mot · GD02A443 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A443 av m.fl. (fp) Utvecklingen i anses ha varit förhållandevis gynnsam. Befolkningsutvecklingen har emellertid enbart varit en tredjedel av den . Länets framtid bör ses mot bakgrund av att en kommande konjunkturnedgång kan befaras få kraftiga effekter på såväl sysselsättning som flyttningsrörelser. Vidare innebär industrins branschstruktur betydande långsiktiga risker. Därför anser vi det nödvändigt att uppmärksamma flera för viktiga frågor och här föreslå åtgärder som främjar länets utveckling. består geografiskt av och stora delar av . Länet karakteriseras förutom av sin storlek också av sina starkt varierade bygder från gränstrakter mot , stränder och vatten, ner mot , den bördiga mittendelen längs västra stambanan och E3:an till Knalleland och 1\grike. I dessa bygder finns goda möjligheter till utveckling. Förutsättningen är att infrastrukturen ges en kraftfull utbyggnad och att olika insatser för länet samordnas. Trots den positiva befolkningsutvecklingen kvarstår de långsiktiga regionalpolitiska problemen i framförallt bl.a. orsakade av ett kraftigt födelseunderskott. Tillfälligt har uppgångar skett beroende på en aktiv mottagning av flyktingar, vars slutliga bosättning kan komma att bli utanför länet. Basen för länets näringsliv är en mycket stor industrisektor. Andelen sysselsatta inom industrin är högre andel än för riket som helhet. Länets utveckling är alltså mycket starkt beroende av konjunktursvängningar i ekonomin och av att industrins konkurrensförmåga utvecklas gynnsamt. De branscher som dominerar i länet är verkstadsindustrin, särskilt bilindustrin med dess underleverantörer, samt tekoindustrin. Vidare finns betydande skogsbaserad produktion. Industrin är därför i hög grad exportberoende eller utsatt för kraftig importkonkurrens. Det senare gäller i särskilt hög grad för tekoindustrin. För länets utveckling är det således avgörande att konkurrenspåverkande frågor och relationer till och EG löses på ett för vår region gynnsamt sätt. Av utomordentlig betydelse för länet är att det sker en utbyggnad av kommunikationer, energitillförsel och utbildning. har som konsekvens av bl.a. naturgeografiska förhållanden Mot. 1989/90 och sin omfattande industri haft betydande miljöproblem. Vissa av dem t.ex. A443 utsläppen i vatten och industrins stora stoftutsläpp i luften har kunnat reduceras så kraftigt att naturmiljön har återgått till normala förhållanden. I andra fall kvarstår betydande problem att lösa. Det gäller främst den kraftiga försurningen och kväveutsläppen som indirekt drabbar . ställer på grund av sin storlek och sin timglas-form särskilda krav på den regionala strukturen. För att inte länets utveckling skall missgynnas måste läns särskilda förhållanden beaktas. Det innebär bl.a. att det vid fördelningen av resurser tas nödvändiga hänsyn till att länet har två regionala centra. För den södra delen utgör den naturliga centralorten. I de norra delarna av länet liksom för en stor del av norra utgörs motsvarande funktion av , dvs. kommunerna i samt i . Båda dessa centra utgör komplement till och samverkar med . För utvecklingen i länet är det därför viktigt att infrastrukturen byggs upp parallellt i och i Trestadsområdet och mellan var och en av dem och , samt att kommunikationerna fungerar som en sammanhållande länk för hela länet. Den fortgående och mycket hårda omstruktureringen av tekoindustrin liksom den nu aktuella dramatiska utvecklingen kring personbilstillverkning pekar på de betydande svårigheter som finns i länet på grund av koncentrationer till några dominerande branscher och företag. Även geografiskt förekommer starka koncentrationer i länet, Stallbacka industriområde i rymmer t.ex. inte av länets alla industriarbeten. Vår region är tunga verkstad. Praktiskt taget hela landets bilindustri, en stor del av dess underleverantörer, betydande delar av motor- och flygdelsindustrin samt legeringsverk och massatillverkning finns här. Vi vill varna för detta ensidiga beroende, vilket bör ges regeringen till känna. Länet - och i särskilt hög utsträckning - har dessutom en mycket låg andel offentliganställda. har beslutat ge prioritet åt denna fråga. Regeringen tycks inte ha uppmärksammat det. Därför bör åter uttala vikten av balans ifråga om offentliganställda och ge detta regeringen till känna. God internationell konjunktur, ägarförändringar för personbilstillverkning och tidigare beslutade ersättningsprojekt för Uddevallavarvet som dock också är bilindustri - ger ett tidsmässigt utrymme för förändring. En mer varierad industristruktur bör lockas till långsiktig etablering. Det kan enbart ske genom en med framförhållning genomförd utbyggnad av infrastrukturen. Utvecklingsfondens verksamhet bör utsträckas till företag även inom Mot. tjänstesektorn och ges vidgade befogenheter för att ge bättre möjligheter att A443 ovan beskrivna situation som glesbygd med svag befolkningstillväxt och födelseunderskott är starka skäl som talar för att ett regionalpolitiskt stöd även skall utgå till de norra delarna av . Den regionalpolitiska utredningens förslag beträffande bör regeringen alltså inte lägga till grund för förslag till . Detta bör ges regeringen till känna. Fram kommer arbetskraften att öka men det sker en markant förskjutning av dess åldersfördelning. Skattereformen är positiv för länet och kan väntas leda till övergång från deltids- till heltidsarbete, vilket i sin tur innebär utjämnad förvärvsintensitet mellan könen. Andelen unga högutbildade som tillförs arbetsmarknaden kommer emellertid att minska. Ökade krav på kunskap och kompetens i arbetslivet samt en fortgående strukturomvandling medför därför att stora behov uppstår av fort- och vidareutbildning för många äldre i arbetskraften. Yrkesutbildningen i länet behöver bättre och snabbare anpassas till arbetsmarknadens behov. är det angeläget att den generella utbildningsnivån stärks för att öka flexibiliteten inför förändrade behov. Den treåriga gymnasieskolan behöver därför snabbt kunna byggas ut i länet. De båda högskolorna i behöver ges ökad bredd. För att kunna attrahera i första hand lärare men också elever behöver undervisningen kompletteras med tillämpad forskning och utveckling. Vidare behöver sambanden stärkas med de omgivande regionernas näringsliv och förvaltning. är viktig för den . Tillsammans med PROTEKO - produktionstekniskt centrum för tekoindustrin - och övrig yrkesinriktad tekoutbildning bör den utvecklas till ett nationellt centrum inom textil och konfektion. För /91 anser vi att anslaget B 10 i bil. 14 bör uppgå till 5 milj.kr. som vi förutsätter används för utbildningsinsatser vid PROTECO i . I detta sammanhang är det viktigt påpeka att den tillämpade forskning som sker vid TEFO - textilforskningsinstitutet - får goda möjligheter att utveckla sin filialverksamhet i . Högskolans resurser inom kultur- och informationssektorn bör breddas utöver biblioteksområdet. Det är vidare angeläget att att den tidigare förskollärarutbildningen kan återupptas med högskolas huvudmannaskap. Den nu utlokaliserade ordningen måste vara att anse som ett provisorium och kan inte accepteras. Det är en misshushållning med lärare och andra utbildningsresurser som finns kvar i . Detta bör ges regeringen till känna. Efterfrågan på utbildad barnomsorgspersonal anges vara ett av hindren för att uppnå beslut om utbyggd barnomsorg i enlighet med de löften regeringen utfärdat. Den nya högskolan /inklusive , dvs. Trestad, tillkom genom beslut i som gick emot regeringens förslag i budgetpropositionen för innevarande budgetår. Högskolan måste konsoli- Mot. deras och ges goda utvecklingsmöjligheter. Med sin närhet till glesbygden i A443 och norra ges här möjlighet för elever att vara kvar i sin annars befolkningssvaga hembygd och ändå få tillgång till högskoleutbildning. De administrativa resurserna är små och kommunerna i regionen tvingas bära jämfört med andra högskoleorter oproportionerligt höga kostnader. Det speciella förhållandet att detta centrum är flerkärnigt och spänner över en länsgräns, får inte begränsa möjligheterna till utbyggnad alltefter behovet. Den regionalpolitiska utredningens förslag att sätta /i negativ särställning kan inte accepteras och får inte komma att ligga till grund för ett regeringens förslag till . Det bör ges regeringen till känna. För att kunna sprida kunskaper från och om den nya högskolan till breda kretsar i samhället och tillgodose behoven av högskoleutbildning behövs kontaktsekreterare. För att utveckla näringslivets konkurrenskraft och stärka hela som bostads- och lokaliseringsregion behövs lättillgängliga, säkra och effektiva kommunikationer. Länets utsatta miljöläge är ett starkt motiv för att främja kollektiva transporter. En så bred valfrihet som möjligt för individen att välja mellan olika transportalternativ och servicenivåer skall eftersträvas. Kostnader för miljöpåverkan skall belasta priset för transporterna. Ansvaret för samhällets infrastruktur bör åvila staten. Samtliga transportsätt är förenade med stora infrastrukturkostnader. En större flexibilitet ifråga om finansiering är nödvändig. Det är inte alltid möjligt eller ens önskvärt att via skatteintäkter finansiera i och för sig nödvändiga investeringar i infrastrukturen. Olika alternativa former bör kunna prövas, t.ex. att företag och konsortier som finansierar och bygger tidigare än planerat skall kunna leasa projekt under . Även i fråga om drift och underhåll bör nya lösningar prövas: ett större mått av entreprenadförfarande och att staten sedan skall kunna bidra till konkurrens och ökad effektivitet. Metoden förutsätter att de statliga verken bereder utrymme för leasingkostnaden inom sina anslag. De förslag till olika finansieringsformer för vägsektorn som presenterat i vägavgiftsutredningen pekar på flera möjligheter och bör prövas förutsättningslöst. Detta bör ges regeringens till känna. Vi anser att det presenterade förslaget till privat finansiering av en nödvändig utbyggnad av R40 till motorvägsstandard är ett bra exempel på de nya former vi förespråkar. Det bör prövas positivt. har en mycket hög andel grusvägar som skapar avsevärda problem för såväl person- som godstrafiken, särskilt i tjällossningstider. Bland icke Norrlandslän ligger främst när det gäller längden på grusvägarna. En stor del av virkesuttaget i glesbygden med välbehövliga arbetstillfällen ligger nere på grund av tjällossning och undermåliga vägar. Det är en mycket dålig resursanvändning. mans med hög olycksbelastning och eftersatt underhåll motiverar att vägan- Mot. slagen till för upprustning och underhåll av grusvägar räknas A443 upp mer än på andra håll. Flera mycket angelägna vägbyggnadsobjekt i utgör förutsättning för en omstrukturering av näringslivet och är en del av de riksövergripande vägsystemens välbehövliga upprustning. Här ingår fortsatt ombyggnad av R41 mot och R45 genom samt upprustning av den för länets sammanbindning så viktiga R42 mellan /och som särskilt betydelsefulla. R45 genom har nått kapacitetstaket, och även med en betydande överföring av pendeltrafiken till järnväg behövs en snabb ny- eller ombyggnad. Dessutom bör R45 samordnas i projekt /E88. skall användas som ett offensivt miljöpolitiskt instrument. Skall tåget bli ett slagkraftigt alternativ måste det få en chans att utvecklas där de stora trafikmängderna finns att hämta. Om fler skall förmås att välja tåget förutsätter det att tåget kan ta emot såväl ett ökat antal resande som en större godsmängd utan att kvaliteten eftersätts. Den investeringsram som den socialdemokratiska regeringen inte vill höja är mot denna bakgrund otillräcklig. Varken , eller Norgelänken eller en upprustning av viktiga pendelsträckor i ryms. SJ har bedömt att inte ens en satsning i storleksordningen under rymmer samtliga de angelägna objekten. Därför bör enligt vår mening inriktningen vara att den nuvarande investeringsramen flerdubblas. En så stor expansion går inte att förverkliga inom ramen för statsbudgeten. Därför bör nya alternativa finansieringsformer öppnas för . Med hänsyn till vad vi här framhållit är det angeläget att Trestad och ges möjligheter till snabbare och tätare tågförbindelser med , , , och . Förutsättningarna bör vara goda. Regeringen bör få i uppdrag att till lägga förslag till alternativa och kompletterande finansieringsformer. Trestad (UddevallalTrollhättanlVänersborg)- Linjen ger matartrafik från båda håll till ; knutpunkt och järnvägscentrum på västra stambanan. Linjen är också järnvägen mellan västra och sydöstra delen av länet. Standarden är undermålig. Upprustning av spårstandard och kurvradier är nödvändig. Linjen från upp till har acceptabel spårstandard, men är enkelspårig. Sträckan norrut genom mot är helt undermålig. med fortsättningen upp mot är en alternativ sträckning mot och ingår i SJ:s planerade godstågsflöde från norra till . Dubbelspår på sträckan upp till i första hand, och utbyggnad till snabbtågskapacitet på övriga delar. På sträckan - är det väsentligt att den nya pendeltågsstationen 18 i den expansiva Ävdalen öppnas. Går från genom via till . Står inför omedel bart upprustningsbehov. Kapacitet och standard genom ger som bekant inte en konkurrenskraftig bana. Det påverkar transportvalet för älvsborgare till och kontinentdestinationer. Med en utveckling och förnyelse av de banor som går genom länet kan snabbtåget på västra stambanan bli ett alternativ också för älvsborgare och ger överhuvudtaget en ökad konkurrenskraft för järnvägen. Dessa möjligheter bör ges regeringen till känna. Hur utvecklingen av som järnvägsknutpunkt kan ske utvecklas av undertecknade i en särskild motion. Goda transportlösningar för bulkgods kan åstadkommas genom sjötrafiken i och på . Nya typer av fartyg kan öka konkurrenskraften och effektiviteten i kanaltrafiken. Den införda skytteltrafiken är exempel på detta. Säkerhets- och miljömässigt ger det betydande fördelar att sådana transporter avlastas landtrafiken. Staten bör främja övergången till fartygstransporter även för egna verksamheter i . Här vill vi särskilt peka på flygbränsletransporterna till flygflottiljen . Betydelsen av Vänersjöfarten och statens eget ansvar att föregå med gott exempel bör ges regeringen till känna. Flyget har stor betydelse för näringslivets utveckling och särskilt för utvecklinger.. av kunskapssektorn inom såväl privat som offentlig verksamhet. Snabba in- och utrikes persontransporter blir allt viktigare förutsättningar vid lokalisering av nya verksamheter. För den medger och Axamo goda inrikes och utrikes förbindelser. Fler direkta utrikes avgångar bör tillåtas. flygplats bör utvecklas till ett andra nationellt flygnav för inrikesflyget. Möjligheterna och förutsättningarna för detta och den därmed förbundna förändringen av flygets nuvarande koncessionssystem utvecklas närmare i motion om trafikpolitik och miljö. Flygtrafiken för norra länsdelen belägen i skuggan av gentemot övriga landet och med sämst utvecklade alternativ sker på den provisoriska flygplatsen som drivs i ett konsortium av kommunerna av . Därmed knyts även glesbygden i och norra till acceptabla förbindelser med resten av landet. Den enormt snabba trafiktillväxten visar på flygplatsens betydelse för regionen och den starka och alltjämt ökade efterfrågan. Tillväxten som är bland de kraftigaste bland landets samtliga flygplatser medför behov av större flygplan. Det är inte möjligt med de restrik tioner som finns för nuvarande flygplats, och som medvetet fastställdes när flygplatsen byggdes. Taket har nåtts för trafikutvecklingen på Malöga. Ett läge för en tilltänkt ny flygplats har tagits fram gemensamt av de fyra kommunerna. För att säkerställa en fullständig miljöprövning som lagen föreskriver har koncessionsansökan inlämnats. Det är mycket angeläget att flygplatsfrågan kan lösas, eftersom regionens läge väster om alltid medför långa transporttider till de flesta orter i landet i övrigt. Bättre miljömässiga förhållanden än vid nuvarande flygplats kan skapas vid en nyanlagd flygplats som kan placeras centralt inom Trestadsområdet och betjäna ett större upptagningsområde. Flygplatsfrågan måste med framtidsinriktning lösas trafikmässigt och miljömässigt. Detta bör ges regeringen till känna. En stor del av industrin i är energiintensiv. Det gäller för skogsindustrin i och , för kemisk och metallurgisk industri för tung verkstadsindustri i Ävsdalsbäckenet från /mot samt för glasbruk och färgerier i . Särskilt i den elintensiva industrin som av historiska skäl, dvs. den tidiga vattenkraftsutbyggnaden, är starkt koncentrerad till har regeringens energipolitik skapat stor oro när det gäller möjligheterna att bibehålla företagens konkurrensförmåga och lösa energiförsörjningen. Betydande investeringar i dessa företag har skjutits , medan andra nu kommer att lokaliseras utomlands. Vi motsätter oss med all kraft regeringens politik med en förtida oansvarig avveckling av kärnkraften med dels uppenbara risker för energibrist, dels av smutsig ersättningsenergi till mycket stora investeringskostnader. Om inte klarhet i energipolitiken skapas sätts över 7 000 arbetstillfällen på spel inom energiintensiv industri i . Detta kan inte accepteras. Energipolitiken måste föras så att den elintensiva industrins framtid i kan säkras. Det bör ges regeringen till känna. Miljöhänsyn måste tas i alla verksamheter. Den rika naturmiljön i är en stor tillgång som måste skyddas och förvaltas. Bland de allvarligaste miljöproblemen i är den luftburna intransporten av föroreningar från utländska källor. Detta leder tillsammans med inhemska källor till försurning av mark och vatten i kalkfattiga delar av länet. Skogsskador och utarmning av fiskbestånden blir resultatet. insatta kalkningsåtgärder är otillräckliga. Kraftfulla åtgärder på såväl miljöområdet som naturvården måste vidtas. Vi lämnar här två förslag som regeringen bör få i uppdrag att förverkliga. Ett miljöskyddsområde bör inrättas. Miljöskyddsområdet skall avse Älvdalsbäckenet och angränsande områden i . Särskilda restriktioner för att minska miljöpåverkan bör införas för ett sådant miljöskyddsområde. Nationalpark Tresticklan i bör bildas. Tresticklan utgörs av en sjö och ett stort ödemarksområde - den största väglösa och obebyggda vildmarken i och är . Regeringen bör få i uppdrag att forcera nationalparksplan och ge naturvården ett fullgott skydd i . Kulturminnesvården har fått ökad betydelse allteftersom intresset för historiska miljöer och byggnader ökat. Detta har också ökat betydelsen för turism och rekreation. När regeringen inte längre vill tillåta att arbetsmarknadspolitiska medel vid sysselsättningssvårigheter skall få användas till upprustningsoch bevarandeinsatser hindras en aktiv kulturminnesvård. Goda exempel finns på samfinansieringslösningar mellan staten och andra intressenter, varför detta inte borde vara främmande för staten att pröva också framgent. Vi vill peka på två sådana projekt som särskilt väl lämpar sig och planerats för sådant samarbete. Det gäller dels med 29 handkraftdrivna slussar av stort kulturellt intresse, dels för stadsarkeologiska fynd från föregångaren till . Dessa båda projekt bör i första hand komma ifråga vid samfinansierade lösningar där staten medverkar. Det bör ges regeringen till känna. För att främja näringsliv, sysselsättning och rekreationsliv i Vänerlänen pågår ett omfattande arbete för att bevara och utveckla bestånden av unika stammar av lax och öring. Genom stiftelsen har förutsättningar skapats för en betydande utveckling. Staten har ett betydande ansvar för fiskevården i allmänt vatten. Regeringen bör därför få i uppdrag att vidta lämpliga åtgärder för att stödja Laxfond . I syfte att på lämpligt sätt förbereda sådana åtgärder bör enligt vår uppfattning regeringen ställa en särskild förhandlare till förfogande, på sätt som skett i liknande fall. Denne kan ha till uppgift att genomföra förhandlingar med näringsliv samt kommuner och landsting i i syfte att samordna arbetet med de olika förslagen och parterna. I en särskild motion har vi närmare utvecklat förutsättningarna och möjligheterna för Laxfond . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av en kraftfull utbyggnad av infrastrukturen för goda möjligheter till utveckling i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen för av att relationer till och EG löses på ett gynnsamt sätt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om faran med det ensidiga beroendet av tung verkstadsindustri, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om att prioritera frågan om den låga andelen offentlig- A443 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett regionalpolitisk! stöd även skall utgå i de norra delarna av , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att den återupptagna förskollärarutbildningen sker med högskolas huvudmannaskap,1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den regionalpolitiska utredningens förslag att sätta högskolan /i negativ särställning inte kan accepteras, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förutsättningslös prövning av alternativa former för finansiering av väginvesteringar, driftskostnader och vägunderhåll för ,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en annan fördelning av anslagen till upprustning och underhåll av grusvägar,2] [att hos regeringen begär förslag om alternativa och kompletterande finansieringsformer för järnvägsbanor av betydelse för i enlighet med vad i motionen anförts,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att flygplatsfrågan för (, , , ) måste lösas såväl trafikmässigt som miljömässigt,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en energipolitik som säkrar den elintensiva industrins framtid i ,3] [att hos regeringen begär förslag om inrättande av miljöskyddsområde för Älvdalsbäckenet,4] [att hos regeringen begär förslag om bildandet av Nationalpark Tresticklan i ,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samfinansierade lösningar för turist- och kulturprojekten och medeltidsmuseum.5] () () 1 1989/90:Ub709 2 1989/90:T344 3 1989/90:N448 4 1989/90:Jo823 5 1989/90:Kr336 22