mot · GD02Ub141 · 1990-03-20 00:00:00 — Den totala forskningsramen för statlig energiforskning ökar därigenom till . Vi kan ej acceptera att energiforskningsnämnden avskaffas. Det har varit av stort värde att ha en liten organisation somkunnat bilda en motvikt mot den konventionella forskning som bedrivits av och . Med den ökning av den totala ramen som vi ovan föreslagit skapas möjlighet att till EFN:s fortsatta verksamhet anslå för nästa budgetår, där halva anslaget bör användas till allmänna energisystemstudier enligt de riktlinjer som inledningsvis angivits. Som ovan angivits bör huvuddelen av de insatser som anges i energiforskningsplanen i fråga om bränslen, förbränning och värmeteknik satsas på förnybar energi, främst biologiska bränslen. Anslagsnivån är dock otillräcklig. Vi föreslår därför att ytterligare satsas på förnybar energi, varav på biobränslen och deras förädling till biogas eller metanol. bör satsas på vindenergi. Även om man med nu känd teknik kan uppnå en halvering av energiförbrukningen så finns det anledning att fortsätta forskningen kring energisnål teknik. Vi föreslår en ökning av anslagen till detta ändamål med och lika fördelning mellan det tre delområdena hushåll, industri och övrig bebyggelse. - att ger regeringen till känna att regeringens riktlinjer bör modifieras med hänsyn till vad i motionen anförs, - att godkänner de riktlinjer för verksamheten vid som anges i motionen, - att avvisar regeringens förslag att avveckla energiforskningsnämnden och i stället ställer medel till dessförfogande så som angivits i motionen. Nämnden ansvarar även fortsättningsvis för energisystemstudierna, - att beslutar att skall ställa till statens förfogande för energiforskningsändamål, - att beslutar att anslaget till energiforskning för /91 skall vara . Forskning om turism och rekreation Regeringen överväger att inrätta en sådan professur i . Vi anser att en sådan professur är mindre angelägen. Vi yrkar istället på ökade insatser när det gäller sambanden mellan rekreation, turism och hälsa. de gröna välkomnar inrättandet av ett programråd för miljöanpassad produktutveckling och för avfallshantering samt den anslagsplanering som föreslås. Vi vill dock påpeka vikten av att i detta råd ingår representanter för miljörörelsen. Om nämligen anslagsfördelningen styrs av den etablerade synen på naturen som en resurs som skall utnyttjas, kommer forskningen att profileras till förmån för kortsiktiga industriella intressen snarare än till miljöns förmån. De växande avfallsbergen är ett av de kanske svåraste problemen som industrisamhället orsakar. har inte de makthavande politikerna kunnat fatta några radikala beslut för att minska avfallsmängderna och göra avfallet mindre farligt. I den allmänna debatten talas det ofta om att problemen måste lösas vid källan - hos producenten. Men än så länge har det stannat vid ord. Det finns en rädsla för att gå in och ställa krav på producenten om att ta med avfallshanteringen i beräkningen redan vid tillverkningen. Trots att mycket skulle gå att göra om riksdagsmajoriteten hade större politiskt mod, behöver vi också ny kunskap på området. fattade faktiskt ett positivt beslut , som berör avfallsområdet, då man beslutade att den s.k. substitutionsprincipen skall skrivas in i lagen om kemiska produkter. Den innebär att en miljöfarlig kemisk produkt inte skall få användas om det finns ett mindre farligt alternativ. Här finns alltså stora möjligheter att minska avfallets farlighet om principen tillämpas konsekvent och om forskning och utveckling leder till att mer miljöanpassade alternativ blir tillgängliga. När det gäller att minska mängden avfall genom återvinning och återanvändning samt bättre sätt att ta hand om det avfall som inte går att undvika behövs också mer kunskap. Propositionen föreslår ett nytt programråd för avfallsrelaterad forskning. Vi anser att det är positivt eftersom avfallsforskning ofta har en tvärvetenskaplig karaktär, men är det olämpligt att koncentrera alla resurser till detta programråd. En större chans till mångfald inom forskningen kan garanteras om också andra forskningsråd får medel att fördela. Vi menar också att anslagsramen är för låg med tanke på att det är så viktigt att snabbt komma framåt inom området att vi föreslår en höjning av 10, 10 resp. 20 milj.kr. för budgetåren 1990/91,1991/92 och 1992/93 utöver regeringens förslag. De medel vi satsar utöver regeringens förslag bör fördelas så att hälften av den föreslagna ökningen läggs på det nya programrådet och hälften på det samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Havsmiljöforskningen behöver stärkas kraftigt. Det är positivt att regeringen föreslår att medelsanvisningen till de tre centra som finns förstärks med 16 milj.kr. och att de bedrövliga lokalerna vid och äntligen rustas upp. Trots den förstärkning sorn föreslås i propositionen anser vi att till sin havsmiljöforskning bör få de medel man äskat, dvs. för både projektområdet Storskaliga processer och miljöeffekter - " och "Storskaliga processer och miljöeffekter - , vilket innebär 5,4 milj. mer än vad regeringen föreslagit. Havsmiljöforskningen behöver dessutom bättre tillgång till forskningsfartyg. Vi avvaktar med att föreslå medel till detta eftersom UHÄ har fått i uppdrag att lämna ett förslag till hur detta kan lösas. Havsmiljöforskningen i och är eftersatt. Ett symptom på detta är att endast har särskilda projektområden för och . Vi föreslår därför ett nytt projektområde inriktat på och . bör avsättas för ändamålet. Medlen bör användas så att forskningssamarbetet med främjas. finns en arbetsgrupp som kallas "som samordnar svensk/finska forskningsprojekt vars samarbete det går att bygga vidare på. har föreslagit att medel anslås till projektområdet "okänt halogenerat material. Vi föreslog att medel till detta skulle satsas. Tyvärr har det inte heller i forskningspropositionen tillgodosetts. Vi föreslår att medel anslås enligt äskande, dvs. för /91 och 5 milj.kr. för de två följande budgetåren. Forskningen om miljön i inlandsvatten har varken fått någon förstärkning i budgetpropositionen eller forskningspropositionen. Detta trots att det är ett angeläget forskningsområde som fått stå tillbaka under en lång följd av år. En förklaring kan vara ett forskningen fått stå tillbaka för havsmiljöforskningen som har haft lättare för att få mer resurser på grund av de spektakulära miljökatastroferna. Det naturvetenskapliga forskningsrådet bör få en förstärkning med 5 milj.kr. för att kunna intensifiera den limnologiska forskningen. Miljörelaterad forskning bör prioriteras samt taxonomiskt inriktad ekologi. Kunskaperna inom taxonomisk ekologi håller på att dö ut eftersom det inte varit "inne att forska på det området . består av företrädare från livsmedelsverket, SGU, SNV, SLU och . Vi föreslår att centret får en förstärkning med sina basresurser på . för att bättre kunna samordna centrets resurser. Ammerån har i sin helhet skyddats från exploatering. Ån är ett av de större biflödena till och är belägen i östra och norra . Ammerån är kalkrik och har därför motstått den försurning och radioaktiva förorening som i övrigt starkt präglar insjövattnen i denna del av landet. Ån är mycket rik vad gäller flora och fauna och erbjuder ett mycket fint sportfiske. En forskningsstation vid Ammerån skulle erbjuda en helt ny och välbe hövlig bas för den limnologiska forskningen i landet. Det skulle ge möjligheter till ingående kunskaper om det rinnande vattnets ekologi i en välbevarat och ursprungligt vatten mitt i . Det skulle naturligvis också kunna ge betydande tillskott i kunskaperna om effekter om de olika miljöstörningar som finns att beskåda i omkringliggande vattendrag och sjöar. Vi förslår därför att en forskningsstation inrättas vid Ammerån. Stationen bör inrättas och drivas av . För detta ändamål föreslår vi att 2 miljoner avsätts under kommande budgetår. Anslaget bör sedan räknas upp med inflationen under de kommande två budgetåren. Professur i ekologisk miljökonsekvensanalys föreslår att en professur i ekologisk miljökonsekvensanalys inrättas. Förslaget motiveras med att har den enda högre utbildningen inom miljö- och hälsoskydd i landet. Inriktningen föreslås bli synergistiska effekter mellan olika miljögifter. Vi anser att forskningsområdet är mycket angeläget och att 1,7 milj.kr. - att beslutar anslå 1,7 milj.kr. för /91 för inrättande av en professur vid i ekologisk miljökonsekvensanalys. Kunskapen om de ekologiska processerna i naturen, och människans del och påverkan, är av utomordentligt stor betydelse för samhällets fortlevnad. Den ekologiska kris vi upplever över praktiskt taget hela jordklotet har till stor del sin orsak i att vi människor inte har förstått naturens villkor - dvs. hur ekologin fungerar. Grundforskning om de ekologiska processerna behöver förstärkas, såväl i som i andra länder. Vi föreslår att ytterligare 10 milj.kr. under kommande budgetår anslås till naturvetenskapliga forskningsrådet för detta ändamål. Anslaget bör sedan bibehållas även följande två budgetår. - att beslutar anslå 10 milj.kr. för budgetåren 1990/911992/93 till det naturvetenskapliga forskningsrådet för grön biologisk grundforskning. Professur i skogshydrologi/meteorologi Trots att är ett skogrikt land och att ekonomi är så beroende av skogen saknas en systematisk forskning inom skogshydrologi/meteorologi. Kunskapen om hur vattnet rör sig i skogsmark är därför bristfällig, vilket bl.a. gör att det är svårt att göra miljökonsekvensbedömningar av olika skogsbruksmetoder. Kunskapen om skogsbrukets inverkan på väder och klimat är också begränsad, trots att sådana kunskaper kan spela en mycket stor roll för såväl skogsnäringen som miljön. Vi föreslår att en professur inrättas i skogsmeteorologi, med skogshydrologi som biämne, vid skogshögskolan () i och att 1,5 milj.kr. - att beslutar anslå 1,5 milj.kr. för /91 till en professur i skogsmeteorologi/hydrologi vid skogshögskolan i . satsar vid en internationell jämförelse mycket litet på klimatforskning. I både och är anslagen betydligt högre. har begärt ett nytt anslag till Klimatförändringar och deras effekter och att det skall trappas upp för att hamna på 10 milj.kr. för /93. Regeringen föreslår ett anslag på endast 2 milj.kr. Vi anser att den här typen av forskning bidrar till ett värdefullt långsiktigt kunskapsuppbyggande och att det är viktigt att även är berett att satsa resurser. Vi föreslår att 7 milj.kr. anslås för /91, 15 milj.kr. för /91 och 20 milj.kr. för /93. Pengarna bör till stor del kunna användas för att delta i internationella forskningsprojekt. - att beslutar anslå 7 milj.kr. för /91, 15 milj.kr. för /92 och 20 milj.kr. för /93 till för forskning inom området Klimatförändringar och deras effekter. Finansiella effekter av motionens ändringsförslag Som vi framhållit i första delen av denna motion, är inriktningen av dagens forskning inte i samklang med de behov av forskning som finns för att uppnå en uthållig samhällsordning med överlevnadsmöjligheterför mänskligheten. de gröna redovisar i det nämnda avsnittet skäl för en total revision av forskningens satsningar och målsättning. Detta arbete behöver inte nödvändigtvis bli dyrare än dagens forskning - i själva verket är flera av de viktigaste satsningarna inte speciellt kostsamma medan viss onödig eller skadlig forskning kan vara ganska kostnadskrävande. De förändringar vi föreslår i förhållande till liggande proposition är mindre, men de innebär ändå en nettobesparing som den av oss föreslagna forskningen är värdefullare ur miljösynpunkt och ur mänsklig synpunkt. Nettobesparingen relativt propositionen är . för /91. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning får i uppgift att förbereda ett radikalt annorlunda forskningspolitiskt program /enligt vad som anförts i motionen, [att hos regeringen begär förslag om förstärkning av den statliga oberoende forskningen inom läkemedelsområdet,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att internationellt samarbete inom forskning skall gälla alla länder oberoende av ekonomiska unioner, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att resurserna för samverkan med EG huvudsakligen bör användas för humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsetik och forskarnas ansvar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etiska nämnder vid högskolors olika fakulteter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utarbetande av en etisk kodex för forskare, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förståelse av kulturer som ett viktigt forskningsobjekt,1] [att beslutar att handikappforskningen även i fortsättningen skall ha tre forskartjänster,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målsättningen för handikappforskningen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsovetenskaplig forskning samt om forskning om äldre,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tvärvetenskapliga forskningsprojekt om psykisk ohälsa i samhället,1] 7. att beslutar om en professur i teckenspråk i , 8. att beslutar om en professur i alternativ medicin, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om rehabilitering av kriminellt belastade människor,2] [att beslutar att med ändring av regeringens proposition öka stödet till experimentbyggande under /91 med . till sammanlagt ,-1] 9. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i ämnet ekologiskt byggande bör inrättas vid en av de tekniska högskolorna samt att vid avgångar ämnesinnehåll för övriga professurer inom arkitektur och väg- och vattenbyggnad bör ändras till att utgå från ekologiska förutsättningar, [att som sin mening ger regeringen till känna att byggforskningsrådet och bör ges nya direktiv enligt det ekologiska förhållningssättet till all byggd miljö,1] [att beslutar att anslå . för /91 till stöd för ideella organisationer inom det ekologiska byggandet och svensk byggnadsvård,-1] [att som sin mening ger regeringen till känna att transportforskningsberedningen och väg- och trafikinstitutet bör få ändrade direktiv att verka för utveckling av 2000-talets ekologiskt godtagbara transportsystem,4] [att som sin mening ger regeringen till känna att ekologiskt godtagbara transportsystem bör utvecklas till prototyp och fullskaleförsök ,4] [att beslutar att ett nytt anslag Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem inrättas och att totalt anslås under detta anslag för budgetåren 1990/91,1991/92 och 1992/93,4] [att beslutar att 100 milj.kr. anslås under anslaget Forskning och utveckling av miljövänliga och energisnåla transportsystem för /91, och att anslaget fördelas med - 75 milj.kr. - 10 milj.kr. till väg- och trafikinstitutet, - 10 milj.kr. till teknikvetenskapliga forskningsrådet, - 5 milj.kr. till en professur i järnvägsteknik m.m. och att dessa medel används i enlighet med vad som anges i motionen,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och utveckling i syfte att miljöanpassa trafiksystemen,4] [att beslutar att transportforskningsberedningen får utökat anslag för /91 med 2,4 milj.kr., vilket innebär att anslaget i fråga blir . 10. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i järnvägsteknik, [att hos regeringen begär att ett naturekonomiskt råd inrättas med sammansättning enligt vad i motionen anförts,5] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medlen för de kungliga slottens förnyelse,5] 11. att avvisar propositionens förslag om att valet av sakkunniga för professur skall kunna överklagas, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om didaktisk forskning, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kliniska tjänster inom de medicinska fakulteterna, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om profileringen av forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om full kostnadstäckning för av industrin externt finansierad uppdragsforskning, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsad kostnadstäckning för av forskningsråd finansierad forskning, 17. att beslutar att de tre för företagsekonomi reserverade professurerna i stället reserveras för professurer i ekologisk ekonomi, 18. att beslutar att varje forskningsråd skall innehålla en expert från vartdera av de övriga stora råden, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslag till fusionsforskning relativt anslag till alternativa metoder för energiförsörjning,6] 19. att beslutar att en professur i humanekologi inrättas med placering i ekologihuset vid i , 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om stödjande av möjligheter för tvärvetenskapliga satsningar, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökning av den resursram som i propositionen föreslagits för tvärvetenskaplig miljöforskning i , 22. att beslutar att till CMF i anslå , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av vissa forskningsuppgifter i samband med jordbrukets avreglering,7] 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bioteknisk forskning,7] [att beslutar att anslå . till styrelsen för teknisk forskning (Fl),6] [att beslutar att anslå . till STU för förvaltningskostnader (F2),6] [att beslutar att avslå anslaget till europeiskt rymdsamarbete (F4),6] [att beslutar att anslå . till europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete (F7),6] [att beslutar att anslå . till teknikvetenskapliga forskningsrådet (F19),6] [att beslutar att materialteknisk forskning F20 skall ingå i F19 ovan,6] [att beslutar att anslå . till delegationen för ekologisk teknik (F21).6] [att ger regeringen till känna att regeringens riktlinjer i energihushållning bör modifieras med hänsyn till vad i motionen anförts,6] [att godkänner de riktlinjer för verksamheten i som anges i motionen,6] [att avvisar regeringens förslag att avveckla energiforskningsnämnden och i stället ställer medel till dess förfogande såsom angivits i motionen,6] [att som sin mening ger regeringen till känna att bör ställa . till statens förfogande för energiforskningsändamål,6] [att beslutar att anslaget till energiforskning för /91 skall vara ,6] 24. att beslutar att öka insatserna när det gäller sambanden mellan rekreation, turism och hälsa i stället för en professur i turism och rekreation, [att beslutar anslå 10 milj.kr, 10 milj.kr. resp. 20 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit för budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 till avfallsrelaterad forskning,7] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om sammansättningen av programrådet för miljöanpassad produktutveckling och för avfallshantering,6] [att beslutar anslå 5,4 milj.kr. för budgetåren 1990/91-1992/93 utöver regeringens förslag till projektområdet Storskaliga miljöeffekter - och ,7] [att beslutar anslå 4 milj.kr. för budgetåren 1990/91-1992/93 till ett nytt projektområde inriktat på miljöeffekter i och ,7] 25. att beslutar anslå 5 milj.kr. under budgetåren 1990/91-1992/93 till det naturvetenskapliga forskningsrådet för att intensifiera den limnologiska forskningen, [att beslutar anslå . under budgetåren 1990/91-1992/93 till för förstärkning av basresurserna,7] [att beslutar anslå 2 milj.kr. under budgetåren 1990/91-1992/93 till en forskningsstation vid Ammerån,7] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om energiforskning,6] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsekvensanalyser inom forskningen,6] [att beslutar att teknikforskning med kommersiella tilllämpningar bör bekostas av industrin och inte av statsmedel,6] 26. att beslutar anslå 1,7 milj.kr. för /91 för inrättande av en professur vid i ekologisk miljökonsekvensanalys, 27. att beslutar anslå 10 milj.kr. för buddgetåren 1990/91-92/93 till det naturvetenskapliga forskningsrådet för grön biologisk grundforskning, [att beslutar anslå 1,5 milj.kr. för /91 till en professur i skogsmeteorologi/hydrologi vid skogshögskolan i ,7] [att beslutar anslå 7 milj.kr. för /91, 15 milj.kr. för /92 och 20 milj.kr. för /93 till för forskning inom området klimatförändringar och deras effekter".7] [att begär att regeringen inrättar fem professurer med sex doktorandtjänster och fyra gästforskare inom ämnet ekologiskt byggande med hälsosanering av byggd miljö vid i inom en anslagsram på . för /91. Hans Leghammar (mp) () 21989/90:Ju3! 3 1989/90:Bo49 6 1989/90: N43 bergh (mp) () () ()