mot · GD02N347 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (c) utveckling 1989/90 N347 Förändringens vind blåser! Vi lever i med snabba förändringar! Internationaliseringen inom alla områden går med en rasande fart. De begränsningar som nationalstatens gränser uppställt antingen försvinner eller får en underordnad roll. Avstånden mellan människor minskar. Utbyte och förmedling av kunskap, erfarenhet och kompetens öppnar nya möjligheter, suddar ut motsättningar och skapar ökad förståelse mellan människor och kulturer. Händelseutvecklingen i talar sitt tydliga språk om vad som håller på att hända. I det samhälle som håller på att växa fram med en växande kunskap och insikt bland flertalet om vad som sker,vad som är möjligt kan inte samhällssystem byggt på fåtalets privilegium längre dölja, förneka eller ens hindra kraven på förnyelse. Internationaliseringsprocessen föder också en motkraft. Det lokala identitetskänslan till den egna särarten - blir allt viktigare i en allt mer internationaliserad värld. Den kulturella självkänslan och särprägeln tar sig en allt tydligare form inom de mest skilda områden. Även tydliga tecken på detta kan vi se i utvecklingen i . Troligen såväl som i vår egen tillvaro. Självfallet med olika utgångspunkt, skäl och omfattning. Internationaliseringsprocessen står m.a.o. inte i motsatsställning till den lokala särprägeln. Förståelsen för särprägel, tradition och det historiska perspektivet blir allt viktigare för att förstå och kunna påverka framtiden. Industrisamhällets expansion och uppbyggnad var en viktig bärare av den materiella välfärds- och standardutvecklingen i samhället. Industrisamhället ledde emellertid till en sektorisering och specialisering som för den enskilde individen ledde till social utarmning och bristande livskvalitet. 90-talets informations- och kunskapssamhälle kräver kreativitet, dynamik, mångfald och personlig självtillfredsställelse i vid mening. 90-talets informations- och kunskapssamhälle ställer på ett helt annat sätt den enskilda människan i fokus. Det personliga och unika kommer att vara drivkraften. Detta blir de avgörande komponenterna för att samhällsutvecklingen ska kunna tillfredsställa det kommande decenniets människa - hennes behov och värderingar. Den ekonomiska dynamiken och utvecklingskraften i en region kommer Mot. 1989/90 därför att vara avhängig av det kulturella livet, kunskapsutbytet och möjlig- N347 heterna för snabba och lättillgängliga kontakter med omvärlden. ligger mindre än en dagsresa med bil, järnväg eller färja till stora europeiska marknader som , , och . Med flyg är avståndet för att nå de övriga delarna av Europeiska Gemenskapen. Denna närhet till vårt lands viktigaste exportmarknader är helt unik och bör kunna i än högre grad öppna stora möjligheter för denna region att utvecklas till ett kraftfält sett i såväl ett nationellt som ett nordeuropeiskt perspektiv. Utvecklingen har dock under varit långsam i landskapet. Sedan den strukturella omvandlingen i näringslivet och där den s.k. varvskrisen i synnerhet - drabbade flera orter inom regionen har utvecklingen varit ogynnsam. Skälen till detta hänger i hög grad samman med att det skånska näringslivet fortfarande till betydande delar har det föråldrade industrisamhällets struktur. Den inomregionala infrastrukturen - i synnerhet kommunikationerna - är dåligt utbyggd och samordnad. Även om regionen har ett stort universitet har den vetenskapliga forskningen inte lyckats skapa naturliga avnämare i ett teknik- och kunskapsintensivt näringsliv i regionen. Detta visar bl.a. den låga expansion och ekonomiska tillväxt som rått i regionen. Genomsnittsinkomsten per innevånare i understiger det svenska genomsnittet som befolkningstillväxten inom regionen varit relativt långsam. Icke förty kan en medveten och offensiv insats såväl från samhälle som näringsliv leda till att regionen med sitt strategiska läge nära och kontinenten kan utvecklas till ett europeiskt teknik- och kunskapscentra. Men för att detta ska lyckas krävs en helhetssyn på hela regionens villkor, förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. En sådan offensiv bör baseras på en bred satsning på vitala områden såsom kunskapsutveckling, kreativitet, kulturutvecklingen, kommunikationer och kapital - skapandet av en s.k. Kregion. Ett framgångsrikt skånskt näringsliv Skånskt näringsliv har i likhet med situationen i övriga landet genomgått stora förändringar. och dominerades skånskt näringsliv av tunga branschindustrier som varvsindustrin, gummiindustrin, textilindustrin och viss kemisk industri. Många av de stora företagen inom dessa branscher har och kommer även att ha en central och viktig roll i den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i regionen. Många av dessa företag har under den strukturomvandling som pågått lämnat gamla branschområden och gett sig in i nya. De flesta stora skånska företagen har visat sig lyckas väl i denna förändringsprocess. Flera ligger i topp bland de börsnoterade bolagen i . ningarna för att utveckla nya framtidsinriktade industribranscher som fram- N347 deles kommer att utgöra stommen i det skånska näringslivet är stora. Livsmedelsindustrin, förpackningsindustrin, medicinsk och kemisk industri samt bioteknisk industri utgör betydelsefulla näringsgrenar. Till detta skall läggas att har ett av världens mest effektiva och moderna jordbruk. Regionen har en lång industritradition och ett av landets främsta universitets- och forskningscentra. Goda förutsättningar till anpassning för den nya tidens krav, det geografiska läget mot en ännu viktigare Europamarknad blir nödvändigt för att skånskt näringsliv ska kunna utvecklas och bli en spjutspets i svenskt näringsliv. Trots ett bra utgångsläge är det viktigt att skapa gynnsamma förutsättningar för näringslivet som helhet och för en näringslivsutveckling och expansion som gagnar alla delar av regionen. Framförallt gäller detta små- och nyföretagandet som spelar en viktig roll för utvecklingen och förnyelsen av näringslivet i länet. Vi kan konstatera att andelen småföretag som sysslar med export är lägre i än i övriga landet trots närheten till den europeiska marknaden. Skånsk industritradition och kompetens inom flera branscher, närheten och tillgången till ett av landets största universitets- och forskningscentra samt tillgången på utnyttjningsbara naturtillgångar måste aktiveras för att ytterligare flytta fram det skånska näringslivets position. I synnerhet inom kunskaps- och high-tech-intensiva sektorer. En industribransch som regionen bör ha betydande möjligheter att inta en ledande roll i är inom det biotekniska området. Med tillgången till ett av världens mest effektiva och moderna jordbruksområden bör ha möjligheter till en framträdande roll på detta område. Andra industribranscher är läkemedelsindustrin, kemisk industri och miljötekniken. För att göra till en kunskaps- och kompetensintensiv region måste åtgärder vidtas för att skapa starka utvecklingscentra för forskning och teknisk utveckling inom bl.a. områdena bioteknik, medicinsk teknik, miljöteknik och high-tech. För att skapa en stark näringslivsutveckling i denna riktning krävs att näringslivsfrågorna i de både ses samordnat och att i detta sammanhang ses som en helhet. För skapandet av en offensiv utveckling i det skånska näringslivet krävs en kraftig förbättring och utbyggnad av de inomregionala kommunikationerna inom regionen liksom gentemot övriga landet och kontinenten. Aktiviteten och utvecklingen på de finansiella marknaderna - penning-, kapital- och aktiemarknaden - har i huvudsak koncentrerats till de börsnoterade bolagen och till . För de små och medelstora företagen i regionen har detta inneburit att dessa ställts utanför den höga aktivitet och goda tillgång på riskvilligt kapital som annars varit kännetecknande för 80-talet. Ett offensivt näringslivsprogram för måste därför också innehålla åtgärder för att skapa en finansiell marknad och former som tillhandahåller erforderligt riskkapital till ett expansivt nyföretagande. Det är därför viktigt att ett gemensamt näringspolitiskt organ för de båda Skånelandstingen och kommun bildas med uppgift att i nära samar- 3 bete med näringsliv, universitet och forskning, banker och kommunerna Mot. skapa en näringspolitisk åtgärdsplan för att därigenom stimu- N347 lera en offensiv utveckling av skånskt näringsliv. var koncentrationen av näringsliv, befolkning och utveckling till västra och sydvästra betydande. Detta skapade en obalans inom regionen som på vissa områden skapat direkta glesbygdsproblem. Under har dock tillväxttakten i sydvästra bromsats upp. Detta har för inte varit helt problemfritt. har en ökad ekonomisk aktivitet ånyo kunnat skönjas i denna del av regionen, vilken i hög grad har sin grund kraftiga högkonjunktur men också i en allmän utveckling föranledd bl.a. av avregleringen av valutamarknaden, pågående internationalisering av finansmarknaden, en ökad exportmarknad och i diskussionerna om ett närmande till EG-marknaden. Enligt vår uppfattning är det viktigt med en expansion i alla delar av för att tillvarata landskapets konkurrensfördelar i en alltmer internationaliserad marknad. Detta är en grundläggande förutsättning för att fullt ut utnyttja den expansionspotential som finns inom hela regionen. Det är därför viktigt att de utvecklingsinsatser med näringslivets medverkan som vidtas, satsningar på inomregionala kommunikationsnätet och satsningen på nya forsknings- och utvecklingscentra sker decentraliserat och att hela regionen får del av de positiva effekter en sådan kan medföra. För att detta ska lyckas krävs en offensiv satsning på det inomregionala kommunikationsnätet. En ytterligare satsning på i form av nya s.k. kunskapsoch teknikbyar i likhet med måste skapas. Samspelet mellan näringsliv och forskning måste ytterligare stimuleras. Att skapa miljöer för den tillämpande forskningen är av särskild vikt för att åstadkomma en förnyelse i näringslivet. Det är viktigt att nya forsknings- och utvecklingscentra, kunskapsoch teknikbyar i samarbete mellan universitet och näringsliv skapas och etableras i olika delar av . Informationsteknologins och datateknikens snabba utveckling har revolutionerat produktionsmetoder men också informationsflödet i samhället. Detta gör att koncentrationen av alla utvecklingsinsatser till en ort, med den nya tekniken, inte är vare sig nödvändigt eller önskvärt. I stället kan informationsflöde och kunskapsöverföring ske effektivt mellan flera orter inom regionen. Med den nya informationsteknologin kan s.k. kunskapsbroar eller think-links skapas mellan olika utvecklings- och kunskapscentra. En satsning på ett livsmedelstekniskt centrum, biotekniskt centrum och ett centrum för miljövänlig teknik bör ske i knutna till och och grundforskningen, etablerade på tre orter med goda förutsättningar för denna verksamhet. I sammanhanget kan nämnas att den tvärvetenskapliga stiftelsen vid (teknik, ekonomi, miljö) utvecklar ett miljötekniskt centrum i . Målsättningen att göra till ett internationellt miljöuniversitet måste förverkligas. måste få spela en ökad roll för småföretagsutvecklingen inom regionen. Kreativiteten och expansionen på kapitalmarknaden, tillkomsten av en penningmarknad, expansionen på aktiemarknaden och sedermera avregleringen av kreditmarknaden har i huvudsak sugit upp det riskkapital som finns i samhället. Framförallt har expansionen på aktie- och optionsmarknaden genererat betydande kapitalresurser till de stora företagen och börsbolagen. Kapitalrörelserna har i huvudsak koncentrerats till finansmarknadens aktörer i . Denna koncentration på kapitalmarknaden är otillfredsställande. Framförallt är det de icke börsnoterade bolagen och småföretagen som kommit att stå utanför denna utveckling. Framförallt har småföretagens riskkapitalförsörjning - trots ökat kapitalbehov - utanför den traditionella lånemarknaden ytterligare försvårats. Trots att småföretagen spelar en obestridlig roll inom svenskt näringsliv och visar sig vara den del av näringslivet som svarar för en stor del av förnyelse och innovation står dessa i hög grad utanför en organiserad riskkapitalmarknad. OTC-listan som infördes under de centerledda regeringarna var ett viktigt led i en utbyggd riskkapitalmarknad. En uppföljning av denna för de riktigt små bolagen har inte skett . Det är därför viktigt att en näringspolitik inför 90-talet skapas för att öppna en riskkapitalmarknad även för icke börsnoterade mindre företag. Skattelagstiftningen spelar här självfallet en viktig roll. Vi föreslår att en regional aktiebörs i skapas för småföretag som inte ges plats på vare sig börsens A- och B-listor eller OTC-listan. Härigenom kan bli ett nytt finansiellt centrum i framväxande K-region i . Genom slopandet av börsmonopolet kan dessutom en s.k. interregional aktiemarknad skapas i området och . Koncentrationen i näringslivet ökar sårbarheten Även om länets geografiska läge är gynnsamt för industriell verksamhet, har koncentrationen till vissa industribranscher och till vissa delar av länet skapat ensidiga och begränsade arbetsmarknader. En stor del av sysselsättningen i länet finns i kommuner med en lokal arbetsmarknad av mycket begränsad omfattning. Inom t.ex. , , och finns minst industrisysselsatta inom en bransch. Brist på kvalificerad arbetskraft är ett allmänt och allvarligt problem för små och medelstora företag. Till väsentlig del handlar problemet om att avståndet mellan skola och arbetsliv blivit för stort. Dagens system för praktisk yrkesutbildning ger inte ungdomarna tillräcklig kunskap och erfarenhet . Dagens utbildning svarar inte på de nya krav på vare sig teoretiska eller praktiska kunskaper som arbetslivet kräver. Företagen i har ofta stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik samt data- och mikroelektronik. Inrättandet av verkstadsskolor och lärlingsutbildning är därför 5 1* 1989190. Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstads- Mot. skolor inom olika företag har gett är det berättigat att arbeta för att gymna- N347 sial yrkesutbildning i större utsträckning än förläggs till verkstadsskolor. Vid en industriby kan också med fördel utbildningen ske i en verkstadsskola. En uppenbar fördel är att företag har större möjligheter att hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsprocessorer än en skola, som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Intresset för gymnasial lärlingsutbildning är mycket stort och man har mycket goda erfarenheter av den. En modern arbetsplatsanknuten yrkesutbildning måste tillskapas. En övergång till treåriga yrkestekniska linjer på gymnasieskolan bör genomföras i sin helhet. Åtgärder måste därutöver vidtas för att ytterligare utveckla lärlingsutbildningen som en naturlig och viktig del i utbildningssystemet. Forskningen viktig för näringslivets förnyelse Forskningen befinner sig i en ständig förändringsprocess och skall så göra. För att en region som eller ett land som skall kunna hävda sig internationellt framför allt inom näringslivsområdet krävs att forskningen ges möjligheter att befinna sig i forskningens frontlinje på så många områden som möjligt. I första hand måste rejäla resurser satsas på grundforskningen som utgör basen för all annan tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Grundforskningen måste få utvecklas enligt sina egna villkor. Studiestödet till forskarutbildningen är ur internationell synpunkt mycket dåligt. anser därför att utbildningsbidragen måste ersättas med doktorandtjänster med konkurrenskraftiga löner. Medelåldern bland lärare vid universitet är alltför hög. En stor del av lärarna går i pension . anser därför att man måste inrätta fler forskar- och lärartjänster för att främja rekryteringsläget. Utrustningssituationen är undermålig på universiteten. anser därför att ökade resurser måste stålas till förfogande för att ersätta försliten och föråldrad utrustning. och högskolorna i regionen har en stor betydelse för utvecklingen. Det är viktigt att resurser skapas så att både grundforskningen och sedermera den tillämpande forskningen ges en sådan hög kvalitet att den effektivt bidrar till förnyelsen och dynamiken inom näringslivet. har former för att skapa en integration mellan forskning vid och industriell utveckling skett inom regionen. De främsta exemplen på detta är forskarbyn och den tvärvetenskapliga stiftelsen . Arbetet att sammanföra näringsliv och högskola måste intensifieras. Mellan den tillämpande forskningen och näringslivet måste finnas en gemensam strategi för näringslivets utveckling i regionen. Därför måste som tidigare nämnts ytterligare forsknings- och utvecklingscentra skapas i nära samarbete mellan näringsliv, banker och universitet som är förenliga med regionens industritradition, förutsättningar och utvecklingsmål. Tre sådana utvecklingscentra som bör skapas inom regionen är ett livsmedelstekniskt centrum, ett biotekniskt och biokemiskt centrum samt ett centrum för miljövänlig teknik. De forskningsresultat som nått en kommersiell bärighet måste stödjas an- Mot. 1989/90 tingen som nybildade företag eller erbjudas en riskkapitalmarknad för att N347 kommersiellt komma igång. Tillgången på riskkapital för kommersiellt gångbara forskningsprojekt bör särskilt uppmärksammas. Modernare kommunikationer - livsnerven i regionen och mot världen centrala läge i innebär att kommunikationerna med omgivningen blir särskilt betydelsefulla för landskapets utveckling. Förbindelserna mellan och , och , och resten av går till stor del via . Detsamma gäller trafiken mellan och . Mot bakgrund av händelseutvecklingen i framstår den infrastrukturella utbyggnaden i som allt viktigare. En väl utvecklad infrastruktur i form av vägar, järnvägar och flygförbindelser har en avgörande betydelse för såväl regionens expansionsmöjligheter i stort som för näringslivet. Goda telekommunikationer och modern informationsteknik kommer att bli allt viktigare försörjningskanaler för en positiv utveckling. Det ankommer på staten men också på kommuner och landsting att prioritera infrastrukturen i regionen. Mot bakgrund av geografiska läge på en alltmer utvecklad Europamarknad både avseende industriutveckling, ekonomiskt och kulturellt utbyte är planeringen och utvecklingen av det skånska kommunikationsnätet av synnerligen central betydelse. Planeringen och utbyggnaden av såväl de regionala trafiksystemen, stamnäten som utvecklingen av de interkontinentala kommunikationsnäten från till måste ske integrerat och planeras med hänsyn till en sammanhållen totallösning. Dimensioneringen av det inomregionala trafiksystemet måste ses integrerat med planerna för en fast förbindelse över , kommunikation mot och landet i övrigt. De avgörande faktorerna för utvecklandet av de framtida trafiksystemen i utgör självfallet snabba transporttider, turtäthet och fungerande tidtabeller. Miljösituationen i måste dessutom vara avgörande för inriktningen av den framtida infrastrukturen. De skånska hamnarna och färjetrafiken spelar en avgörande roll för såväl gods- som persontrafik till och från . De största hamnarna utgörs av , och vid , och vid sydkusten och och vid östkusten. För att hamnarna överlag skall kunna hävda sig krävs en ökad specialisering. Utbyggnaderna har varit störst i och hamnar. är och måste förbli vår viktigaste fiskehamn och exporthamn för fiskprodukter. Genom sitt geografiska läge kommer att stärka sin ställning 7 som hamn för färjetrafik till och från och för kustlastfartyg. gäller som har sin trafik till och Travemunde. tueli fast förbindelse över kommer självfallet i viss mån att påverka volymerna både avseende godstransporter och persontransporter i hamnarna och . Framför allt gäller detta om planerna på en kombinerad landsvägs- och järnvägsbro skulle bli verklighet. För att rätt ta till vara de skånska hamnarnas utvecklingsmöjligheter bör för de båda ett gemensamt näringslivsorgan skapas som ett gemensamt samarbetsorgan mellan kommun, landsting och skånskt näringsliv i dessa frågor. Bättre vägar i hela regionen För kommunikationerna i är det viktigt att större resurser avsätts inom för underhåll och förbättringar av det skånska vägnätet. har konsekvent missgynnats när det gäller medel för vägunderhåll. Detta förhållande måste ändras. Särskilt i norra och östra måste de mindre vägarna och även en del länsvägar förbättras. Speciellt viktigt är det att tvärförbindelserna mellan nordvästra och sydöstra avsevärt byggs ut. Vidare är en del av riks- och Europavägnätet i behov av upprustning. Exempel på detta är E66-an. En modern kollektivtrafik - en ryggrad i det skånska kommunikationsnätet Den skånska kollektivtrafiken är starkt eftersatt. Med tanke på att är tätbefolkat med en av landets storstadsregioner är kollektivtrafiken undermålig. Den är mycket viktig för såväl näringsliv som befolkningsutvecklingen i hela . I andra expansionsorter runt om i världen utgör en väl utvecklad infrastruktur förutsättningen för utveckling. Tyvärr är ansvaret för kollektivtrafiken i uppsplittrad på många huvudmän. SJ ansvarar för tåg som ingår i stamlinjenätet, dvs. , , till och , mellan och , och , och HässleholmKristianstad. Sydvästra och nordvästra svarar för den s.k. Pågatågstrafiken. trafik AB svarar för linjetrafik med bussar inom länet och för tågen . De större kommunerna svarar för tätortstrafik med buss samt skolskjutsar och färdtjänst. På motsvarande sätt fungerar det i län. Rådande förhållande är ineffektivt, dyrt, komplicerat och leder till uppenbara svårigheter till samordning och utveckling. Omorganisationen och uppdelningen av huvudmannaskapet mellan SJ och innebar att länshuvudmännen tog över ansvaret för en del av bannätet i regionen. Mot denna bakgrund är det därför viktigt att en gemensam huvudman för hela länstrafiken inom de respektive länen skapas vad gäller länstrafiken och tätortstrafiken. bör den samordnas mellan de båda . Järnvägsnätet i har successivt glesats ut . farande är vissa järnvägslinjer i fara, t.ex. och Ystad- Mot. 1989/90 . drogs godstrafiken in på Malmö-Ystad-banan. Det N347 är ur inomregional synpunkt helt otillfredsställande. Enligt uppfattning måste befintliga järnvägslinjer bevaras, moderniseras och även ha persontrafik. Detta är nödvändigt av både miljöhänsyn och näringspolitiska skäl. Person- och godstrafiken på järnvägen mellan och måste aktivt stödjas så att den kan utvecklas till en väst-östlig pulsåder för näringslivet. I samband med utvecklingen av en inomregional personpendlingstrafik mellan och med en spårbunden järnvägstunnel i KM-leden bör också persontrafiken på sträckan kunna tas upp och knytas till trafiken via . Detta kan ske med s.k. Light-rails. En målmedveten satsning på järnvägarna som ryggrad i den skånska kollektivtrafiken kompletterad med busstrafik är ur både miljösynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt den bästa lösningen. För tätortstrafiken i de större orterna bör inom ramen för ett samordnat huvudmannaskap för hela länstrafiken en satsning ske på miljövänliga bussar drivna med vegetabiliska bränslen t.ex. etanol eller med el i form av trådbussar. Målsättningen bör vara att ha ställt om tätortstrafiken i regionen från dieseldrivna bussar till bussar och andra kommunikationsmedel drivna med miljövänliga drivmedel. Pågatågstrafiken fungerar som snabb förbindelse inom regionen och sammanbinder busstrafiken både i fråga om turtäthet och avgifter. Först med en god samordning av kollektivtrafiken kan valfrihet skapas för den enskilde och en effektiv och bekväm trafik uppnås. Vidare bör tågtrafiken byggas ut så att Pågatågen trafikerar linjerna Helsingborg-Hässleholm-Kristianstad, Malmö-Lund-Eslöv-Hässleholm. Tänkbara kompletteringar är . och Lund-Dalby-Veberöd resp MalmöDalby. En satsning på ett modernt inomregionalt tågnät skulle skapa snabbhet, lättillgänglighet och dessutom minska belastningen på miljön.