattande verksamhet samt också verksamhet i grannlän som saknar symfoniorkester (, och ) har vid anslagsfördelningen utöver givna grundbelopp även tillfört verksamheten s.k. regionala tilläggsbidrag. Enligt budgetproposition 1990/91:100 bil. 10 föreslås att de regionala tillläggsbidrag, som utgår med , skall upphöra med hänvisning till att nya grundbelopp skall tillföras musikinstitutionerna. Om de regionala tilläggsbidragen upphör kommer det att bli mycket svårt att genomföra den länsverksamhet som har så långa anor som här ovan har beskrivits. utgår det största bidraget med till för dess länsverksamhet. I propositionen hänvisar man även till den genomförda utredningen och samhället och föreslår att Svenska rikskonserter skall tillföras ett belopp med ur medlen för regionala tilläggsbidrag. Medlen avser en förstärkning för genomförandet av speciella turnéer inom områden som inte har symfoniorkestrar. Avslutningsvis säger man i propositionen att bör i lämplig omfattning beakta behovet av resursökningar för de orkestrar som erhåller regionala tilläggsbidrag. För att inte riskera den nuvarande länsverksamheten är det angeläget att staten vid grundbeloppsfördelningen även beaktar den regionala balansen mellan musikinstitutionerna. Kulturlivet har fått allt större betydelse som regionalpolitisk utvecklingsfaktor. har sedan begynnelsen fyllt en sådan roll. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser till . () () Axel () () 1989/90 Kr266
mot · GD02Kr268 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr268 av m.fl. (c) Ett viktigt mål för kulturpolitiken bör vara rätten till nationell identitet och kulturarv. Detta har tyvärr inte tillräckligt uppmärksammats under den pågående kulturpolitiska reformperioden. Vårt lands största kulturhistoriska museum, , har genomgått en radikal omorganisation, och med ett nytt verksamhetsprogram är man beredd att ta ansvaret för en ökad verksamhet på det kulturhistoriska området. Det är angeläget att nu också ges resurser för att öka möjligheterna att arbeta. är ansvarsmuseum och skall som sådant stödja landets övriga kulturhistoriska museer. verksamhetsprogram kommer att innebära en väsentlig förstärkning av museernas samlade insatser för att bevara och levandegöra kulturarvet. I planerna ingår också nydanande satsningar för att utveckla museernas barnoch ungdomsverksamhet, samt förslag om en serie stora utställningar, som skulle göra det möjligt för en bred allmänhet att få upplevelser av sitt kulturarv och se sina förhoppningar och visioner om framtiden i ett fördjupat perspektiv. har tagit sig ur den ekonomiska kris som rått . måste en rekonstruktion av museets ekonomi ske. I propositionen föreslår regeringen som förstärkning 6,2 milj. kr. Det innebär att museet överlever, men det saknas fortfarande medel för utställningar eller den övriga verksamheten, som planeras. Det är därför angeläget att får de 5 milj. kr., som man begärt för dessa ändamål. Förändringsarbetet vid museet öppnar vägen för nyskapande och har väckt förhoppningar och entusiasm. Då är det angeläget att museet ges möjlighet till detta arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för /91 som bidrag till anslå . utöver vad regeringen har föreslagit. () () 1989/90 Kr268
mot · GD02Kr269 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr269 av m.fl. (s) Nya lokaler för - Murberget - har diskuterats och utretts . Behovet av nya lokaler är stort. har den sämsta lokalsituationen i en jämförelse mellan länen och landstingen. Genomarbetat program och målsättning för finns nu utarbetat. Utredningsarbetet har gjorts gemensamt mellan , och ledningen för museet. Ett före detta psykiatriskt sjukhus, Gådeå, kan om- och tillbyggas. Byggnaderna är av kulturhistoriskt intresse. Det är därför värdefullt att byggnaderna både kan bevaras och bli bra lokaler för . Det centrala läget i och nära E 4 gör placeringen särskilt intressant. I rapporten i hela landet har utredaren föreslagit att pengar skall avsättas för investeringar och att museerna bör prioriteras för statsbidrag. är berett att prioritera pengar till nya lokaler för i . Investeringen förutsätter statliga bidrag. Det är därför viktigt att befintliga statsbidrag prioriteras så att länsmuseifrågan i Västernorrlandefter år av diskussion och arbete - äntligen kan komma till en bra lösning och museet därmed komma i nivå med övriga museer i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till nya lokaler till - Murberget - i . () () () ()
mot · GD02Kr271 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr271 (s) museum I , , finns lämningar efter en av våra allra mest betydelsefulla medeltidsstäder. Här fanns en av första mynt- och handelsstäder, vilken som mest hade 2 000 invånare. En stad som senare flyttades närmare kusten och blev grunden till dagens . Från medeltidsstaden finns bevarat ett omfattande kulturlager som gör området till en av vårt lands rikaste arkeologiska fyndplatser. Det är därför angeläget att förses med lokaler som kan ge rimliga möjligheter till såväl utställningar som forskning. Mot bakgrund av att måste betraktas som en fyndplats av stort riksintresse är det rimligt att staten tillsammans med kommun och landsting bidrar till att behovet av nya lokaler kan lösas. Det kan nämnas att i sin långtidsbudget för 19901992 upptagit medel för att klara sin tredjedel av investeringen och att vid sin budgetbehandling uttalat sig positivt till att ta sin del av ansvaret. Det kan vidare nämnas att i tillskrivit regeringen i frågan. Enligt de förslag som framlagts i utredningen i hela landet borde bidrag kunnat lämnas till byggande av museum i . Men i budgetpropositionen föreslås inga investeringsmedel för museibyggen. Däremot ökas antalet grundbelopp till Statens kulturråds förfogande för driftkostnader av länsmuseerna. Vi menar att starka skäl talar för att staten borde bevilja investeringsbidrag för byggande av . Därför föreslår vi att medel omfördelas för detta. Som ett alternativ kan staten, t.ex. genom ett antal nya grundbelopp till , bidra till driftkostnaderna med vad som svarar mot kostnaderna för ett uteblivet investeringsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för byggande av museum i . () () 1989/90 Kr271
mot · GD02Kr272 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr272 Vår kultur är en härd i härden glöder bränder Från bränder stiger rök som lockar Blås på bränderna så de inte slocknar Rör om så det lyser till Lägg på ved och ris så glöden orkar värma och vår kultur fortleva Exakt så, lägg på ved och ris - lägg på pengar till det lilla samebiblioteket i , så att glöden orkar värma och bibliotekskulturen orkar leva kvar. Den samiska avdelningen i är välkänd och innehåller ett av de största samlade bestånden i ämnet i vårt land. Ursprunget till den samiska samlingen spåras . sände ett vandringsbibliotek - - upp till i fjällvärld. Det förtjänar också att nämnas att bildades i /den första sameföreningen, som blev initiativtagare till det första landsmötet för samerna i . I började biblioteksstyrelsen att agera för en specialavdelning för samisk litteratur, som har vuxit till en förhållandevis ansenlig samling med ca 2 500 böcker och skrifter. Småforskning har även avsatt en mängd böcker med ett flertal ordböcker. Samlingen dokumenterar sameområdets språkområden och dialekter m.m. Man samlar även tidningar och tidskrifter som berör samerna. 1967 togs initiativ att samla pressklipp om samer. Till att börja med anställdes en medarbetare på statliga medel för denna uppgift. Pressklippen är unika och omfattar ca 377 pärmar. Materialet har överförts till mikrofilmrullar. Målsättningen är att materialet skall bli tillgängligt för samiska institutioner, universitet, bibliotek och föreningar. Materialet är kronologiskt ordnat, vilket i sin tur kräver ungefärlig tidsangivelse för händelser som man vill söka rätt på. kommun har varit välvilligt inställd till och dess verksamhet. Men å andra sidan har kommunen haft stora ekonomiska problem på grund av nedläggning av med konsekvenser för arbetsmarknaden. har för sin del förordat en samnordisk databas. Tanken är att skall ingå som en del i ett nordiskt försörj ningsnät. Tillgängligheten av avdelningens böcker, skrifter och uppsatser skulle öka betydligt. Enligt min mening är samebiblioteket ett riksintresse och staten bör gå in med årliga bidrag för att vidmakthålla, men även utveckla, biblioteksverksamheten. Inte minst med en datorisering. Utan andra jämförelser kan Hammarskjöldska i nämnas, som exempel på prioriterat statligt bibliotek. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samebiblioteket som ett riksintresse, 2. att för /91 inom ramen för anslaget till samekulturen avsätter . för de samiska samlingarna. 1989/90 Kr272