mot · GD02N328 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (s) Stöd till kooperativ utveckling Den kooperativa idén utgår från att människor organiserar sig för att gemensamt lösa några av sina behov. Denna idé, som i en och samma skepnad förenar ekonomiskt ansvarstagande med föreningsengagemang, har haft framgång inom flera områden. Resultatet är att vi har en internationellt sett mycket stark konsumentkooperation inom detaljhandeln, inom boendet samt på bensin- och oljemarknaden. Dessutom har vi en stark producentkooperation inom lantbrukssektorn. Intresset för kooperativa lösningar också på andra områden har i varierat . Ofta har exempelvis personalägda och arbetskooperativa företag tillkommit som en krislösning när de ursprungliga ägarna inte längre velat skjuta till mer kapital, och människor därmed riskerat att bli arbetslösa. I dessa fall kan behovet av arbete anses ha varit den drivande kraften. Olika former av nya kooperativa lösningar har vidare valts för att lösa andra, ofta kollektiva, behov i samhället. Så har t.ex. samhället uppmuntrat olika kooperativa lösningar för att bekämpa ungdomsarbetslöshet samt göra elever mer delaktiga i skolans verksamhet. Enskilda yrkesutövare (t.ex. konstnärer) har valt att bilda kooperativ för att söka samverkan sinsemellan, och i flera glesbygdsområden har befolkningen valt att organisera sig i kooperativ för att tillsammans utveckla bygdens möjligheter inom exempelvis turismnäringen. Den ny-kooperativa utvecklingen i har dock generellt sett stannat vid att förbli en relativt marginell företeelse i relation till det övriga näringslivets utveckling. Till detta finns naturligtvis flera anledningar. En stor förklaring är givetvis att inte drabbats lika hårt som omvärlden av arbetslöshet, och därmed har drivkraften att bilda arbetskooperativ varit relativt låg. Ytterligare en anledning är att också merparten av våra övriga behov lösts på ett bra sätt genom andra företags- och verksamhetsformer än just den kooperativa. Ökat intresse för nya kooperativ . har dock intresset för kooperativa lösningar inom en rad ^328 olika områden ökat markant. Likaså har antalet kooperativa nyföretagare i ökat. Orsakerna till detta går bl.a. att finna i dessa två omständigheter: På den konkurrensutsatta marknaden kan kooperativa företag och organisationer fylla en viktig funktion såväl när det gäller att utveckla näringslivet som demokratisera arbetslivet. Den privata tjänstesektorn har utvecklats till att bli alltmer personal- och kunskapsintensiv. Detta har gett flera personalgrupper inom bl.a. data, reklam/marknadsföring och redovisning/revision en starkare ställning, och därmed har kraven på medägarskap kunnat växa sig starkare. Inom den sociala sektorn har intresset för kooperativet växt sig allt starkare, exempelvis har många föräldrar valt att gå samman och starta föräldrakooperativa daghem. Utvecklingen har senaste år gått mycket snabbt, med mer än femhundra föräldrakooperativ som följd. är uppskattningsvis var femte ny daghemsplats kooperativ, och tendensen är att andelen ökar. Ett annat exempel är den s.k. sociala kooperation som omfattar en rad olika typer av kooperativ, t.ex. kooperativ för handikappade, missbrukare och andra utsatta grupper, vilka främst har sociala motiv för sin verksamhet och existens. Inom båda dessa områden har den kooperativa organisations- och arbetsformen visat sig vara både modern och attraktiv. Utvecklingen av ny kooperativ verksamhet stöter dock på en rad problem. Initiering och drift av kooperativa företag ställer krav på stöd genom rådgivning och annan kompetensförmedling. De stödstrukturer som samhället byggt upp för att främja nyföretagande, främst utvecklingsfonderna, koncentrerar sig emellertid så gott som uteslutande på att främja utvecklingen av privat näringsliv, vanligtvis i form av aktiebolag. En kartläggning hösten -89 () visar att utvecklingsfondernas kompetens, och ibland också vilja, att stödja start av nya kooperativ präglas av stora brister. Flera utvecklingsfonder anger att de medvetet propagerar för aktiebolagsformen istället för att hjälpa till vid start av ekonomiska föreningar. anger de, med några få undantag, att de arbetar efterfrågestyrt och därför inte ser några behov av att skaffa sig kunskaper om den kooperativa företagsformen. Det huvudsakliga stödet till nya kooperativ sker istället genom det kooperativa utvecklingssystem som Kooperativa rådet () byggt upp. Med stöd från detta arbetar 14 lokala kooperativa utvecklingsorgan (LKU) i olika delar av . Resurserna för detta system, vilket också omfattar centrala insatser, inskränker sig dock till totalt , varav staten och den etablerade kooperationen svarar för hälften var. Då det kooperativa utvecklingssystemet infördes förmodades att LKUnas insatser huvudsakligen skulle ägnas åt att stödja etablering av arbetskooperativ. Därmed gavs anslaget för verksamheten benämningen stöd till arbetskooperation m.m." (, anslag H 6). De lokala kooperativa utvecklingsorganen avsågs ej ersätta, men väl sam- Mot. arbeta, med de regionala utvecklingsfonderna. Genom den tidigare om- N328 nämnda enkäten har det också visat sig att flera utvecklingsfonder och LKU:s haft bra kontakt. Detta har bl.a. inneburit att utvecklingsfonder hänvisat intresserade ny-kooperatörer till ortens/regionens LKU. Tyvärr kan konstateras att inrättandet av LKU-organen därmed skett till priset av att utvecklingsfonderna ytterligare fjärmat sig från uppgiften att också själva agera rådgivare gentemot de personer som vill starta nya kooperativa företag. Nya behov och nya uppgifter Med tanke på den utveckling som tidigare beskrivits har kraven på det kooperativa utvecklingssystemet ökat. Vid sidan om att främja arbetskooperativ m.m. består en allt viktigare uppgift i att delta i utvecklingen av den offentliga sektorn. Den senaste tidens erfarenheter visar att en allt större del av det lokala nykooperativa engagemanget koncentreras på just detta område. Därmed har också tillkommit ytterligare väsentliga uppgifter för det kooperativa utvecklingssystemet i sin helhet. Dessa uppgifter omfattar främst gemensamma utbildnings-, utrednings- och informationsinsatser för att främja kooperativ utveckling på nya områden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det kooperativa utvecklingssystemet bör tillföras ytterligare resurser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de regionala utvecklingfonderna ges särskilda direktiv att också stödja kooperativ utveckling. () ()