mot · GD02Ub621 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub621 av m.fl. (m) Utbildningsfrågor inom hälso- och sjukvården Utbildningsfrågorna är av fundamental betydelse för en god hälso- och sjukvård. En tekniskt alltmer komplicerad vård och den ökande satsningen på vård i hemmet ställer stora krav på alla yrkesutövare inom vårdområdet. Inte minst den fria nordiska arbetsmarknaden, anpassningen till EG samt en generellt ökad internationalisering ställer krav på en god utbildning på alla nivåer. Inom vårdyrkena råder rekryteringsproblem, särskilt inom vissa utbildningar. Inom högskoleutbildningarna står åter många utbildningsplatser obesatta. kommer antalet 80-åringar att ha ökat med , och de allra äldsta kommer att ha stora vårdbehov. Antalet 15-20-åringar kommer att ha minskat med . Med tanke på rekryteringsproblemen är det nödvändigt att genom en utbyggd vuxenutbildning tillvarata den resurs som de då stora årskullarna i medelåldern utgör. En viktig faktor för rekryteringen - förutom differentierade löner för personal med vidareutbildning - är klart preciserade krav såväl på de sökande som på utbildningens kvalitet. Elever inom gymnasieskolans vårdlinje har visat sig ha bristande baskunskaper och behov av stödundervisning på grundskolenivå i t.ex. matematik* svenska och engelska. De svenska sjuksköterskorna har länge bedömts vara bland de mest kompetenta i världen. Deras kompetens har dock ifrågasatts av de övriga nordiska länderna och frågan har bl.a. diskuterats i och av de nordiska socialministrarna. En harmonisering av vårdutbildningarna inom de nordiska länderna liksom en ökad anpassning till utbildningar är nödvändig. Vi har under en följd av år krävt väsentliga förbättringar av utbildningarna på såväl gymnasie- som högskolenivå. Av budgetpropositionen framgår att regeringen nu ämnar göra en översyn av vårdsektorns högskoleutbildningar. Vi förutsätter att bl.a. frågan om en harmonisering av de nordiska vårdutbildningarna och en anpassning till utbildningar tas upp i detta sammanhang. Vi har föreslagit en förlängning av den gymnasiala vårdutbildningen till . Det s.k. fullskaleförsök som gjorts i har visat att vår bedömning varit riktig. Vi har föreslagit att den sociala servicelinjen ersätts av en omvårdnadslinje, som ger dubbel kompetens. Genom en bredare inriktning på basutbildningen med successiv differentiering uppnås en helhetssyn på den hjälpbehövande människan. Samma person kan därigenom ge såväl vård som social service. Inte minst med tanke på ett eventuellt primärkommunalt övertagande av hela äldreomsorgen är denna inriktning att förorda. Utökningen inom gymnasieskolans omvårdnadslinje bör användas till allmänna ämnen - svenska, engelska, naturkunskap, psykologi och matematik-och vårdpraktik. Även livsåskådningsfrågor och kostfrågor bör ingå. Praktikplatserna bör byggas upp i en logisk följd och väljas med omsorg. Matematik bör införas som obligatoriskt ämne enligt den utvärdering som gjorts av den treåriga försöksutbildningen. Inom vårdområdet är det särskilt viktigt att behärska procenträkning och enhetsomvandlingar samt överslagsberäkningar. Det förekommer alltför ofta att kunskaperna i läkemedelsräkning är bristfälliga med feldoseringar som följd. Ansvarighetsfallen har ökat av denna anledning. Till följd av den ökade invandringen bör utbildningen ge eleven större kännedom om andra kulturer. Inom vårdutbildningarna är mognad samt lämplighet för yrkesområdet viktiga faktorer. Därför bör utredas om yrkeslivserfarenhet från vårdområdet skall meritvärderas vid urval. Vi anser att någon form av lämplighetsbedömning och eventuellt försök med återinförande av som provelev bör kunna prövas. Genomgångna specialkurser på gymnasiet bör tillgodoräknas vid ansökan liksom yrkeserfarenhet. Ett problem är att nuvarande personal inom saknar adekvat utbildning; i storstäderna är inemot en tredjedel utan sådan utbildning. På flera håll erbjuds personal som rekryteras utan erforderlig utbildning att genomgå lokalt utformad utbildning, som inte är generellt kompetensgivande. Personal med sådan utbildning kan då endast söka tjänster i den kommun där de först anställts. Vi anser att uppdragsutbildning som sker efter en utbildningsplan och som har behöriga sökande och lärare skall ge likvärdiga betyg. Vi har i tidigare motioner framfört behovet av skärpta inträdeskrav till vårdhögskolorna. Vi fick därvid medhåll av tillträdesutredningen. Erfarenheterna har visat att det inte räcker med betyget 3 från gymnasieskolans tvååriga vårdlinje för att få behörighet till inträde vid . UHÄ:s slutrapport av "Vård 77-reformen har förkunskaperna inom varierat starkt. Erfarenheterna har visat att den försöksverksamhet som prövats på flera håll i landet med förlängd utbildning inom högskolans ram direkt efter gymnasiets treåriga teoreteiska linjer har slagit mycket väl ut. Rekryteringsbasen till har breddats och utbildningen har lockat många sökande. Vården kommer /91 att tillföras 400 nya sjuksköterskor genom denna utbildningslinje. Vi anser att denna alternativa treåriga utbildning bör permanentas och även fortsättningsvis ske parallellt med den sjuksköterskeutbildning som har vårdgymnasiet som rekryteringsbas. Förlängd utbildning och påbyggnadsutbildning Det finns behov av förlängda utbildningar och komplettering med påbyggnadslinjer fastställda av UHÄ för vissa vårdinriktningar, som laboratorieassistentlinjen, rehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik samt hälso- och sjukvårdens inriktning mot radiologi och onkologi. Den av regeringen aviserade översynen bör även beakta såväl utbildningssom rekryteringsbehoven till påbyggnadslinjerna inom diagnostisk radiologi och onkologi. Påbyggnadskurser behövs även till operationslinjen liksom till utbildningen i psykiatri. Behov av påbyggnadsutbildning föreligger även för sjuksköterskor vid sjukhem liksom för distriktssköterskor. Behovet för de senare har uppmärksammats av men det är mycket viktigt att båda dessa gruppers vidareutbildningsbehov ses över i ett sammanhang. Äldreomsorgen kommer eventuelli att överföras till primärkommunalt huvudmannaskap. Eftersom av äldreomsorgen består av hemtjänst, är det viktigt med en allsidig och kvalitativt god utbildning för nyckelpersonerna - sjuksköterskorna inom äldrevård och äldreomsorg. Vi har tidigare påtalat behovet av en förlängd utbildning av laboratorieassistenter. Redan i sin anslagsframställning för /87 lade UHÄ förslag om en förlängning av utbildningen till 100 poäng. UHÄ föreslog också en påbyggnadsutbildning i klinisk cytologi med 16 poäng och i blodgruppsserologi med 14 poäng. Förslagen avslogs i proposition 1985/86:100 utan några sakligt grundade motiv. Detta innebär ett allvarligt hot mot den framtida verksamheten vid de vårdanknutna laboratorierna. Vi anser att utbildningen av laboratorieassistenter bör förlängas med 10 poäng. Dessutom bör påbyggnadsutbildning i klinisk cytologi utökas med 16 poäng till 40 poäng och utbildningen i blodgruppsserologi med 14 poäng till 20 poäng. Den s.k. huvudmannaskapskommittén föreslog 1981 ett enhetligt statligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning. Som skäl härför angavs: - ett effektivt resursutnyttjande. - en starkare anknytning till forskning, - en enhetlig utbildningskvalitet, - bättre överblick och samordning. Vi har tidigare framfört kravet på ett enhetligt statligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning. Erfarenheterna har visat att landstingen som huvudmän för såväl gymnasieskolans vårdlinje som högskolans vårdutbildning inte kan skapa utvecklingsklimat för vårdutbildningarna. Utbildningsmässiga och kvalitetsmässiga hänsyn har trängts undan av landstingens ambitioner att främst ge utbildning för egna behov. Det är vidare ett problem att grundutbildningen och forskarutbildningen inom omvårdnadsforskningen har olika huvudmän. Grundutbildningen saknar ett naturligt samband med forskning inom sitt område. Vårdhögskolorna har inte kunnat bygga upp en adekvat forskningsanknytning och forskningsorganisation. Med ett enhetligt statligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning skulle effektiva och kvalitativa lösningar kunna nås på ett bättre sätt än . Omvårdnadsforskningen skulle få en större stadga och utvecklas i positiv riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av en ny treårig vårdutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en harmonisering av vårdutbildningarna i och en anpassning till vårdutbildningarna inom EG-området, 3. att hos regeringen begär förslag om grunder för meritvärdering och lämplighetsprövning vid antagning till gymnasieskolans omvårdnadslinje, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att antagning till sjuksköterskeutbildning efter vårdinriktade kompletteringskurser från gymnasieskolans treåriga teoretiska utbildningar bör ske parallellt med antagning från gymnasieskolans omvårdnadslinje för att bredda och förbättra rekryteringen, 5. att hos regeringen begär att behovet av påbyggnadsutbildning för vårdpersonal utreds i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att beslutar att laboratorieassistentlinjen förlängs med poäng, 7. att hos regeringen begär att påbyggnadsutbildningen i klinisk cytologi förlängs med poäng till 40 poäng, 8. att hos regeringen begär förslag till förlängd påbyggnadsutbildning i blodgruppsserologi, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om ett enhetligt statligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning. () () Per Stenmarck (m) () (m)