ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Fi414 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Fi414 av m.fl. (mp) Tillväxt, bra eller dåligt? Det finns två utbredda, men felaktiga uppfattningar om relationen mellan ekonomisk tillväxt och livskvalité. Den ena är att ekonomisk tillväxt sådan den avspeglas i bruttonationalproduktens ökning leder till högre materiell standard för medborgarna, den andra är att högre materiell standard leder till högre livskvalité. Bruttonationalprodukten som mått på standard Bruttonationalprodukten som inkluderar vapentillverkning och som ökar vid olycksfall och av sjukdomar är ett dåligt mått på välståndet i ett land och hos dess medborgare. Att är ett bra land att leva i och att vi har en relativt god miljö, trots att vi har högre BNP per capita än de flesta andra industriländer, är ägnat att förvåna. Den andra missuppfattningen, nämligen att livskvalité kan mätas av materiell standard är ett arv , då folk i allmänhet faktiskt trodde detta. Med en allt visare syn på livets värden har en omvärdering börjat. de gröna hälsar detta med glädje. Nya mätetal för vad som ger livskvalité har vi fått signaler om att man inom har för avsikt att börja se över tillväxtbegreppet och måttet BNP. Från de grönas sida tycker vi att detta är bra och ser det som en framgång för vårt oförtrutna opinionsarbete i denna fråga. Vi har framhållit och gör så igen att ett gott mätetal för vad som ger livskvalité bör innehålla värderingar av naturresurser, miljöpåverkan, sociala förhållanden och även, fast i underordnad grad, konsumtionsnivå. Frågan är mycket viktig och berör områden där traditionell ekonomi ger mycket dålig vägledning. För ett bra resultat fordras både eftertanke och kunskaper. Arbetet bör ha en djup förankring i det politiska livet. Det är vår åsikt att arbetet med frågan måste förankras i en parlamentarisk utredning med medverkan av alla partier. Erfarenheter vunna och teorier utvecklade i andra länder bör tas till vara. Särskilt viktigt är att studera och lära från länder som ännu inte nåtts av industrialismens degradering av de mänskliga värdena i jämförelse med de ekonomiska. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts för att ta fram ett nytt tillväxtbegrepp, 2. att hos regeringen begär att direktiven innehåller att delrapporter publiceras så att en kontinuerlig debatt kan föras såväl inom som utom utredningen. () () 1989/90 Fi414
mot · GD02Fi415 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi415 av m.fl. (s) Behovet av lokal och regional välfärdsstatistik Välfärdspolitiken och den offentliga sektorn utvecklas nu från central uppbyggnad och styrning mot decentralisering. Kommunerna får ökat ansvar och större frihet. Utvecklingen tar sikte på att utveckla medborgarnas individuella krav på service och kvalitet. Förutsättningarna varierar också lokalt och regionalt. Därför behöver kommuner och landsting utveckla särskilda lösningar och inte styras av detaljerade och centralt formade system. Debatten om välfärden och den offentliga sektorn bedrivs från ett riksoch Stockholmsperspektiv. Besvärande köer i barnomsorg blir kris i hela landets barnomsorg. Operationsköer i storstaden väcker oro hos människor i t.ex. skogslänen. Den decentralisering av ansvar och befogenheter som pågår inom den offentliga sektorn avspeglas således inte i massmedia och i den politiska debatten. Det politiska ansvaret måste mer sökas regionalt i landstingen och lokalt i kommunerna. Väljarna bör bättre kunna utkräva det politiska ansvaret där det med rätta hör hemma. Det finns också en växande opinion för att få redovisningar om hur välfärden ser ut i olika delar av landet. Här kommer behovet av lokal och regional välfärdsstatistik in i bilden. Människorna vill se hur folkhemmet fungerar där de bor och arbetar. Man vill vidare kunna påverka sin situation, påpeka brister och möjligheter. Av SCB:s anslagsframställnng till regeringen framgår behovet att utveckla lokal och regional statistik. fick lämna ett särskilt uppdrag för att få statistik över välfärdssituationen i de tre storstäderna. Sådana särskilda samkörningar mellan ULF- och FoB-undersökningarna kan givetvis också göras för andra delar av landet. Vi menar att ambitionerna måste höjas och att SCB behöver signaler och resurser för att utveckla lokal och regional välfärdsstatistik. Det skulle medverka till en lokal husesyn i folkhemmet. Sådana lokala och regionala bilder av den offentliga servicen skulle också ge människorna och politikerna en korrektare verklighetsbild. Förhoppningsvis skulle det också kunna leda till en nyansering och fördjupning av samhällsdebatten. Det har inletts ett arbete i vissa statliga myndigheter och kommuner. Det arbetet tar sikte på att utveckla relevant statistik om kvalitet, service och valfrihet. Därmed kan medborgarna och politikerna se hur välfärdsmålen förverkligas i sin kommun och i sitt landsting. Det är viktigt att samarbete Mot. 1989/90 sker mellan stat, landsting och kommun. Vi menar att regeringen bör överväga att tillsätta en utredning som får i uppdrag att belysa behovet av lokal och regional välfärdsstatistik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokal och regional välfärdsstatistik. Axel () () () () () ()
mot · GD02Fi416 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi416 av m.fl. (c) Vissa anslagsfrågor i finanshuvudtiteln I proposition 1989/90:100 bilaga 9 vilken omfattar , anser vi att följande ändringar i anslagen för /91 bör göras. Under littera A, anslag Al. yrkar föredraganden på ett anslag som uppgår till . Vi anser att detta bör räknas ned med . Det arbete med reformeringen av skattesystemet som föredraganden hänvisar till kan inom det av oss anvisade anslaget. Under littera D, anslag Dl. : Förvaltningskostnader yrkar föredraganden på ett anslag uppgående till . Vi anser att detta anslag bör räknas ned med . Föredraganden motiverar sin anslagsnivå bland annat med framtagandet av en ny sparobligation. Vi anser att detta arbete kan inom det av oss förordade anslaget. Under littera G, anslag G5. Sparfrämjande åtgärder anslår föredraganden till spardelegationens verksamhet. Vi anser att delegationen bör läggas ned. Vi yrkar därför att detta anslag räknas ned med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till för /91 anvisa ett förslagsanslag på , 2. att beslutar att till : Förvaltningskostnader för /91 anvisa ett förslagsanslag på , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att spardelegationen bör läggas ned samt beslutar att till sparfrämjande åtgärder för /91 ej anvisa några medel. () () () () 1989/90 Fi416
mot · GD02Fi418 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi418 av och (båda c) Konsumentprisindex Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So312 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett konsumentprisindex rensat från tobakspriserna.
mot · GD02Fi419 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi419 Indexberäkning utan hänsyn till alkoholpriserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sk692 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inleda överläggningar med berörda parter för att skapa ett nytt prisindexsystem där inte alkoholpriser ingår.
mot · GD02Fi420 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi420 av m.fl. (m, s, fp, c, vpk, mp) Tobaksprisernas inverkan på konsumentprisindex Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So538 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om exkludering av tobakspriser i prisindex. () () () () () () () (vpk) ()
mot · GD02Fi503 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi503 av m.fl. (c) Miljöhänsyn vid statlig och upphandling Den offentliga upphandlingen måste ta miljöpolitiska hänsyn. Det är viktigt att statliga myndigheter och verk bidrar till att miljöpolitikens mål uppfylls. Det skulle ha betydelse från miljösynpunkt, om det för den statliga och kommunala upphandlingen infördes regler om att inte bara ekonomiska hänsyn skall tas vid upphandlingen utan att också miljöhänsyn skall beaktas. Detta skulle påverka näringslivets omdaning till miljövänlig produktion samt bl a medverka till energisparande. Ändringar behöver därför införas i upphandlingsförordningen (1988:366) och i den överenskommelse mellan kommunerna och de kommunala förbunden, som reglerar den kommunala upphandlingen. har i rapporten och Miljön föreslagit en ändring i upphandlingsförordningen med denna inriktning. Verket anser sålunda att ett förtydligande bör göras i upphandlingsförordningen och i föreskrifterna i anslutning till förordningen, om att statliga myndigheter vid sin upphandling skall ta vederbörliga miljöhänsyn. Ändringen bör lämpligen införas som ett tillägg till tredje paragrafen, vari bl a föreskrivs att myndigheterna i sin upphandling skall iaktta affärsmässighet, med innebörden att myndigheterna också skall beakta den inverkan produkten kan ha på miljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna, vad i motionen anförts om behovet av föreskrifter om miljöhänsyn vid statlig och upphandling.
mot · GD02Fi504 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi504 av m.fl. (fp) Den offentliga sektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de offentliga monopolen. () () () () () () () () () () () () gotab 99447, 1990
mot · GD02Fi507 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi507 av m.fl. (mp) Tobaksprisernas inverkan på konsumentprisindex Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So434 hemställs att ger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för att tobak inte skall vara inkluderat i prisindex för att inte prishöjningen skall vara inflationsdrivande. () () () ()
mot · GD02Fi509 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi509 av m.fl. (fp) Den offentliga upphandlingen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo744 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den statliga upphandlingsverksamheten. () ()
mot · GD02Fi510 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi510 När arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in i en region för att motverka arbetslöshet händer det att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara. Inte heller entreprenörer och maskiner från hemmaregionen. Anbud lämnas in och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Upphandlingsförordningen måste omarbetas för att kunna användas som instrument i arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet. Det ligger självfallet på myndigheternas ansvar att uppfylla de mål för regionalpolitiken som fastlagts av regering och riksdag. blir verkligheten i många fall helt omvänd, dvs. att den regionala obalansen ökar. omfattas av , , , och . Av propositionen 1973:73 framgår att myndigheterna bör medverka till att en ökad del av upphandlingen sker hos företag i de fyra nordligaste länen, dvs. i alla Norrlandslänen utom . har alltså detta beslut legat fast. Det måste naturligtvis till en översyn av denna bestämmelse eftersom stora förändringar har skett under dessa . behöver särskilda insatser för att sänka arbetslösheten. Att kunna styra offentlig upphandling måste ses som ett sätt att öka sysselsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ger regeringen i uppdrag att göra en översyn av upphandlingsförordningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samtliga Norrlandslän skall få en ökad del av upphandlingen, alltså även .
mot · GD02Fi516 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi516 Principerna för offentlig upphandling Spar energi och miljöhandla lokalt så mycket som möjligt! Energislöseriet i det svensk samhället är stort och det ökar. Hela samhället är inställt på ständigt ökad energiomvandling trots de många uppenbara faror som detta medför. riksdag fattade ett klokt beslut nämligen det att vi inte skall tillåta koldioxidutsläppen att öka . Orsaken till detta är den så kallade drivhuseffekten som kan leda till dramatiska temperaturhöjningar på grund av överstor användning av fossila bränslen. Fossila bränslen är de som vi hämtar upp ur jorden i form av kol, olja och gas. de gröna har uppmärksammat detta problem och i sin energipolitik krävt att vi i skall ta fram en plan för att fram i huvudsak ha avvecklat de fossila bränslena. Detta ansluter då till beslut men går betydligt längre i solidaritet med de kommande generationerna. har sedan slut utvecklats till en distributionsekonomi och det sägs ofta att stora delar av vår mat ständigt är på väg. Tal av den totala mängden nämns i diskussionerna. Transporterna går i allt väsentligt på väg med dieseldrivna motorfordon och detta bidrar till att öka utsläppen av koldioxid och andra miljöstörande ämnen som t ex svaveldioxid och kväveoxider. Det är viktigt att den offentliga sektorn, som har en stor omfattning i går före när det gäller att arbeta för att minska dessa utsläpp. Det betyder att man av miljö- och resursskäl måste föredra lokalt och regionalt producerade varor framför de som kommer fjärran ifrån. Nuvarande offentliga upphandlingsförordningar betonar priset på varan som den faktor som skall ha det dominerande inflytande vid valet mellan i övrigt lika konkurrenter. de gröna kräver att också den miljöstörning och de samhällskostnader som är förbundna med transporterna skall räknas med i varans pris och det gör att partiet kräver att upphandlingsförordningens bestämmelser skall ändras så att lokalt och regionalt tillverkade varor skall kunna ges företräde vid bedömningarna av vilken tillverkare som skall leverera. En ändring i upphandlingsförordningen på föreslaget sätt är ett sätt att bidra till en god regional- och konsumentpolitik. I den mån som dessa krav skulle strida mot intentionerna i EG-anpassningen måste regeringen vid förhandlingarna se till att genuina svenska miljö- och regionalpolitiska mål inte äventyras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förordningarna om offentlig upphandling skall ändras så att lokalt och regionalt uppköp ges prioritet av regionalpolitiska , sårbarhets- och miljöskäl som viktiga delar av en varas totala pris för samhället, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i fall de föreslagna ändringarna i förordningarna om offentlig upphandling skulle strida mot EG-anpassningen så måste regeringen se till att svenska miljö- och regionalpolitiska mål inte äventyras. 1989/90 Fi516
mot · GD02Fi517 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi517 av och (båda s) Statlig upphandling och hävningsrätt Den offentliga sektorns upphandling uppgår till . Denna upphandling rör såväl förbrukningsmateriel som större investeringsprojekt. Den statliga upphandlingen har i flera fall varit av mycket stor betydelse för utvecklingen av avancerad teknik och kunnande och för som en framstående industrination. I samband med denna upphandling görs omfattande avtal upp som reglerar avtalets innehåll. Avtalen reglerar bland annat varans kvalitet och kvantitet samt övriga leveransvillkor och innehåller i regel bestämmelser om vad som ska ske i fall av leveransförsening, avtalsbrott etc. När avtalet ingås utgår båda parter från att avtalet ska fullföljas i enlighet med beställningen. Emellertid kan saker inträffa som gör att endera parten anser sig tvingad att vidta någon form av åtgärd för att antingen få den andra parten att uppfylla sin del av avtalet eller eventuellt säga upp avtalet. Grundläggande för rätten att häva ett avtal är att den andra parten ej uppfyllt avtalet. Hävningsrätten är i regel också reglerad i kontraktet genom en s.k. hävningsklausul. Ett utnyttjande av denna förutsätter som regel att den hävande parten iakttar vissa tidsfrister och att motparten givits rimlig möjlighet att uppfylla sitt åtagande. Beställaren måste reklamera och ge motparten chans att avhjälpa bristen. Med hänsyn till de ibland mycket stora ekonomiska värden som står på spel vid statlig upphandling, exempelvis , är det av yttersta vikt att staten, om så skulle visa sig vara nödvändigt, utnyttjar sin hävningsrätt. I annat fall riskerar staten att tvingas betala stora summor utan att få något igen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statlig upphandling och hävningsrätten bl.a. beträffande .
mot · GD02Fi518 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi518 av m.fl. (m) Konkurrensen mellan och privat verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att konkurrensen mellan och privat verksamhet, bl.a. inom turistnäringen, måste ske på lika villkor. () () () () () () () ()
mot · GD02Fi519 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi519 av m.fl. (m) Den statliga upphandlingen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90 :Jo868 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslaget till ändringar i de statliga upphandlingsreglerna. () () ()
mot · GD02Fi520 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi520 av m.fl. (m) Uppgiftslämnande av offentliga dataregister Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K434 hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättande av en delegation i syfte att föreslå minskningar av uppgiftslämnandet i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad i motionen anförts. Hans Nyhage (m) () () (m) () () gotab 99659, 1990
mot · GD02Fi601 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi601 av m.fl. (m) Ett nytt bosparande 1989/90 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Bo403 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att system för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionen förordats. () () ()
mot · GD02Fi603 · 1990-01-25 00:00:00 — Anställda i börsnoterade och andra företag måste få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslår skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående. infördes en lättnadsregel som innebär att icke börsnoterade företag får göra avdrag av det utdelade beloppet, dock ej mer än vad som motsvarar av aktiekapitalet eller . 1 avvaktan på att dubbelbeskattningen helt skall avskaffas föreslår vi att 15-procentsgränsen höjs. motsvarar en alltför låg avkastning med hänsyn till risktagandet och med hänsyn till att många bolag har ett lågt aktiekapital i förhållande till deras verkliga värde. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparande! och öka ägandespridningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ett sparkapital som minst motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare, 3. att beslutar avskaffa spardelegationen och således avslår förslaget i budgetpropositionen, bilaga 9 under G5. Sparfrämjande åtgärder, att för /91 anslå ett reservationsanslag på , 4. att beslutar avskaffa tvångssparandet, 5. att hos regeringen begär förslag om startsparande i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hos regeringen begär förslag om pensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i reglerna för försäkringssparande, 8. att hos regeringen begär förslag om stimulans till bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att beslutar att sociala avgifter inte skall utgå på före- Mot. 1989/90 tagsanknutna vinstandelar i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () () () () ()
mot · GD02Fi606 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi606 av m.fl. (m) Bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo420 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att system för bosparare bör införas i enlighet med vad i motionen förordats. () () () ()
mot · GD02Fi607 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi607 av m.fl. (c) Bosparandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo249 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om räntenivåns betydelse för boendekostnaderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulanser för ett ökat bosparande. () () () ()
mot · GD02Fi608 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi608 av () Sparstimulerande åtgärder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N367 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att allemansfondssparandet bör bibehållas, 2. att hos regeringen begär förslag till lag om allemansfonderna i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att det högsta antalet delägare i en aktiefond skall vara 50 000 personer, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefondssparande. gotab 96204, 1990