mot · GD02Jo77 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo77 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:146 1989/90 Livsmedelspolitik eller jordbrukspolitik 4 Land ska inte med LAG byggas 4 av svensk konsumtion 5 Vår gemensamma framtid 6 POLITISKA MÅL FÖR JORDBRUKET 7 Jordbruket ska vara miljövänligt och effektivt 8 Naturresursberedskap och försörjningsberedskap 8 REGLERINGSÅRET 90/91 11 Bordet borde vara städat 11 OMSTÅLLNINGSPERIODEN (91/92 - 95/96) 12 Får- och lammkött samt get 17 En kraft i miljöarbetet 19 Extensiv betes- och vallproduktion 20 Regionalpolitiken 22 Mot. Skuldsatta jordbrukare 22 Jo77 Behov av sektorsmedel 24 KMÄ och SMAK 24 Prisstödet till jordbruket i norra 24 Det framtida jordbruket ska vara långsiktigt, uthålligt och ha en produktionsförmåga så att insatta resurser ger hög avkastning. Ett sådant jordbruk är både effektivt och miljövänligt. anser att man utifrån detta mål ska forma jordbrukspolitiken. Propositionen saknar ett helhetsperspektiv. Regeringen har i sitt förslag till livsmedelspolitik inte förmått sätta in jordbrukspolitiken i ett större sammanhang. Den har bortsett från många viktiga faktorer som livsmedelskvalitet, ekologiska sammanhang, miljöförändringar, sårbarhet, det öppna landskapets betydelse och landsbygdens utveckling. Regeringen har inte heller tagit hänsyn till försörjningssituationen i världen, med minskande produktion och ökande konsumtion. Jordbrukspolitiken måste ta hänsyn till att en förändrad miljö- och naturresurssituation kan leda till nya typer av försörjningskriser. Livsmedelsförsörjningen måste tryggas såväl i fred som under avspärrning och krig. Konsumenterna ska garanteras livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser. En sänkt matmoms skulle ge rimligare livsmedelspriser. Jordbruket ska vara miljövänligt. Samma krav ska ställas på importerade och svenska livsmedel. Det måste också gälla produktionsmetoderna. Det svenska odlingslandskapet är ett kulturarv som har ett värde i sig. Det är därför viktigt att jordbrukspolitiken medverkar till att odlingslandskapet bevaras. Grunden ska vara att odlingsjorden brukas och kan nyttjas för framtida behov. Förändringarna i jordbrukspolitiken måste leda till förbättrad lönsamhet i näringen. Detta gäller såväl en rimlig långsiktig förräntning på investerat kapital, som en rimlig ersättning för utfört arbete. Jordbrukspolitiken måste kunna ge utrymme för utveckling och expansion. Jordbruket ska utvecklas, inte avvecklas. Omställningen ska ge satsning på grödor för energi- och industriråvaror. Biobränslen måste få stor betydelse i en ny energi- och trafikpolitik. Jordbruket bidrar därmed till att styra in samhället i ett miljövänligt råvaruflöde. Ett väl fungerande jordbruk är en grundförutsättning för en levande landsbygd och ett öppet landskap. Omställningen av jordbruket måste utnyttjas för att utveckla landsbygden som livsmiljö. För att slå vakt om familjejordbruket och om sambandet boende/brukande har vi under allmänna motionstiden fört fram förslag om ändringar i jordförvärvslagen. jordbrukspolitiska beslut kommer att innebära den största omvälvningen av näringen . Vi anser att det är ett angeläget samhällsansvar att omställningen sker på ett för lantbruket och dess utövare betryggande sätt. anser att det är viktigt att ta tillvara de goda möjligheterna att utveckla jordbruket. föreslår att jordbruksutskottet tar direkt kontakt med näringen så att kan fatta beslut om nivån för kompensation. Regeringen har inte förhandlat utan lagt fram ett ensidigt förslag för /91. Jordbruket ska utvecklas genom satsning på industri- och energigrödor. I motionen avvisas en omfattande skogplantering och föreslås att 2,5 miljar 1* 1989190. der kr utnyttjas för stöd till bioenergianvändning. föreslår att två etanolfabriker byggs för att få fram miljövänliga drivmedel. slår vakt om det öppna landskapet. I skogs- och mellanbygderna ska utgå till extensiv vall- och betesdrift. Landskapsbidraget ska höjas till 250 milj. Till naturvårdsåtgärder i landskapet, , ska anslås. Norrlandsstödet bör ökas så att jordbruket i norra får i inkomstförstärkning. Bra och billig mat ska konsumenterna få genom sänkt moms på maten och genom kvalitetsmärkningen. Regeringens förslag riskerar att leda till sänkt livsmedelskvalitet. Stöd till export ska utgå och kvarstå så länge omvärlden (EG) har kvar sådant system. Svenska produkter ska kunna konkurrera på lika villkor. Det svenska gränsskyddet får inte ensidigt minskas. Omställningen ska ske . En ska fortlöpande följa upp omställningen och föreslå åtgärder så att omställningen leder till en utveckling av jordbruket med förbättrad lönsamhet och en trygg och miljövänlig produktion. Vi anser att det behövs en särskild jordbrukspolitik. Jordbrukspolitik innefattar de åtgärder som vidtas från samhällets sida för att påverka näringen och därmed de som arbetar inom näringen. I propositionen behandlas så gott som uteslutande vad man avser med jordbrukspolitik, men den benämns där livsmedelspolitik. års livsmedelskommitté fick i uppdrag att ge förslag till en samlad livsmedelspolitik. Ambitionen var att den skulle beröra allt från jord till bord, dvs hela produktionskedjan. Den ambitionen var vällovlig, men utredningen presenterade den gången inga förslag utom för själva jordbruket. Inte heller har utredningsarbetet påverkats av att namnskylten har bytts från jordbrukspolitik till livsmedelspolitik. Vi anser att det också behövs en särskild livsmedelspolitik. Därför bör en översyn göras av livsmedelskedjan efter primärproduktionen. Översynen bör gälla konkurrenssituationen i handelsledet, prissättning i de olika leden, marknadens effektivitet, livsmedelskvalitet m m. Land ska inte med LAG byggas Propositionen har sin grund i den arbetsgrupp (LAG) som presenterade sitt förslag . representant avgav ett särskilt yttrande, vilket var den möjlighet som fanns att markera sitt alternativa förslag till jordbrukspolitiken. Förslagen från arbetsgruppen har fått skarp kritik i remissomgången. Det var väntat. Arbetsgruppens förslag byggde nämligen på en ofullständig analys och konsekvensanalyser saknades. Förslaget utgick från ett strikt nationalekonomiskt synsätt. Detta gjorde att faktorer såsom livsmedelskvalitet, sårbarhet, ekologiska sammanhang, miljöförändringar och hänsyn till naturresurser sköts i bakgrunden. Utredningen saknade också ett helhetsperspektiv. har en Mot. mängd lagar med betydelse för jordbrukssektorn införts eller genomgått Jo77 Det gäller skötsellagen, miljöskyddslagen, naturresurslagen, den nya djurskyddslagen och jordförvärvslagen. Dessutom har förslag till en ny regionalpolitik presenterats. Till detta kommer förslaget till ny skattepolitik som i hög grad påverkar de ekonomiska villkoren för jordbruket. I LAGs huvudförslag var utgångspunkten att minska den svenska livsmedelsproduktionen till inhemsk konsumtionsnivå och att åstadkomma detta med prispress. Ett sådant förfaringssätt, dvs reducerad volym till kraftigt reducerat pris, skulle innebära en katastrof för det svenska jordbruket och för den svenska landsbygden. Det förefaller nu som om regeringen övergivit denna tanke. Vi anser att den s k överskottsarealen ska nyttjas för annan produktion och därmed bör inte heller någon prispress på livsmedelsproduktionen behöva komma till stånd. Det verkar som om regeringen närmar sig denna vår ståndpunkt. En förutsättning för att en avreglering av de interna marknadsregleringarna inte ska leda till överskott och prispress på den svenska produktionen är emellertid att omställningsåtgärderna lyckas och blir tillräckligt omfattande. Utformningen av jordbrukspolitiken är av intresse inte bara för näringen, utan för hela svenska folket. Det öppna landskapet måste bevaras. Regeringen föreslår olika stödformer för att ställa om 500 000 ha till annat än livsmedelsproduktion, framförallt genom skogsplantering. Detta hotar skogsoch mellanbygderna. vill bevara odlingslandskapet bl a genom att stimulera energi- och industriråvaruproduktion och genom övergång till extensiv betesdrift. Exportmöjligheterna för säsongs- och årsmånsvariation, liksom överskott som uppkommer pga utbytesimport måste tryggas. uttalanden från EG tyder på att man där kommer att ha kvar ett exportstöd även efter att GATT-förhandlingarna är avslutade. måste behålla ett exportfinansieringssystem så länge omvärlden har det. Bordet borde ha varit städat. Eftersom prisregleringen inte upphör förrän borde äret 1990/91 hanterats som tidigare, dvs förhandlingar med näringen om hur mycket medel som jordbruket skulle behöva tillföras. För regeringen är det en dålig början på omställningen av svenskt jordbruk att inte klara tidigare åtaganden. Målen som de uttrycks i propositionen är i flera fall motstridiga och kan vara svåra att uppfylla. Den inhemska jordbruksproduktionen ska enligt propositionen efter omställningsperioden vara , men inte mer. Minskning av produktionen kan inte vara ett mål i sig. Vi anser att om svenskt jordbruk är bra på att producera vissa livsmedel bör man på dessa områden kunna konkurrera på världsmarknaden. Det finns anledning att i detta sammanhang se på hur omvärlden hanterar motsvarande problem. Grundprincipen för EGs jordbrukspolitik är att uppnå minst självförsörjning beträffande kött och mjölk. regleras med hjälp av sk budget- och produktivitetsstabilisatorer. EG efter- Mot. 1989/90 strävar en sammanhållen lösning och är berett att dra ner sitt exportstöd, Jo77 men inte att helt avskaffa det. Utsatta delar av jordbruket kommer att till en del skyddas mot effekterna. Avregleringen kombineras med ett säkerhetsnät med bl a inkomststöd och satsning på andra grödor. EG kommer även att vara en stor exportör av livsmedel. , som är en stor exportör av livsmedel, har i GATT-förhandlingarna drivit kravet på ökat marknadstillträde mycket hårt. I den nya jordbrukspolitiken ökar man nu stödet till jordbruket, tar jordbruksarealer i produktion och satsar på ökad produktion. Åtgärderna i EG och kan leda till en viss ökning av utbudet på världsmarknaden , men bör framför allt ses som en förberedelse för en världsmarknad med större efterfrågan. Om svenskt jordbruk i detta läge lämnades utan stöd från samhället skulle det snabbt kunna konkurreras ut av de stora exportörerna. Detta är naturligtvis orimligt ur beredskapssynpunkt, men skulle även bli dyrt för konsumenten om världsmarknaden blir en bristmarknad som många befarar. Propositionen saknar ett realistiskt internationellt miljöperspektiv som leder till en felaktig slutsats vad gäller försörjningsförmågan. för miljö och utveckling skriver i sin rapport att världens lager av spannmål motsvarar av den årliga konsumtionen. Av detta kontrollerar ca en tredjedel och i-länderna två tredjedelar. Kommissionen betonar att livsmedelslager är avgörande för att kunna klara bristsituationer. Inriktningen på lång sikt måste vara att ge stöd så att de kan bygga upp en egen produktion av livsmedel. Det innebär stöd till primärproduktionen, dvs jordbruk, men även till lager, distribution m m. På kort sikt måste även i-länderna hålla lager av viktiga förnödenheter som kan användas vid katastroftillstånd. Händelserna i gör att läget på världsmarknaden är osäkert. har t.ex. stoppat all sin livsmedelsexport och konsumerar nu allt man producerar inom landet. Öststatshandeln med vete sjönk drastiskt /89, men beräknas vara kvar på ungefär samma nivå /90. I börjar miljöförstöringen att sätta djupa spår i livsmedelsförsörjningen. Markförstörelsen är stor genom enorma bevattningsföretag vid bomullsodlingar. Stora arealer har försaltats och förgiftats av tungmetaller. medelvattenstånd har sjunkit med och är en av de ekologiska katastrofer som blivit kända. Den radioaktiva smittan från kärnkraftsolyckan gjorde lika mycket mark obrukbar som hela den svenska åkerarealen. Försörjningssituationen i världen försämras. Lagren av livsmedel minskar De ligger nu på en nivå som precis räcker för de insatser som Mot. kan behövas för katastrofhjälp. Vetelagren minskar främst i exportländerna, Jo77 medan importländerna ökar sina lager något, av rädsla för ökade priser. Detta kan vara en anledning till att lagerminskningen är procentuellt större i exportländerna än globalt sett. En hållbar livsmedelspolitik kan inte enbart grundas på nationalekonomiska överväganden utan måste främst ta hänsyn till jordens avkastningsförmåga och människornas behov. Över hälften av mänsklighetens föda baseras på spannmål. har världens åkerareal minskat . har skördarna sjunkit. räckte de bara . På kort sikt kan man med ledning av dessa data dra slutsatsen att många länder av skiftande anledningar kommer att tvingas till import. På är läget ännu mer alarmerande. Många områden som används till produktion av livsmedel kan komma att helt slås ut. FAO bedömer försörjningsläget som ytterst allvarligt och har uppmanat världens regeringar att öka spannmålsproduktionen. för miljö och utveckling har å sin sida uppmanat världens länder att utarbeta aktionsplaner för att leva upp till de av FN antagna ambitionerna. Det ansedda forskningsinstitutet konstaterar i sin senaste årsredovisning, State of the World 1990, att svälten åter bankar på dörren. Vi står inför nya problemkomplex, säger man, och föreslår helhetstänkande och långsiktiga strategier för att få världens livsmedelsförsörjning under kontroll. Men den driver en jordbrukspolitik som om vi vore isolerade från en hungrande värld. Den tycks heller inte ha insett att stora miljöproblem hotar livsmedelsförsörjningen både globalt och i vår närmaste omgivning. avvisar regeringens produktionsmål för jordbruket och föreslår att utarbetar ett program för hur man kan bidra till en uthållig utveckling, i enlighet med FNs ambitioner. internationella havsföroreningskonferens uppmanade deltagarländernas regeringar att säkerställa att internationella överenskommelser (exempelvis jordbruksavtal) till fullo beaktar de miljömässsiga konsekvenserna av sådana överenskommelser. Vi anser att detta måste leda till att den i de förhandlingar som sker inom hårdare driver miljökraven. Eventuella överenskommelser får inte leda till att frihandel sätts före de miljöpolitiska målsättningarna. Det innebär att i förhandlingarna ska betona det som i GATT-överenskommelsen benämns som sanitära och fytosanitära regler. Diagram över världens totala spannmålslager i procent av förbrukning. (Se bil 1). POLITISKA MÅL FÖR JORDBRUKET anser att samhället måste sätta upp långsiktiga mål för jordbrukspolitiken. Jordbruket är en biologisk näring som mer styrs av naturens gränser än av marknaden. Produktion av spannmål eller potatis kan inte jämställas 1** 1989190. med produktion av bilar eller muttrar. Den biologiska produktionen ställer Mot. speciella krav på producenten och på långsiktighet i de politiska besluten. Propositionens mål är ur denna synpunkt allt för vaga och svaga. Jordbruket ska vara miljövänligt och effektivt Framtidens samhälle måste utnyttja det naturliga kretsloppet. arbetar för att naturresurserna ej får förbrukas snabbare än naturen förmår producera nya. Marken ska utnyttjas för att producera livsmedel men även för nya miljövänliga industri- och energigrödor. Jordbruket ska vara en kraft i miljöarbetet. Miljöförstöringen drabbar jordbruket. Det är nödvändigt att luftföroreningarna som hotar markens produktionsförmåga upphör. Jordbruksproduktionen orsakar också miljöproblem. Det är nödvändigt att bringa ner läckaget från jordbruket, så att växtnäringen stannar på åkern och i växterna. Åkermarken måste vara bevuxen under så stor tid av året som möjligt för att minska läckage av kväve. Jordbruket ska vara effektivt i produktionen så att begränsade insatsmedel ger en intensiv produktion. Det svenska odlingslandskapet är ett kulturarv som har ett värde i sig. Jordbrukspolitiken måste utformas så att odlingslandskapet bevaras. Därför måste jorden och odlingslandskapet nyttjas och hävdas. Den genetiska variationen hos flora och fauna måste bevaras. Miljösituationen i världen försämras ständigt. Försurning, förgiftning och klimatförändringar kan snabbt leda till att ekosystemets produktionsförmåga inte kan upprätthållas. Det finns redan tecken på att sämre skörderesultat kan ha ett samband med detta förhållande. Det är med anledning av detta angeläget att väl vårda den resurs som jordbruksmarken utgör. Det gäller naturligtvis även i . Med hänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation kan en försörjningskris uppstå. Beredskapshänsyn är sannolikt än mer motiverade av dessa skäl än av rent militära hot. beslut formulerades målet "att trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. 1 försvarspolitiska beslut utgick man från att en konflikt varar . Med det som utgångspunkt sänktes målsättningen inom livsmedelsberedskapsområdet. internationella konflikter har visat att konfliktsituationer kan bestå . Förstörelsekraften i moderna krig gör att man måste räkna med ett längre efterkrigsskede med stora försörjningsproblem. Livsmedel är avgörande för att klara en krissituation , och den geografiska fördelningen av livsmedelsproduktionen är särskilt viktig. Den nu föreslagna jordbrukspolitiken omöjliggör den tidigare beredskapspolitiska målsättningen att jordbruksproduktionen skall vara väl differentierad över hela landet. Vi anser att all brukningsvärd åker måste bevaras. Vi vill i detta sammanhang särskilt framhålla att det krävs en speciell planering av storstädernas livsmedelsförsörjning vid en krissituation. Möjligheterna att producera gödselmedel är centralt för att kunna upp- Mot. rätthålla en livsmedelsberedskap. försvarspolitiska beslut utgick Jo77 också från att ammoniak till kvävegödselmedel skulle kunna produceras i industrikombinatet i . reserverade sig mot detta, eftersom det var ett osäkert antagande. Det har visat sig att den utveckling vi befarade har besannats. Enligt de senaste planerna kommer ammoniaktillverkning inte att ingå i i . föreslår därför att ÖCB och ska klargöra hur behovet av kvävegödselmedel kan tryggas. Detta understryker ytterligare behovet att bevara all . Konsumentens intresse för livsmedelskvalitet ökar. har kvalitetsbegreppet vidgats till att gälla det totala förtroendet för livsmedelsproduktionen. Det handlar inte längre endast om renhet i egentlig mening som frihet från främmande bakterier och restsubstanser från kemiska preparat. Det handlar i ökad omfattning också om en etisk värdering av produktionen: - hur miljö, växter och djur hanteras under produktionen - vilka insatsvaror och tillsatser som används - hur mat förpackas, lagras och transporteras. Vi anser att konsumenterna ska garanteras livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser. Råvarukostnaderna svarar för en liten del av livsmedlets slutpris, därför spelar bondens arbetsersättning liten roll för det pris som konsumenten möter. I såväl förädlings- som grossistleden finns en betydande koncentration och i detaljhandelsledet en överetablering. Livsmedelshandeln domineras av tre stora block. Dessa förhållanden kan medverka till att priserna har stigit mer på livsmedelsområdet än på andra områden. Som tidigare redovisats finns det anledning att få dessa samband bättre belysta. har, senast med anledning av proposition 1989/90:111 om skatter, fört fram kravet på sänkt matmoms. Det vore ett sätt att få ett rimligare livsmedelspris. Om inte vårt förslag om sänkt moms på basmat till 12,vinner majoritet i , anser vi att livsmedelssubventionerna ska vara kvar i sin nuvarande omfattning på 1,475 mrd kr, och inte som regeringen föreslår minskas med . Vi anser att konsumenterna ska ges goda möjligheter att välja mellan livsmedel av olika slag, där skillnaderna kan avse exempelvis smak, ursprung, produktionssätt eller förädlingsgrad. Vi vill dock i detta sammanhang poängtera att vi inte kan acceptera produktionsmetoder som är oetiska eller direkt skadliga för konsumenterna bara för att ge valfrihet. Livsmedel som producerats på ett i förbjudet sätt ska därför ej få importeras. Svenska livsmedel håller en hög kvalitet i en internationell jämförelse. Det beror bl a på att har klimatiska förutsättningar för produktion med mindre användning av kemiska bekämpningsmedel än många andra länder. har dessutom längre gående restriktioner vad gäller användningen av kemiska bekämpningsmedel, medicin till djur m m än många länder som vi importerar från. Vi anser att ett folkhälsomål bör formuleras som ett delmål i konsument- Mot. Därigenom skulle det bli lättare att utforma livsmedelskriterier och Jo77 även se om livsmedelsproduktionen motsvarar de krav samhället ställer på kosten. "Hela ska leva är en devis som är vägledande för syn på regionalpolitiken. Ett väl fungerande jordbruk är en grundförutsättning för en levande landsbygd och ett öppet landskap. Regionalpolitiken ska skapa likvärdiga levnadsvillkor för alla oavsett var man bor i landet. En målmedveten strävan måste vara att utveckla landsbygden som livsmiljö. En levande landsbygd med ett vitalt och differentierat näringsliv samt en fungerande service har stor betydelse för såväl landsbygdsboende som andra. Landsbygden är en resurs och har kvalitéer som måste tas till vara och utvecklas till gagn för hela befolkning. är en förutsättning för en levande landsbygd. Det krävs en utveckling av befintliga företag utanför de areella näringarna. En omställning av det svenska jordbruket kräver insatser för att bibehålla sysselsättningen inom företaget och i bygden. Ökad självverksamhet i skogsbruket är den verksamhet som då ligger närmast tillhands. En utförsäljning av , bolagens, kyrkans och kommunernas skogar bör ske för att tillföra det aktiva jord- och skogsbruket värdefull sysselsättning. Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism m.m. är exempel på verksamheter som vid sidan av jordbruket kan utgöra viktiga delar i landsbygdens näringsliv. För jordbruket är det också viktigt att regionerna är livskraftiga. Ett jordbruksföretag klarar sig inte utan service som post, bank, sjukvård, barnomsorg, skola m m. För att jordbruket ska kunna drivas på ett effektivt sätt i hela landet krävs att regionalpolitiken utformas så att landsbygden har en möjlighet att utvecklas. Olika regionalpolitiska insatser måste samordnas. Det skulle därför vara lämpligt om det regionalpolitiska stödet till jordbruket utgick från en samlad regionalpolitik istället för att vara en del av jordbrukspolitiken. Det skulle då jämställas med stödet till annan industri och näringsliv. Jordbruksproduktionen i skogs- och mellanbygderna har inte samma förutsättningar som slättbygderna. Den allmänna ekonomiska och tekniska utvecklingen förstärker dessa skillnader. Vi vill därför göra särskilda insatser för att utveckla dessa bygder. Det norrländska jordbruket bör särbehandlas i samband med den omställning av jordbruket som avses genomföras. Inkomstmålet bör formuleras så att lantbruket får en rimlig företagsekonomisk lönsamhet. Det innebär att jordbrukaren vid normal effektivitet har rätt att kräva såväl långsiktig förräntning på investerat kapital som en ersättning för utfört arbete. kommer att ha ett gränsskydd som är avgörande för det svenska priset. Volymen av jordbruks- Mot. produktionen påverkas inte endast av priset, utan även av biologiska fakto- Jo77 Det bör också i fortsättningen finnas ett politiskt mål för lantbrukets inkomster. Utifrån detta kan gränsskyddets nivå diskuteras. I den rapport från , som presenterades , visas med all tydlighet att lönsamheten i svenskt lantbruk är mycket låg. Det är därför viktigt att förändringar i jordbrukspolitiken leder till lönsamhetsförbättringar. För att lantbrukarna ska kunna fungera som företagare krävs det att de har utrymme för utveckling och expansion. REGLERINGSÅRET 90/91 Bordet borde vara städat Det är uppenbart att prisregleringslagen fortsätter att gälla för regleringsåret 90/91. I vår partimotion om jordbrukspolitiken från allmänna motionstiden föreslog vi att detta år borde behandlas som .