mot · GD02Sk59 · 1990-05-02 00:00:00 — Den schablonisering som infördes är således principiellt felaktig och innebär bland annat att det blev förmånligt med tjänstebil för den som körde mycket privat och förmånligt med privat bil för den som körde mycket i tjänsten. Som vi tidigare i flera sammanhang föreslagit bör en återgång ske till de regler som gällde års beslut. Förmån av fri bil skall således beskattas med hänsyn till det faktiska värdet av denna förmån. 8.1.2 Beskattning av reseförmåner I propositionen föreslås att den nuvarande skattefriheten för reseförmåner som utgår till anställda i trafik- eller resebyråföretag slopas. Som tidigare anförts delar vi den principiella uppfattningen att naturaförmåner som utges av en arbetsgivare skall beskattas på samma sätt som kontant lön. Som framgår av propositionen blir emellertid vissa justeringar från denna huvudprincip nödvändiga. Sålunda föreslås att så kallade sedvanliga personalrabatter inte heller skall beskattas. När det gäller skattefriheten för reseförmåner måste hänsyn tas till att 30 dessa åtminstone i viss utsträckning utgör sedvanliga personalrabatter. 1989/90 exempelvis SAS utgår en eller två fria resor (beroende ) Sk59 . Dessutom finns möjlighet att i mån av plats köpa biljetter till reducerat pris. Enligt vår uppfattning bör de helt fria resorna även i fortsättningen vara skattefria med hänsyn till egenskapen sedvanlig personalrabatt. Beskattning av värdet av övriga resor bör emellertid ske, men med hänsyn tagen till de starka restriktioner som omgärdar resorna. De företas på så kallad stand by-basis och företräde lämnas alltid betalande passagerare. Det innebär att vid exempelvis anslutningsflyg kan lång väntetid uppkomma. De principer vi anser bör gälla är således att vad som kan anses motsvara sedvanlig personalrabatt även fortsättningsvis skall vara skattefritt när det gäller reseförmåner och att en försiktig värdering skall ske när det gäller värdet av övriga reseförmåner. Vad gäller pensionärer som kan antas ha intjänat sina förmåner tidigare bör ingen beskattning alls ske. Regeringen bör lägga fram förslag om detta. 8.1.3 Beskattning av tävlingsvinster är tävlingsvinster till ett värde undantagna från beskattning. I propositionen föreslås att skattefrihet i fortsättningen skall föreligga om vinsten avser minnesföremål eller om värdet inte överstiger . Den begränsning av skattefriheten som föreslås är en följd av att förmåner som inte utgör personalvård eller är särskilt undantagna skall vara skattepliktiga från första kronan. Det går emellertid inte att jämställa tävlingsvinster med förmåner utgivna av en arbetsgivare. För idrottsrörelsen skulle en försämring av nuvarande regler innebära större byråkrati och därmed ökade kostnader. Nuvarande regler om skattefrihet bör därför bibehållas. 8.1.4 Beskattning av bär-, svamp- och kottplockning I propositionen föreslås att nuvarande skattefrihet för inkomster från bär-, svamp- och kottplockning avskaffas. Reglerna om skattefrihet infördes med hänsyn till önskemålet att stimulera ett tillvaratagande av viktiga naturtillgångar. Mot detta står självfallet strävandena att skapa en lika beskattning av arbetsinkomster. Den verksamhet det här är fråga om. plockning av bär, svamp eller kottar, bedrivs emellertid normalt inte yrkesmässigt utan som fritidssysselsättning. Även med hänsyn till den sänkning av inkomstskattesatserna som föreslås kan den slopade skattefriheten innebära sämre förutsättningar för bär-, svamp- och kottplockning. Detta förstärks av att sociala avgifter också skall utgå på ersättningen. I bland annat är denna verksamhet helt skattefri. Den nuvarande skattefriheten bör mot denna bakgrund bibehållas. 8.1.5 Beskattningen av "hobbyverksamhet Mot. I propositionen föreslås vissa förändringar i beskattningen av självständigt bedriven verksamhet utan vinstsyfte (hobbyverksamhet). Från intäkter i en sådan verksamhet, som beskattas i inkomstslaget tjänst, föreslås avdrag få göras för utgifter under beskattningsåret och för underskott året före beskattningsåret. Avdraget får inte överstiga beskattningsårets intäkt av verksamheten och inte heller kvittas mot andra tjänsteinkomster. Förslaget i propositionen kan i vissa fall innebära kraftiga skärpningar. För exempelvis verksamhet inom hästsporten är det orimligt att underskott bara skall få dras av för år före beskattningsåret. I samband med remissbehandlingen av inkomstskatteutredningens förslag har hästsportens organisationer och LRF föreslagit alternativa lösningar. Propositionens förslag är inte tillfredsställande. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag till reglering som mera överensstämmer med de förslag som lämnats av LRF och hästsportens organisationer. 8.1.6 Traktamentsbeskattningen m m I propositionen föreslås väsentliga förändringar av beskattningen av traktamenten. Alla traktamenten föreslås bli skattepliktiga. Endast avdrag för faktisk fördyring av levnadskostnaderna medges. Vi delar dessa principiella utgångspunkter för en framtida traktamentsbeskattning. I propositionen föreslås att avdrag för fördyrade levnadsomkostnader vid flerdygnsförrättningar skall medges med och därefter med ett till reducerat belopp. Avdrag vid så kallad tillfällig anställning medges normalt enligt propositionen under högst och vid dubbel bosättning för gifta eller sammanboende och för ensamstående. Vid tillfällig anställning reduceras schablonavdraget i vissa fall till och vid dubbel bosättning till . Vad avser de föreslagna beloppen kan först konstateras att de i stort överensstämmer med vad inkomstskatteutredningen föreslog i sitt betänkande. Varken i propositionen eller tidigare i utredningen har det emellertid föreslagits att beloppen skall höjas i takt med prisutvecklingen. Detta är enligt vår uppfattning självklart. Förslagen i propositionen bör således kompletteras med en regel som innebär att regeringen eller den myndighet regeringen uppdrager detta år fastställer beloppen med utgångspunkt i prisutvecklingen. 8.2 Allmänna avdrag och skattereduktioner 8.2.1 Bibehållet avdrag för underhåll till icke hemmavarande barn I propositionen föreslås att avdragsrätten för underhåll till icke hemmavarande barn slopas. Rätten till avdrag för underhåll till icke hemmavarande barn har ifrågasatts. Utgångspunkten har då varit att det är fråga om en privat levnadskostnad. Om man utgår från principen om skatt efter försörjningsbörda ökar emellertid även kostnaderna för barn vid en separation. inte har vårdnaden kommer att förorsakas extra kostnader utöver vad som Mot. hade gällt vid ett samboendeförhållande. Avdragsrätten för underhåll till Sk59 icke hemmavarande barn är således ett utflöde från principen om skatt efter försörjningsbörda. Den bör därför bibehållas. 8.2.2 Bibehållen skattereduktion för hemmamake och ensamstående med barn I propositionen föreslås att skattereduktionerna för hemmamake och för ensamstående med barn skall slopas. Dessa bestämmelser infördes med utgångspunkt i hänsynstagandet till beskattning efter försörjningsbörda. Omfattningen av skattereduktionen för hemmamake har successivt minskat i takt med den ökade förvärvsfrekvensen för kvinnor. Stödet för ensamstående med barn skulle i och för sig kunna utformas på annorlunda sätt. Frågan är av ringa statsfinansiell betydelse, men har självfallet betydelse för dem som berörs. Även om det är ett fåtal fall där skattereduktion för hemmamake medges bör detta hänsynstagande till försörjningsbörda kvarstå. Också reduktionen för ensamstående med barn bör kvarstå av skatteförmågeskäl. Förslaget i propositionen bör således avslås. 8.2.3 Skattereduktion för fackföreningsavgift och avdrag för arbetsgivarkostnader för organisationsverksamhet infördes en rätt till skattereduktion för fackföreningsavgift. Det huvudsakliga skälet var att skapa skattemässig jämställdhet mellan arbetsgivares och löntagares kostnader för respektive fackliga organisationsverksamhet. Det har rått bred enighet i om att en skattemässig jämställdhet mellan arbetsgivare och arbetstagare skall införas. har utarbetat ett förslag som innebär att skattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas som avdragsrätten för organisationskostnaderna för arbetsgivare tas bort. majoritet ställde sig inte bakom förslaget. Enligt vår mening bör skattereduktionen slopas som avdragsrätten för arbetsgivares organisationskostnader tas bort på sätt som föreslogs i inkomstskatteutredningens modell. Regeringen bör återkomma med förslag så att de nya reglerna kan träda i kraft . 8.3 Uttag av socialavgifter I propositionen föreslås att alla förvärvsinkomster skall beläggas med socialavgifter eller en motsvarande skatt. Fulla avgifter skall tas ut då inkomsterna är förmånsgrundande. I andra fall beläggs förvärvsinkomsterna med en ny särskild löneskatt som skall vara . uppgår summan av arbetsgivaravgifter till . Av detta är en tillfällig arbetsmiljöavgift som är avsedd upphöra . Avgifterna, som egentligen borde benämnas löneskatter, är delvis relaterade till utgående förmåner inom pensions- och Förmånsanknytningen har emellertid urholkats väsentligt. Detta leder i Mot. 1989/90 sin tur till att intresset för skatteanpassningsåtgärder ökar. Det beror exem- Sk59 pelvis på att ATP och sjukpenning inte utgår för inkomster som överstiger 7,5 gånger basbeloppet medan avgifter tas ut även över detta tak. Det blir därför lönsamt att omvandla arbetsinkomster över 7,5 basbelopp till andra, icke avgiftsbelagda inkomster. Detta och andra snedvridande problem kan lösas enklast genom att förmånsanknytningen successivt återinförs. Förslaget om att belägga förvärvsinkomster som inte alls ger några förmåner med en särskild löneskatt är tvärtom ett ytterligare steg i riktning mot ännu lösare förmånsanknytning. Vi avvisar förslaget om att införa en särskild löneskatt på sådana förvärvsinkomster som inte är förmånsgrundande. Det gäller bland annat så kallat passiva näringsinkomster och förvärvsinkomster för personer . 8.4.1 Extra avdrag vid existensminimum I propositionen föreslås att de nuvarande reglerna om extra avdrag vid den preliminära beskattningen på grund av existensminimum slopas. Enligt vår mening bör principen om skatt efter bärkraft tillämpas. Det innebär att den som genom låg inkomst har så liten skattekraft att inkomsten efter skatt inte skulle räcka till för försörjningen helt eller delvis bör befrias från skatt. Nuvarande regler med existensminimum bör således behållas. De bör dessutom förändras så att de blir tillämpliga också på den som äger sin egen bostad och på flerbarnsfamiljer där en förälder är helt eller delvis hemarbetande. 8.4.2 Extra avdrag för sjukdoms kostnader I propositionen föreslås att möjligheterna till extra avdrag för sjukdomskostnader avskaffas. Vi instämmer i princip i detta förslag, men menar att det bör finnas en ventil som ger möjlighet till extra avdrag när synnerliga skäl föreligger. 8.5 Inkomst av kapital 1 propositionen föreslås att underskott i inkomstslaget kapital skall ge rätt till skattereduktion mot andra inkomster. Ett underskott skall inte få sparas till kommande beskattningsår. Enligt vår mening bör uppkomna underskott i inkomstslaget kapital få sparas och utnyttjas även vid senare beskattningsår. I propositionen föreslås att grundavdrag inte skall medges från inkomst av Vi instämmer i princip i propositionens förslag, men för att undvika att Mot. mycket små belopp ger upphov till taxeringsåtgärder och debitering av skatt Sk59 bör ett särskilt grundavdrag på även fortsättningsvis medges. Detta grundavdrag bör samordnas med det allmänna grundavdraget så att den totala summan inte kan överstiga det . Enligt vår mening är det ett orimligt synsätt att små barn skall vänja sig vid att betala skatt. Tvärtom bör alla de möjligheter som står till buds för att uppmuntra barn att spara utnyttjas. 8.5.3 Avdragsbegränsning för realisationsförluster I propositionen föreslås att reaförluster enligt huvudregeln skall vara avdragsgilla till . Förslaget innebär en förbättring så till vida att reaförluster överhuvud taget får kvittas mot andra inkomster än realisationsvinster. Det är å andra sidan en försämring så till vida att en realisationsförlust normalt får kvittas till mot en realisationsvinst. I detta avseende har emellertid vissa begränsningar införts för aktier och motsvarande instrument. Enligt vår mening skall realisationsförluster vara fullt avdragsgilla mot realisationsvinster och avdragsgilla till mot övriga inkomster. I propositionen föreslås att skattskyldighet för reavinster skall inträda redan vid avyttringstidpunkten. I vissa fall skall anstånd kunna beviljas. Enligt vår mening bör en generell anståndsmöjlighet finnas och beviljas då särskilda skäl föreligger, dock högst . Dessutom skall anstånd kunna medges då avyttringen blir beroende av myndighets tillstånd eller motsvarande. I propositionen förslås att ett tak för full avdragsrätt skall införas för ränteutgifter. Om utgifterna överstiger inkomsterna får överskjutande del dräs av utan begränsningar upp till ett belopp på . För barn och ungdomar samt för dödsbo som behandlas som handelsbolag sätts beloppsgränsen till . Ränteutgifter över dessa gränser blir avdragsgilla till . Motiveringen för ränteavdragsbegränsningen är risken för skatteplaneringsåtgärder. Ett motiv för överdriven skatteplanering har emellertid varit den mycket höga beskattningen av kapitalinkomster. När skattesatsen nu sänks till bortfaller i de allra flesta fall motivet för sådana åtgärder. Transaktioner i syfte att minska skatten är dessutom ofta riskfyllda och medför avbränningar genom ersättning till de institutioner som fungerar som mellanhand. Allt talar för att någon ränteavdragsbegränsning överhuvud taget inte behövs. En orimlig effekt av föreliggande förslag blir att barn sannolikt inte skulle kunna överta ett småhus exempelvis om föräldrarna skulle omkomma. Förslaget om ränteavdragsbegränsning bör således avslås. 8.5.6 Realisationsvinstbeskattning av fastigheter, allmänt I propositionen föreslås att vinsten vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter skall beräknas enligt en nominell metod. Möjligheten till uppskov tas bort. Dessutom föreslås vissa schablonregler som begränsar skatteuttaget för olika typer av fastigheter. Den skärpning av realisationsvinstbeskattningen av fastigheter som föreslås i propositionen ger orimliga inlåsningseffekter. Till detta kommer att reglerna innebär att vinster som endast är nominella kommer att beskattas. Realisationsvinstbeskattningen av fastigheter bör enligt vår mening utformas efter en helt annan princip. Anskaffningsvärdet bör indexuppräknas med konsumentprisindex från första innnehavsåret. På så vis undviks beskattning av rent nominella vinster. kan emellertid en inlåsningseffekt uppkomma vilket bland annat minskar rörligheten på arbetsmarknaden. Reglerna om uppskov bör således bibehållas och utvidgas till att gälla också för bostadsrätter och mellan bostadsrätter och egna hem. 8.5.7 Särskilt om näringsfastigheter m m Vad gäller realisationsvinstbeskattningen av näringsfastigheter skall, enligt propositionen, kostnader för värdehöjande reparationer och underhåll som lagts ner på en sådan fastighet eller bostadsrätt före avyttringen återläggas under inkomst av näringsverksamhet och vid vinstberäkningen i inkomst av kapital behandlas som en förbättringskostnad. Dessutom föreslås att en näringsfastighet eller bostadsrätt i näringsverksamhet som övergår till att vara privatbostadsfastighet eller privatbostad skall avskattas. Svårigheterna att avgränsa vad som kan benämnas värdehöjande reparationer och underhåll gör att förslaget i propositionen inte bör genomföras. Även reglerna om avskattning är synnerligen komplicerade. De bör inte genomföras. 8.5.8 Begränsat avdrag för värdehöjande reparationer Rätten till avdrag för värdehöjande reparationer begränsas och de får inräknas i omkostnadsbeloppet för privatbostadsfastigheter och privatbostäder endast före avyttringstillfället och endast om beloppet överstiger . Den begränsning som sker till är enligt vår uppfattning för hård. Begränsningen bör sättas till före avyttringstillfället. 8.5.9 Realisationsvinstbeskattning av aktier, allmänt I propositionen föreslås att hela den nominella reavinsten skall beskattas oberoende av innehavstiden. Som vi tidigare anfört bör beskattning av kapitalvinster generellt utformas så att inlåsningseffekter begränsas och reavinster som endast är nominella inte kan beskattas. Mot den bakgrunden bör anskaffningsvärdet för aktier indexregleras med konsumentprisindex. Motsvarande regler bör gälla även för optioner, terminer m m. 1989/90 Sk59 Genom inflationsskyddet av anskaffningsvärdena och en skattesats för Mot. 1989/90 den reavinst som därefter beräknas på , lindras realisationsvinst- Sk59 beskattningen, som är väsentligt högre än vad som gäller i flertalet andra länder. Den nödvändiga anpassningen av kapitalskattereglerna till omvärlden påbörjas därmed. I andra länder är normalt reavinster på aktier och motsvarande instrument skattefria efter en viss innehavstid som kan variera från till något eller . Frågan om ett slopande av skatteplikten för reavinster efter en viss innehavstid bör snabbutredas. 8.5.10 Metod för bestämning av anskaffningsvärde I propositionen föreslås att den genomsnittsmetod som gäller för aktier med en innehavstid skall tillämpas beträffande aktier m fl finansiella instrument. Den beskattningsprincip med indexering av anskaffningsvärdena som vi ovan förordat innebär att anskaffningsvärdet måste beräknas enligt en aktieför-aktie-metod. Regeringen bör återkomma med förslag till sådan lagreglering. 8.5.11 Avdrag för reaförluster I propositionen förslås att reaförluster på marknadsnoterade aktier m fl finansiella instrument får kvittas till mot reavinster på instrument av samma kategori. Överskjutande reaförluster och reaförluster på icke marknadsnoterade aktier m m får dras av till . Som framgår av avsnitt 8.5.3 är vår uppfattning att reaförluster skall få dras av till mot realisationsvinster. Realisationsförluster skall också få dräs av mot andra inkomster inom inkomstslaget kapital till en andel av . I propositionen föreslås att en schablonanskaffningsregel pä av försäljningspriset behålls övergångsvis. Svårigheten att i vissa fall fastställa det verkliga anskaffningsvärdet gör att en schablonregel bör finnas kvar. Den avvägning som återfinns i propositionen är emellertid alltför snäv. En lämpligare avvägning uppnås om av försäljningsintäkten efter avdrag för försäljningskostnader får tas upp som anskaffningsvärde. 8.5.13 Reavinstbeskattningen av fordringar I propositionen föreslås att reavinster på fordringar utställda i svenska kronor skall beräknas enligt genomsnittsmetoden. Evig beskattning införs och avtrappningen av den skattepliktiga andelen av vinsten slopas. Reaförluster skall enligt huvudregeln vara avdragsgilla till . Värdeförändringar på marknadsnoterade fordringar utställda i svenska kronor beskattas emellertid som ränta (det vill säga en förlust blir fullt ut avdragsgill som ränteutgift). Enligt vår mening bör realisationsvinstbeskattningen av fordringar generellt utformas i enlighet med det förslag propositionen har beträffande mark Det innebär att reavinster betraktas som räntein- Mot. komster och reaförluster som ränteutgifter. Av kontrollskäl kan problem Sk59 uppkomma vad gäller bedömningen av reaförluster på fordringar mellan privatpersoner. De behov av särregler som kan finnas med anledning av vårt förslag får utredas vidare och regeringen återkomma med ett förslag till . Enligt propositionen blir reaförluster på premieobligationer avdragsgilla till . föreslog att reaförluster skulle vara fullt avdragsgilla som räntekostnader. förslag bör enligt vår mening genomföras. 8.5.15 Särskilda regler för fåmansföretagsdelägare I propositionen läggs förslag om särskilda spärregler vad beträffar utdelning och realisationsvinster för delägare i fåmansföretag. Förslagen i propositionen motiveras med att det utan spärregler blir lönsamt att beteckna arbetsinkomster som utdelning eller realisationsvinst för att uppnå lägre beskattning. Detta problem uppkommer dels genom skillnaden i skattesats mellan arbetsinkomster och kapitalinkomster respektive kapitalvinster, dels därför att sociala avgifter som ej är förmånsrelaterade utgår för arbetsinkomster. Ju mindre skillnader i skattesats mellan arbets- och kapitalinkomster som finns, desto mindre intresse för eventuella anpassningsåtgärder uppkommer. En starkare förmånsrelatering av de sociala avgifterna har samma effekt. Några särskilda spärregler bör således inte införas beträffande utdelning. Istället bör spännvidden mellan skattesatserna minska och förmånsrelateringen av socialavgifterna successivt återinföras. Vad beträffar kapitalvinster uppkommer ett behov av spärregler även i det system vi förordar. Genom indexuppräkningen av anskaffningsvärden vid kapitalvinstbeskattningen blir denna normalt lindrigare än en årlig avskattning av arbetsinkomster. De spärregler som behövs måste emellertid utformas på ett enkelt sätt. Övergångsbestämmelser måste införas och generositet i tillämpningen medges. Regeringen bör återkomma med förslag i detta avseende. 8.5.16 Reavinstbeskattning av övrig lös egendom I propositionen föreslås att nuvarande skattefrihet för reavinster vid försäljning av lösöre med mera som innehafts slopas. Avtrappningen av skatteplikten tas också bort. Det innebär att bland annat konst och antikviteter blir föremål för en evig reavinstbeskattning utan uppräkning av inköpspriset. En sådan konstskatt skulle bereda marken för en betydande grå eller svart marknad, där källarförsäljning eller försäljning via radannonser tar över och där allt vad valmöjligheter och äkthetsgarantier heter får stryka på foten. Stölder och förfalskningar skulle också underlättas. Risken är också stor för 38 att värdefull konst legalt eller illegalt förs ut ur för försäljning i utlandet. Sådana särskilt värdefulla föremål som auktioneras bort till miljonbelopp har däremot sällan en enskild person som säljare eller köpare. De affärerna sköts i bolagsform där beskattningen för övrigt avses sänkas. Det allmännas inkomster av förslaget skulle därför bli mycket blygsamma. Mot denna bakgrund bör förslaget avslås. 8.6 Beskattning av pensionssparande! I propositionen föreslås att en avkastningsskatt på pensionssparande införs för avkastning på tjänstepensionskapital och för avkastning på övrigt pensionskapital. Skattesatsen vid kontoavsättningar skall vara av pensionsskuldens bokförda värde vid beskattningsårets ingång. En beskattning av det långsiktigt bundna pensionssparandet kommer att leda till mindre sådant sparande. Detta är skadligt från samhällsekonomisk synpunkt. För individen leder förslaget ofrånkomligen till lägre pensionsutbetalningar eller högre . Förslaget om en permanent pensionsskatt bör därför avslås. I propositionen föreslås vidare att den så kallade särskilda löneskatten skall belasta avdragsgilla pensionsavsättningar för avtalade pensioner - såväl vid försäkringspremiebetalningar som avsättning till stiftelse och konto. Även detta förslag bör avslås med hänsyn till vikten av ett omfattande enskilt och avtalsbundet pensionssparande. I propositionen föreslås också en särskild skatt för premie avseende försäkringssparande i utländskt försäkringsföretag. Denna skatt är föranledd av att avkastningsskatt införs på inhemska pensionsförsäkringar. Även detta förslag bör avslås. 8.7.1 Beskattning av mangårdsbyggnad på jordbruksfastighet Vid definitionen av vad som kallas privatbostad och näringsfastighet hänförs mangårdsbyggnad på jordbruksfastighet i fortsättningen till privatbostad. Det innebär att bostadshuset på jordbruk kommer att beskattas som övriga småhus. Detta innebär i sin tur att den högre förmånsvärderingen och den rätt till reparationsavdrag som tidigare gällt nu försvinner. Bostadshus på jordbruksfastigheter är ofta av en helt annan karaktär än vanliga småhus.