mot · GD02Jo246 · 1990-01-24 00:00:00 — Konsumenternas intresse av valmöjligheter och redlighet på marknaden för alternativt odlade produkter måste betonas. Samhällets stöd till den alternativa odlingen får inte vara kortsiktigt. Efter det stöd som utgår , måste ytterligare stöd utgå. Omläggingsfasen är längre än och man kan räkna med att de ekonomiska problemen kan vara besvärande. Fortsatt stöd till alternativ odling bör samordnas med övrigt stöd till jordbrukets omställning. antog ett förslag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230). Jordbruksministern framförde att det framlagda förslaget skulle vara så utformat att det skulle - slå vakt om familjejordbruket - väsentligt begränsa juridiska personers förvärvsrätt - tillvarata sysselsättningsmöjligheterna i jord- och skogsbruket i glesbygder, samt - främja skogsbrukets rationalisering. I propositionen föreslogs också en ändring av prisprövningen. Men uttalade att ändringen inte skulle innebära någon ändrad syn på förvärv i kapitalplaceringssyfte. Trots detta har lantbruksnämndernas tillämpning av lagen visat att de har en annan syn på prisprövningen . Samhället har klart slagit fast att familjejordbruket, där kombinations-, deltids- och fritidsjordbruk ingår, ska värnas. Ett familjejordbruk är ett företag som är beroende av företagets avkastning för sin försörjning. Vi anser att principen boende-brukande ska ligga fast. Det är viktigt att lantbruksnämnderna har möjlighet att utöva påtryckningar mot köparna för att uppfylla villkoren. Vi föreslår därför att ett villkorat förvärvstillstånd måste kunna hävdas. Regleringen av lantbruksstyrelsens och lantbruksnämndernas arbete bör kompletteras med särskilda insatser för att hävda villkoren. Detta kan ske genom att lantbruksnämnderna får befogenheter att vid vite kräva villkorsuppfyllelse. Vitets storlek bör anknyta till fastighetens taxeringsvärde, utgå till dess att villkoren uppfyllts eller fastigheten frisålts, samt vara av en storlek som medför kännbara ekonomiska effekter för den försumlige. Tillämpningen av jordförvärvslagens regler om för högt pris och kapitalplacering står i dålig överrensstämmelse med beslut, vilket kan leda till en förändring av jord- och skogspolitiken i riktning som strider mot fastlagda mål. Efter den senaste förändringen av jordförvärvslagen, då juridiska personer på orten fick visst företräde till förvärv av fastighet, har vi kunnat konstatera en oroande utveckling. Med anledning av detta bör juridiska personers möjlighet till förvärv ytterligare kraftigt begränsas. Jordbrukets omställning och anpassning till målsättningen att få balans i animalie- och vegetabilieproduktionen, kommer att få sysselsättningseffekter som också kräver speciella åtgärder. Lantbrukare med animalieproduktion är lediga i medeltal endast . En arbetstagare med fem veckors semester är ledig . I flera kollektivavtal finns det grupper som har längre semester än . De sociala klyftorna mellan å ena sidan lantbrukare och å andra sidan de anställda, har aldrig varit så stor som . Lantbrukarnas arbetsmiljö är komplex. Den innehåller många riskfyllda arbetsmoment och faktorer som kan förorsaka olycksfall och ohälsa. av antalet jordbrukare är utsatta för olycksfall. Motsvarande siffra för arbetare är . Därtill kommer förslitningsskador. Kombinationen av lång arbetstid, ensamarbete, höga prestationskrav, ökad sårbarhet, motstridiga signaler från statsmakterna, försämring av de ekonomiska villkoren har medfört att den svenska bonden sliter ont och far illa i dagens Välfärdssverige. En semesterreform för mjölkproducenterna skulle medföra stora och uppenbara fördelar. För det första skulle de nuvarande stora sociala klyftorna minska. För det andra skulle möjligheten att få morgondagens generation att gå in i näringen öka, vilket är ett måste för att vår försvars-, säkerhetsoch neutralitetspolitik ska vara trovärdig. För det tredje skulle semesterreformen ge stora sysselsättningseffekter i glesbygden. För det fjärde skulle sårbarheten inom lantbruket minskas. Regeringen bör ta upp en diskussion med jordbrukets företrädare om hur ett sådant semestersystem kan lösas rent praktiskt och ekonomiskt. Vi förväntar oss därefter ett förslag från regeringen till om detta. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av den framtida jordbrukspolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsmålet för livsmedelsproduktionen, 3. att beslutar uttala att all brukningvärd skall bevaras, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentmålet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att livsmedel som producerats på ett i förbjudet sätt ej skall få importeras, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av ett folkhälsomål, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inkomstmålet för jordbrukare, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionalpolitiska målen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömålet för jordbruket, 10. att för /91 anslår 35 milj. kr. utöver regeringens anslag, dvs. totalt 115 milj. kr. till anslaget Bil. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, 11. att beslutar att samhällets delkostnadsansvar för överskottsarealen skall vara , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av samhällets delansvar för överskottsarealens kostnader, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter.'] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av införselavgift på rågvete, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpningar i jordförvärvslagen, [att hos regeringen begär förslag om lösning av semesterfrågan för animalieproducenter i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen.2] 1 1989/90:Sk830 2 1989/90: A753 gotab 99751, 1990