ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk335 · 1990-01-19 00:00:00 — Folkpensionärer som uppbär norsk pension 1989/90 Sk335-340 När det gäller pension och livränta från nordiskt land är det enligt dubbelbeskattningsavtalet bosättningslandet som har beskattningsrätten om pension eller livräntan inte har beskattats i utbetalarstaten. Detta har främst betydelse för pensioner som betalas ut från , eftersom enligt sin interna lagstiftning inte alltid kan beskatta sådana inkomster till personer bosatta i annat nordiskt land. Regeringsrätten har genom dom RÅ 1988 ref. 154 fastslagit att avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga för folkpensionärer, s.k. extra avdrag, kan medges endast för den som uppburit svensk folkpension. För norsk pensionär bosatt i men med norsk pension, som motsvarar svensk folkpension innebär detta att de ej kan göra det s.k. extra avdraget för nedsatt skatteförmåga för folkpensionär som en svensk med enbart folkpension kan göra. När den norske pensionären varit bosatt i upphör problemet eftersom han/hon då automatiskt får svensk folkpension. Norska pensionärer bosatta i hemlandet får göra ett fast extra avdrag som 1989 var . Den här situationen kan inte ha varit avsedd då nuvarande regler fastställdes. En översyn bör göras av gällande författningsregler, främst kommunalskattelagens, i syfte att likställa svenska och norska pensionärer bosatta i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna för beskattningen av folkpensionärer som uppbär norsk pension bosatta i .
mot · GD02Sk336 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk336 Beskattning av ideella föreningar begärde en översyn av beskattningsreglerna för ideella föreningar bl.a. med hänsyn till de problem som finns vid gränsdragningen mellan skattepliktig och icke-skattepliktig inkomst av rörelse för dessa föreningar. Genom beslut vid 1984/(prop. 1984/85:8, SkU 7) har grundavdraget för de ideella föreningarna höjts . Under en följd av år har olika ideella föreningar och samfund varit oense med skattemyndigheterna beträffande beskattningen av eventuellt överskott från olika former av egenregiverksamhet. tvisterna i dessa skattefrågor pågått har en omfattande skriftväxling skett med skattemyndigheterna. Därav framgår tydligt tveksamheter i tolkningen av lagstiftningen. Det är angeläget att de angivna problemen snabbt får sin lösning. Som reservanterna i betänkandet SkU 1984/85:7 anförde, torde de mest kännbara behoven av förbättringar - i avvaktan på en mer grundläggande översyn temporärt kunna lösas genom en väsentlig höjning av grundavdraget. bör ändra lagen så att grundavdraget höjs till två basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. En översyn av reglerna bör vidare leda fram till att tillämpningen av skattereglerna, främst mot bakgrund av hävdbegeppet och vinstanvändningen, blir sådan att ideellt arbete, vare sig det består av direkta arbetsinsatser eller skänkta varor och andra gåvor, ej beskattas. Så länge detta inte innebär en konkurrensfördel gentemot annan motsvarande privat verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar ändra 8 § andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpningen av skatteregler för ideella föreningar och samfund. 1989/90 Sk336 1* 1989190.
mot · GD02Sk337 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk337 av och (båda m) Avskaffande av skogsvårdsavgifterna De skogsvårdsavgifter som tas ut av landets skogsägare innebär en hård särbeskattning av skogsnäringen. Den saknar motsvarighet i andra näringar. Genom kraftiga höjningar av skogsvårdsavgiften har staten tagit en allt större del av skogsägarnas inkomster från den växande skogen. Skogsbruket och landsbygden drabbas därmed av en särbeskattning på ca 450 milj. kr. För en enskild skogsbrukare innebär detta en extra skatt på ca . Skogsbruksvärdet bestäms efter skogsfastighetens bonitet (avkastningsförmåga) och allmänna tillstånd. Det innebär, att den som skött sin skog sämst får lägst skogsbruksvärde (och därmed lägre avgift), medan den som aktivt vårdar sin skog på bästa sätt med plantering, röjning, gallring i rätt tid och ofta samt dikning och skogsvägsbyggande straffbeskattas med högre skogsbruksvärde. Detta upplever den enskilde skogsägaren med rätta som djupt orättfärdigt. Vid den kommande fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter 1991/92 beräknas taxeringsvärdena för fastigheter med skog komma att höjas . Detta kommer att ytterligare försämra skogsbrukets långsiktiga lönsamhet. För de kombinerade skogs- och jordbruksföretagen, som det finns många av i län, är det av utomordentlig vikt att skogsbruket har en god och uthållig lönsamhet. Denna lönsamhet urholkas och hotas av regeringens nuvarande skogsvårdsavgifter. Ett lönsamt skogsbruk är en förutsättning för en levande landsbygd. I ett förenklat skattesystem bör det inte finnas plats för en särbeskattning av denna typ som skogsvårdsavgiften representerar. Slopad skogsvårdsavgift överensstämmer också med de strävanden som finns till en harmonisering av de svenska grundläggande regler som tillämpas i EG-staterna. Skogsvårdsavgiften har överlevt sig själv och det är hög tid för en avveckling. När skogsvårdsavgiften slopas, skall självfallet de bidrag som är direkt knutna till skogsvårdsavgiften bortfalla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skogsvårdsavgiftens avskaffande. () () 1989/90 Sk337
mot · GD02Sk338 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk338 av () Skogsvårdsavgiftens avveckling är en straffskatt på en god skogsvård och måste avvecklas. Skogsbruket utgör underlag för av nettoexport och är således av avgörande betydelse för vår handelsbalans.Det är därför av stort allmänt intresse att skogsbruket ges förutsättningar att förbli en framgångsrik och för landet betydande näring. Beräkningar gjorda vid visar att lönsamheten i dagens skogsbruk - före skogsvårdsavgift och skatter - är så låg att den nätt och jämnt kan bära de skogsodlings- och skogsvårdskostnader som skogsvårdslagen kräver. Skogsvårdsavgiften var till en början en tämligen blygsam avgift, som stod i rimlig relation till de bidrag, som kunde komma skogsägaren till del. Den har emellertid allt mer utvecklats till en djupt orättvis och betungande skatt. Uttaget av avgiften har ökat från till . Ingen annan skatt kommer i närheten av en sådan höjning. Det är dessutom oförsvarbart att ju bättre skogsägaren vårdat sin skog desto högre blir skatten. Användningen av skogsvårdsavgiften har också förändrats. Från att tidigare i huvudsak gått tillbaka som bidrag till skogsbruket används nu den allra största delen till rent regionalpolitiska åtgärder. Tillgängliga uppgifter visar att endast 30 milj. kr. av totalt 450 milj. kr numera används för sådana ändamål som kan sägas vara till nytta för skogsbruket som sådant. I samband med reformeringen av skattesystemet är det ett rimligt krav att skogsvårdsavgiften avvecklas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att skogsvårdsavgiften upphör från .
mot · GD02Sk339 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk339 av m.fl. (m, fp, c) Lägre arvs- och gåvoskatter, m.m. De höga arvs- och gåvoskatterna ställer till svåra problem vid generationsskiften i familjeföretag. Situationen är den att ett framgångsrikt småföretag inte utan orimliga effekter kan överföras till nästa generation genom arv eller gåva. Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m.m. vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiseras utan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer det därför inte sällan att hela företaget måste säljas. Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten eller låna till densamma men detta väger endast i mycket ringa del upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Trots att dessa problem länge varit uppenbara och att det gjorts vissa ansatser till förbättringar, har man genomfört lagstiftning som försvårar generationsskiften. Det gäller bl.a. den slopade avdragsrätten för s.k. egendomslivräntor och förmögenhetsbeskattningen av kapitalförsäkringar tagna efter den 13/9 1986. Vidare har en dom i högsta domstolen bidragit till att ytterligare försvåra situationen. Denna dom innebär i korthet att den s.k. lättnadsregeln - värdering till av substansvärdet inte får tillämpas när mottagaren av gåvan lämnat en s.k. vederlagsrevers. Flera företagare som redan överlåtit sina företag på detta tidigare godtagna sätt kan därför komma att drabbas av mycket högre skatter än vad de hade anledning att räkna med när rättshandlingarna företogs. Vid ett skattepliktigt värde (av substansvärdet) av företaget på blir arvsskatten för en ensam arvinge inte och belastningen på företaget vid 75 procents marginalskatt . Det är ingen överdrift att påstå att den maktkoncentration vi upplever inom näringslivet delvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter. Om man finner att växande familjeföretag skall vara en viktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtill finner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretag från en generation till en annan måste arvs- och gåvobeskattningen i samband med generationsskiften i familjeföretag avsevärt lindras. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till avsevärt lägre arvs- och gåvoskattesatser i samband med generationsskiften i familjeföretag, 2. att beslutar att kapitalförsäkringar som tas för att möjliggöra ett generationsskifte i familjeföretag befrias från förmögenhetsskatt. () () () () () () 1989/90 Sk339
mot · GD02Sk340 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk340 av och (båda c) års taxering slopades sambeskattningen av makars B-inkomster. Kapitalavkastningen är således i fortsättningen helt knuten till individen. Vid förmögenhetsbeskattning gäller emellertid fortfarande att makars och barns, även fosterbarns, förmögenheter adderas vid beräkningen av förmögenhetsskatt. Principiella skäl såväl som rättvise- och förenklingsskäl talar dock för att även förmögenhetsbeskattningen individualiseras, eftersom det svenska skattesystemet bygger på principen om särbeskattning. Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen drabbar vissa grupper orättvist. Gifta och sammanboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med skattskyldiga utan barn. Extra anmärkningsvärt är att sambeskattningen inte slopats vad gäller fosterföräldrar och fosterbarns förmögenhet. Fosterföräldrar får ju inte disponera över fosterbarnens förmögenhet. Vi anser att ett förslag om slopande av sambeskattningen av förmögenhet bör läggas fram . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om avskaffande av sambeskattning av förmögenheter.
mot · GD02Sk342 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk342 av m.fl. (fp) Omsättningsskatten på aktier, m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:N220 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till avskaffande av omsättningsskatten på penningmarknaden, 2. att hos regeringen begär förslag till avskaffande av omsättningsskatten på aktier. () ()
mot · GD02Sk343 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk343 av m.fl. (c) Fartygsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T608 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fartygsfonder. () ()
mot · GD02Sk344 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk344 av och (båda c) Bilersättning och reseavdrag Bilersättning för resor i tjänsten Ersättning för egen bil i tjänsten har t.o.m. reglerats med hänsyn till en "normalbils pris och löpande kostnader för skatt, försäkring, drivmedel, reparationer samt övrigt underhåll. Det så framtagna statliga resereglementet har utgjort måttstock för framförallt den offentliga verksamheten men också i stor utsträckning för den enskilde och för organisationer av skilda slag. Någon orättvisa eller överkompensation med detta system har inte påtalats, vare sig av arbetsgivare eller arbetstagare. Enligt vår mening borde denna tidigare tillämpade princip vara rimlig även framöver. Beslutet i om helt ändrade regler har ställt till ett sammelsurium, inte minst inom kommunala och statliga institutioner. Distriktssköterskor, hemtjänstpersonal, veterinärer, tidningsbud, lantbrevbärare med flera yrkesgrupper vägrar , på många håll i landet, att använda egna bilar i tjänsten. Även de yrkesgrupper som genom särskilda avtal erhåller ersättning för egen bil i tjänsten har visat på orimligheten i de nya bestämmelserna. Som bestämmelserna nu utformats blir det en obeskattad del, en beskattad del och eventuellt arbetsgivaravgifter. Därtill kommer vissa anställda att förhandla sig till olika former av kompensationer, något som inte kommer att leda till större rättvisa. Den tidigare tillämpade principen som var ett enkelt schablonsystem borde kunna vara giltig även . Vi ser det därför som mycket angeläget att nu snabbt tar fram ett enkelt och skattefritt system till ersättning för dem som använder egen bil i tjänsten. Ett sätt är att återgå till de bestämmelser som gällde före . Resor mellan bostad och arbetsplats För många människor finns ingen utbyggd kollektivtrafik och således inga alternativ till bilresa till och från sin arbetsplats. Reseavdragen är också av stor betydelse för en decentraliserad samhällsstruktur. beslut om en avdragsgräns om . per mil har mött hård och berättigad kritik. Vi menar att nu även måste ompröva detta beslut så att avdrag medges med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ett nytt och enkelt förslag om bilersättning där resor i tjänsten inte beskattas, 2. att beslutar att avdrag för arbetsresor medges med . () () 1989/90 Sk344
mot · GD02Sk346 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk346 Skatteavdrag för sponsring av kulturaktiviteter Sponsorverksamhet har numera alltmer etablerats som en viktig finansieringskälla för det svenska kulturlivet. Flera betydelsefulla bidrag har lämnats till institutioner från större och mindre företag. Företrädesvis är det dock mycket stora och välkonsoliderade institutioner som givit bidrag. Detta kan förklaras av att praxis är skiftande när det gäller frågan om bidrag av detta slag utgör avdragsgill kostnad i beskattningshänseende eller inte. En precisering av skattereglerna bör därför ske. Det bör påpekas att vissa angelägna projekt knappast kan genomföras utan att berörda kulturinstitutioner får bidrag från företag och enskilda. Detta gäller t.ex. de stora symfoniorkestrarnas utlandsturnéer. Ett annat mycket aktuellt exempel är frågan om den nya musikteatern i . Om denna fråga inte kan lösas under innevarande år kommer frågan förmodligen att falla för överskådlig tid. Detta vore en nationell kulturkatastrof. Samtliga i projektet inblandade parter har vitsordat att projektet inte kan genomföras om inte näringslivet i regionen påtar sig en betydande del av finansieringen. Ledande företrädare för näringslivet har gjort utfästelser om att tillskjuta ett belopp om tillhopa 100 milj. kr. Ett villkor för att så skall ske är att bidragen är avdragsgilla vid beskattningen. Det är därmed angeläget att former för att företagen skall kunna ge sådana bidrag skapas. Det är viktigt att avdragsrätt endast skall medges för projekt som blivit fullföljda i sin helhet i enlighet med gjorda utfästelser. Förutsättningen är självfallet att det är fråga om engagemang med sådan hög kvalitet så att de ur allmän samhällssynpunkt kan anses kulturpolitiskt angelägna och att det blir fråga om en uthållig verksamhet. Regeringen bör på lämpligt sätt skyndsamt företa en sådan översyn. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans av enskilt stöd till kulturlivet. 1989/90 Sk346
mot · GD02Sk347 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk347 av och (båda fp) Fördyrade matkostnader för diabetiker m.fl. För vissa sjukdomsgrupper leder kosthållet till betydande merkostnader. Detta har, när det gäller diabetikerna, bevisats av samt i en undersökning som låtit göra vid för . Kostnaderna har visat sig vara kännbara och vållar ofta stora problem för de drabbade. Samma är förhållandet när det gäller mag- och tarmsjuka. Dessa måste äta fettreducerad kost och näringstillskott för att hålla sig friska. Fördyringen har beräknats till samma belopp som ovan angivits. I skattelagstiftningen finns möjligheter för ovannämnda sjukdomsgrupper att yrka avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m.m.. De beloppsgränser som gäller för att komma i åtnjutande av detta extra avdrag i deklarationen är emellertid på en sådan nivå att knappast någon med heltidsarbete kan få göra detta avdrag. Därför föreslås, att i stället för att knyta avdraget till skatteförmågan och den taxerade inkomsten bör ett avdrag på slutskatten, s.k. skattereduktion, införas. Avdraget bör vara lika för alla med konstaterad diabetes samt tarm- och magsjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om skattereduktion för diabeteskost samt tarm- och magsjukas merkostnad bör bli föremål för utredning.
mot · GD02Sk348 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk348 av m.fl. (m, fp, c) Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i familjeföretag har de olika skatteutredningarna presenterat sina förslag till nytt skattesystem för 1990-talet. De förslag som där framförs innebär stora förändringar också på företagsbeskattningens område. En avgörande del i beskattningen saknas emellertid ännu och det gäller förmögenhetsbeskattningen. har den högsta förmögenhetsskatten av samtliga jämförbara industriländer. har också förmögenhetsskatten mer än fördubblats som förmögenhetens avkastning drabbats av stigande inkomstskatter. En grupp i samhället som varit speciellt drabbad av denna utveckling är framgångsrika småföretagare. Småföretagare med skattepliktig förmögenhet driver i allmänhet sitt företag som aktiebolag. tar han/hon lön för att täcka sina personliga levnadskostnader m.m. men därutöver tvingas vederbörande ta ut ytterligare medel för att kunna betala förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införandet av den s.k. 30-procentregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt inte minst inom kategorin tillväxtföretag av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen kommer ständigt nya företag i riskzonen. Förändringar av skattepliktsgränser och skiktgränser för uttag av förmögenhetsskatt hos fysiska personer m.fl. innebär bara en justering för inflationen. Om ingenting radikalt görs kommer alltfler familjeföretag att tvingas säljas med ökad maktkoncentration som följd. Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart på och förändringar brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad utvecklingstakt i familjeföretagen och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad i mo tionen anförts angående ett avskaffande av förmögenhetsskatt på arbetande kapital i familjeföretag. () () 1989/90 Sk348
mot · GD02Sk350 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk350 av och (båda s) Tillfällig arbetsmiljöavgift Arbetsgivare skall betala tillfällig arbetsmiljöavgift för ersättningar som betalas ut . Avgiften är och baseras på samma underlag som gäller arbetsgivaravgift till folkpensioneringen. Avgiften skall således utgå för totalt 16 månader. Redovisning skall ske i uppbördsdeklarationerna . Många arbetsgivare tillämpar en redovisning gentemot skattemyndigheterna sorn, har det visat sig, innebär att den tillfälliga arbetsmiljöavgiften får betalas på löner och ersättningar . Det inträffar vid följande förfarande. Lönen betals ut den 15:de efter den då arbetet utförts. Sista lönen för inkomståret betalas alltså ut året efter. I kontrolluppgift, inkomstdeklaration och uppbördsdeklaration hänförs emellertid lönen till det gamla inkomståret. I praktiken har detta kommit att medföra att avgifter fått betalas , dvs. för löner och ersättningar . kommer redovisningen att omfatta 12 månader. Det skulle kunna tyckas att samma effekt uppkommer i fråga om det tillfälliga sparandet. Här ändras emellertid reglerna något . Skattemyndigheterna har därför ansett att utbetalningen av decemberlönen inte behöver omfattas av sparandet. I fråga om arbetsmiljöavgiften däremot har skattemyndigheterna uttalat att nuvarande regler inte ger utrymme för annan tolkning än att avgiften måste erläggas vid det ovan beskrivna förfarandet. beslut om den tillfälliga arbetsmiljöavgiften avser en period av 16 månader. En tillämpning, där vissa arbetsgivare måste erlägga avgiften , leder till bristande konkurrensneutralitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av reglerna om tillfällig arbetsmiljöavgift så att avgiften inte tas ut än av beslutade 16 månader. () () 1989/90 Sk350
mot · GD02Sk352 · 1990-01-21 00:00:00 — av m.fl. (vpk) beskattning av juridiska personer, m.m. 1989/90 Sk352361 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi713 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om beskattningsrätt för juridiska personer, 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att lägga om fastighetsbeskattningen till en skatt grundad på bruksvärde vad gäller bostadsfastigheter fr.o.m. /92. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90.
mot · GD02Sk353 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk353 av m.fl. (m, fp, c) Avdragsrätt för arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A722 hemställs att beslutar återinföra arbetsgivarens avdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten. () ()
mot · GD02Sk354 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk354 av m.fl. (fp) Förmögenhetsskatten på arbetande kapital, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N223 hemställs 1. att beslutar avskaffa förmögenhetsskatten på arbetande kapital i småföretag, 2. att hos regeringen begär förslag om sänkt arvsskatt för att underlätta generationsskiften, 3. att hos regeringen begär en utredning om personliga investerings-/riskkapitalkonton. () () () () () 1* 1989/90.
mot · GD02Sk355 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk355 av m.fl. (vpk) Beskattningen av arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A724 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om anställningsskydd för att göra de allmänna skadestånden till enskilda skattefria i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.1.18. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)