mot · GD02Sk52 · 1990-04-27 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk52 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning förutvarande generaldirektör yttrade vid : Det är olyckligt, att ett förslag nu lagts om att slopa skattefrihet på måltidssubventioner. Istället vore det önskvärt, att fler förvärvsarbetande fick tillgång till måltidssubventioner. Slopade subventioner kan ge sämre mathållning. Vi har inte råd att beskatta goda matvanor! I en artikel i skrev professor bl.a. följande i samma anda: Bra matvanor är kanske den allra viktigaste formen för effektiv friskvård. Ett av de mest verksamma medlen för att främja bra matvanor är möjligheten för arbetsgivare att subventionera måltider i anslutning till arbetet. Slå vakt om den möjligheten. Det kan bli dyra lärpengar, om vi inte tänker efter före. Folkhälsan är inget särintresse. Liknande synpunkter framfördes också av ett stort antal remissinstanser i remissbehandlingen av inkomstskatteutredningens förslag. Det är viktigt att inte dylika synpunkter förbises. Skattereformen kan alltså ge oönskade effekter i form av sämre kostvanor. Lagrådet har vid sin granskning av regeringsförslaget bl.a. yttrat: Lagrådet vill framhålla att kontrollmöjligheterna i ett system med beskattning av subventionerad kost är praktiskt taget obefintliga. Förslagets utformning uppfattas av många vara sådan, att den rent av bäddar för kontrollsvårigheter och orättvisor mellan anställda i olika typer av företag. Förslaget innebär nämligen möjlighet att erbjuda måltider till lägre pris än det normalvärde, som skall bestämmas - om det lägre priset kan motiveras med stordriftsfördelar. - Hur kontrollerar man, vad ett lägre pris beror på? - Varför skall man få äta billigare, om man arbetar i ett stort företag? - Varför skall anställda i små företag utan personalmatsalar (eller utan stordriftsfördelar) diskrimineras? - Varför skall anställda i kommuner och landsting, som arbetar i små enheter (utan personalmatsalar) diskrimineras? - Skall för övrigt de lärare, som ställer upp på s.k. pedagogiska måltider tillsammans med eleverna, beskattas för mellanskillnaden mellan skolans gängse pris och det lägre pedagogiska priset? Vilka ställer då i fortsätt- Mot. 1989/90 ningen upp på dylika projekt? I en tidigare motion under allmänna motionstiden framfördes synpunkter på sambandet mellan dåliga kostvanor och produktionsbortfall. Intressanta undersökningar kring dessa frågor visar därutöver på goda kostvanors positiva inverkan på precisionsarbeten. Sammantaget representerar sambandet kost-produktion ett oanat högt värde, som motionen också framhåller. Frågan är, om samhället totalt sett gör några vinster på att sända sådana signaler till medborgarna, att kostvanorna ytterligare försämras. En offentlig utredning bör därför ges uppdraget att kartlägga och följa upp effekterna av regeringens förslag närmast vad avser sambandet mellan kostvanor och produktionseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att en offentlig utredning analyserar sambandet mellan beskattning, kostvanor och produktionseffekter i näringslivet. () ()