mot · GD02Jo271 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo271 av och (båda m) Jord- och skogsbruket i m.m. Om hela ska leva måste det skapas förutsättningar för utveckling även på landsbygden. Detta är så tillvida en politisk fråga. Mycket av det negativa som drabbat landsbygden och dess befolkning under senare årtionden är en följd av socialdemokratisk centraliserings- och regleringspolitik. Vi motionärer vill med våra förslag till åtgärder bättre ta tillvara landsbygdens utvecklingsmöjligheter. Dessa finns i jordbruket, i skogsbruket och särskilt hos människorna själva. Initiativkraften måste lockas fram. Det bör vara möjligt att få fram en s.k. Gnosjöanda även i värmländska bygder. Det krävs emellertid ett genomslag för de moderata idéerna på en rad områden. Många lagar och regleringar har en kvävande verkan på landsbygden. Dels måste det ske en mängd avregleringar, dels måste tokiga skatter och nya beskattningar, t.ex. begränsningar i bilavdraget för arbetsresor och den s.k. turistmomsen stoppas. Dessa nya beskattningar drabbar landsbygdens befolkning mycket hårt. Vi föreslår ett nytt riksdagsbeslut som slopar nya skatter och sänker det totala skattetrycket. Turistmoms slår mot landsbygd Turistmomsen, dvs. breddningen av momsen på hotell- och restaurangtjänster som beslutades , kommer sannolikt att slå hårt mot hotell- och sportanläggningar på landsbygden, exempelvis i olika delar av där turistnäringen har stor betydelse. Följden av turistmomsen kan bli att turisterna vänder söderut i eller till och istället för till Branäs, , , bergslag, och andra attraktiva turistorter. I stället för beräknade . i ökad skatteintäkt kan det bli något tusental färre jobb och ett minus i skattekolumnen. Vi hemställer att turistmomsen avvecklas så att tidigare regler gäller. Ett skogslän med jordbrukskultur räknas till skogslänen i vårt land. Och visst finns det mycket skog i . Ändå är beteckningen skogslän mera en regionalpolitisk klassificering än en helhetsbeskrivning av natur. består till betydande del av gamla jordbruksbygder. Lantbruksföretagen, gårdarna, har minskat drastiskt i antal. Men fortfarande finns rationella välskötta jordbruk i ett ganska betydande antal. Frågan är nu hur länge detta består. Vi motionärer vill att jordbruket, lantbruksföretagen, ska ges bättre förutsättningar i än de som f.n. gäller. Dessutom finns en reell hotbild mot i de förslag som ligger i den livsmedelspolitiska arbetsgruppens betänkande. Skulle utredningens (LAG) förslag genomföras utan betydande hänsyn till förhållandena i (och andra skogslän) kommer lönsamheten helt att försvinna från jordbruksnäringen i . Praktiskt taget alla lantbrukare i ser med oro för sin verksamhet. Spannmålsodling har varit direkt olönsam i större delen av länet. Trenden är negativ över hela länet för sådan produktion. Även animalieproduktionen visar nu en starkt negativ bild. Mjölkbesättningarna minskar i antal. Mejerihanteringens framtid diskuteras i länet. Mjölkproducenterna frågar sig och omgivningen om det finns någon framtid för deras näringsfång i . Dessvärre är det riksdag och regering som har svaret. Och det är därför vi moderater skriver denna motion till . Vi skulle vilja att jordbruket vore betydligt mindre beroende av politiska beslut. Men är verkligheten en annan. Och den värmländska jordbruksnäringen är dessvärre helt beroende av riksdagsbeslut och regeringsbeslut som stöder och tar speciella hänsyn till bl.a. jordbrukets förutsättningar i . I en riksdagsmotion tillsammans med centerpartisterna har vi moderater i fört fram våra invändningar mot livsmedelspolitiska arbetsgruppens lagförslag. Bl.a. begär vi att produktionsmålet för jordbruket i norra (dit stora delar av hör i det s.k. Norrlandsstödet) bibehålies nivå. Härvidlag måste de sju skogslänen vara sammanhållna så att det inte i kommande GATT-förhandlingar blir möjligt att kapa bort de tre sydligaste länen i Norrlandsstödområdet. Jordbruksnäringens betydelse för landsbygden är fundamental i ett län som . Jordbruksnäringen skapar och vidmakthåller det öppna kulturlandskapet. Detta är en förutsättning för trivsel i boendet på landsbygden. En styrka för jordbruksnäringen i har varit och är skogen. Flertalet lantbrukare är också skogsbrukare. Tack vare kombinationen har man kunnat fortsätta att driva även olönsamt jordbruk. Det har hela befolkning och tillresande turister glädje av. har lantbrukaren-skogsbrukaren bjudit på detta. I fortsättningen ska vi inte räkna med att någon har råd att bjuda på odlad och slyrensning där det förut betade kreatur. Vi motionärer är oroade för jordbrukets framtid i . En absolut förutsättning är att Norrlandsstödet ger minst samma andel som till i reala mått mätt. Vi återkommer till detta när den livsmedelspolitiska propositionen i vår lagts på regeringens bord och motioner kan skrivas i ärendet. Då kan vi gå in på behovet av prisstöd i kronor mätt samt raden av olika åtgärder för att skapa en varaktig trygghet i värmländsk jordbruksnäring. Detta har en stor betydelse också för livsmedelsförsörjningen i länet. är icke längre självförsörjande på mjölk och slakteriprodukter, d.v.s. kött och fläsk m.m. Detta innebär en svag försörjningsberedskap i kris- eller krigsfall där all livsmedelsimport upphör. I ett sådant läge är all öppen odlingsmark en oskattbar nationaltillgång. Försörjningsberedskapen måste enligt vår mening i högre grad påverka utformningen av vår framtida livsmedels- och landsbygdpolitik. Skogen och skogsbruket har stor betydelse för hela och dess befolkning. Skogsindustrin ger en omfattande sysselsättning. Den skulle inte finnas i om inte skogsråvaran fanns där. Men skogsägarna, som oftast är egna skogsbrukare, är dels hårt insnärjda av regleringar, dels pressade av skogsbeskattningen. Vi anser att skogsvårdslagens krav på avverkning och ransonering är negativa och irrationella. Vi föreslår ett avskaffande. Skogsägaren ska, enligt vår mening, fritt få utforma skogsskötseln inom de ramar som ställs av landskapsvårdens och naturvårdens krav. vårdsavgiften måste bort! Skogsvårdsavgiften är en orättfärdig skatt som slår hårt mot den enskilde skogsägaren. Den hämmar utvecklingen av det svenska jordbruket. Man riskerar att ännu flera bönder lägger av. Skogsnäringen får betala skogsvårdsavgift för hela den tid plantorna växer fram till dess slutavverkningen sker. Det är en tidsrymd . Ackumulerat blir det mycket stora pengar under skogens produktiva tid. Det blir helt enkelt en form av straffskatt. Skogsvårdsavgiften ska, enligt vår mening, avskaffas. Oron för det värmländska jordbrukets framtid får inte leda till uppgivenhet. Istället krävs det så mycket mera av kreativitet, nytänkande och en vilja hos den värmländske lantbrukaren att pröva nya verksamhetsformer. som jordbruket i kräver hänsyn och visst stöd från staten, bör det finnas nya produktionsområden genom den bebådade omställningen i vår energiförsörjning. Energigrödor kan snart vara en inkomstgivande produktion i det värmländska lantbruket. Vår målsättning i bör vara att i huvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. Hemslöjd, ett exempel som lantbrukaren söker nya inkomstkällor i en mer differentierad produktion i jordbruket är det angeläget att en mängd annan företagsamhet kommer igång på landsbygden. För lantbrukare är det lönsamma kombinationssysselsättningar som måste skapas. Här borde hemslöjden ha sin givna plats. Den för numera en tynande tillvaro i - inte för att den är dålig utan därför att det är för få som tillverkar hemslöjdsartiklar i länet. Det leder till att inte får någon profil på detta område vilket i sin tur leder till vikande efterfrågan. Det är högt att den regering som proklamerat landsbygdsår och att hela skall leva också vidtar effektiva åtgärder för att skapa en levande landsbygd. Vi ska framhålla några förslag som vart och ett finge positiva effekter för landsbygden. Hemslöjden måste i första hand ses som en hobbyverksamhet. Därmed bör en del av inkomsten vara skattefri. Eftersom hemslöjdsverksamheten numera har så ringa omfattning i vårt land betyder en viss skattefrihet - förslagsvis del av inkomsten som . - knappast något skattebortfall för stat och kommun. Snarare skulle det stimulera till ökad tillverkning och försäljning av hemslöjd, vilket skulle bli till gagn för hela samhället. På landsbygden finns som regel gott om utrymme för bebyggelse. Men regleringar och förbudslagar utgör ofta en snårskog av hinder. Redan före PBL fanns så mycket hinder för byggande av villor på landsbygd att det blev enklare att bygga eller köpa hus i tätort. Vi moderater vill ha bort hindrande regler i PBL och skriva in i lagen att det ska finnas en generell rätt att bygga utanför detaljplan. Detta bör omfatta såväl fritidshus som villor för året-runt-boende. ska endast kunna uppställa krav på placering och utförande. Dessa betydande lättnader i PBL och byggbestämmelser kommer så snart de genomförs att leda till ökat bostadsbyggande på landsbygd. Vi tror att detta skulle få väsentligt positiv betydelse i . När den jordbrukande befolkningen minskar i antal är det endast inflyttning av männi skor som kan åstadkomma en bibehållen eller rent av förbättrad service och infrastruktur på landsbygden. Nybyggnation där barnfamiljer flyttar in på landet ger grannar åt lantbrukare och räddar ofta handelsbod och annan service. Jordförvärvslagen var tänkt att bli till gagn för jordbrukare som lantbruksnämnderna ville satsa på. Man påstod också att jordförvärvslagen skulle bli till gagn för landsbygden. I sistnämnda avseende blev det tvärt om. Genom storleksrationaliseringen har gårdarna blivit färre, befolkningen har minskat starkt och glesbygden har blivit ännu glesare. I en nyligen gjord statlig utredning inom , presenterad , utsätts jordförvärvslagen för en mycket stark kritik. Vi motionärer anser att denna lag bör revideras omgående så att förvärvsprövningen för enskilda personer avskaffas. Detta är en angelägen åtgärd som leder till att fler människor får möjlighet att köpa en gård för boende och fritidsliv. Jorden kan utarrenderas eller brukas som deltidssyssla. Detta anser vi vara gagneligt för landsbygden. Det är också angeläget att revidera delar av fastighetsbildningslagen som hindrar avstyckning av större tomter på landsbygden. Det måste bli möjligt att inte bara kunna bygga på landsbygd utan också få till stånd större tomter än vad som är vanligt i städer och tätorter. Kan en villabyggare få köpa ett eller ett par hektar tomtmark ska det också vara möjligt att göra en sådan tomtavstyckning. En sådan ändring av fastighetsbildningslagen kan bli till särskild betydelse vid storleksrationaliseringar i jordbruket. Överblivna mangårdsbyggnader kan bli attraktiva bostadshus för familjer om kringliggande markområde på några tunnland kan ingå i förvärvet och bilda en ny fastighet. Fritidshusen är ofta till gagn även för landsbygdsbefolkning. Folket i fritidshusen bildar ofta kundunderlag för affärer och annan service på en ort eller Fritidshusen kan också ha betydelse för turismen som är en viktig näringsgren i , inte minst för landsbygden. Bl.a. kan man mera hyra ut till turister. Genom ökat utbud av uthyrningsstugor stärks som turistlän. För att stimulera fritidshusägare till sådan uthyrning krävs att en viss del av hyresintäkten blir skattefri. gällande skattefria belopp bör höjas för att bättre anpassas till den reala nivå det hade när det infördes. Vi föreslår att gränsen för skattefri hyresinkomst på fritidshus anges till ett halvt basbelopp vilket är detsamma som . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruket i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avreglering i skogsbruket genom revidering av skogsvårdslagen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anförts om återgång till förutvarande regler om avdragsrätt för bil vid arbetsresor med bil i tjänsten,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återtagande av beslutet om momsbreddning, vilket bl.a. innebär att den s.k. turistmomsen upphör,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande av skogsvårdsavgiften, vilket finansieras genom motsvarande minskningar i ev. bidragsgivning till skogsbruket,1] [att hos regeringen begär förslag om införande av ett skattefritt grundbelopp på . för inkomster från egen tillverkning av hemslöjdsalster,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder - bl.a. vissa ändringar i PBL - för att underlätta byggande av villor och fritidshus på landsbygden,2] 3. att beslutar upphäva jordförvärvslagens krav på förvärvsprövning för enskilda personer, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i fastighetsbildningslagen,2] [att beslutar höja gränsen för skattefri hyresinkomst på fritidshus till ett halvt basbelopp.1] () () 1 1989/90:Sk450 2 1989/90:Bo558