mot · GD02N296 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N296 av och (båda c) Kreditinstitutens kapitalkrav för lån till jordbruksfastigheter fattade Riksdag beslut om att för banker och andra kreditinstitut införa de kapitaltäckningsregler som beslutats inom den s k tio-gruppen eller . Reglerna träder i kraft och innebär i korthet att kapitaltäckningskravet för belåning till bostadsfastigheter ändras från tidigare till och för industrifastigheter och jordbruksfastigheter från till . Vidare ändras beräkningen av det egna kapitalet i banker och kreditinstitut. Målsättningen med de skärpta kapitaltäckningsreglerna som avses träda i kraft fullt ut års utgång - är att på en alltmer internationell och avreglerad kapitalmarknad skapa likartade spelregler mellan kreditmarknadens aktörer. Utvecklingen av den internationella utlåningen från främst bankerna har ökat snabbare än vad som skett på de inhemska marknaderna. Detta har i hög utsträckning skett genom utlåning genom andra stater och till andra länders banker - plaaceringar som i regel varit förenade med låga kapitalkrav. Därmed har bankernas balansräkning kommit att växa snabbare än kapitalbasens utveckling. Bankernas soliditet har därmed minskat. De nya reglerna syftar till att öka soliditeten hos främst internationella banker och skapa en harmonisering som ger lika konkurrensvillkor mellan aktörerna. Från sida har vi alltsedan förslagen till de nya kapitaltäckningsreglerna presenterades i all huvudsak ställt oss positiva till förslaget. Däremot har vi ställt oss avvisande till valet av tidpunkt för införandet av de nya reglerna, den korta omställningstiden och de orimligt höga kapitaltäckningskraven för belåning i jordbruksfastighet. Att innan ens EG-parlamentet slutgiltigt antagit de nya reglerna, att för svenskt vidkommande ensidigt anta dessa, ter sig minst sagt egendomligt. Vi menar att det knappast finns skäl att ett land som , som står utanför EG, går före i harmoniseringsprocessen innan Europiska Gemenskapen fattat sina beslut. Den alltför snabba omställningsperioden gör att framför allt nyutlåningen inom den långsiktiga kreditgivningen kommer att drabbas av räntehöjningar på . Det är en effekt som med hänsyn till nuvarande allmänt höga ränteläge kan vara av stor betydelse. I synnerhet kommer de nya kapitaltäckningsreglerna att drabba krediter Mot. med säkerhet i jordbruksfastigheter då kapitalkravet här höjs från . Beslutet innebär att lån till jordbruksfastighet kommer att likställas med s k blancokrediter. Detta finner vi helt orimligt och menar att detta helt saknar överensstämmelse med verkligheten. Att som riksdagsmajoriteten i sitt beslut grunda detta på utvecklingen i lantbruket ute i saknar helt relevans. Det svenska jordbruket skiljer sig i flera avseenden från det mellaneuropeiska, vilket motiverar en annan bedömning i denna fråga. Exempel på sådana skillnader är att det svenska jordbruket haft små förluster i förhållande till omvärlden, jordbruksfastigheter har ett bestående och ökande värde, gynnsamma produktionsförutsättningar, kombinationen jordbruk och skogsbruk skapar dessutom en betydande riskutjämning. Inte minst det senare visar med all önskvärd tydlighet hur orimligt och dåligt grundat riksdagsmajoritetens beslut före nyår var i denna fråga. Den totalt odlade arealen i är ca . Skogsandelen utgör eller av denna areal. Av skogsarealen svarar staten för , bolagen och de enskilda skogsägarna för av arealen. Till detta ska läggas att det enskilda skogsbruket svarar för inte av tillväxten och avverkningen i det svenska jordbruket. Av de som avverkas svarar alltså det enskilda skogsbruket för . Som jämförelse kan sägas att bilindustrin, verkstadsindustrin och stålindustrin tillsammans svarar för 26 miljarder, medan skogsnäringen svarar för nästan det dubbla. i detta perspektiv framstår det som minst sagt märkligt att det enskilda jordbrukets fastighetsbestånd ur kreditvärderingssynpunkt likställs med krediter utan säkerhet. Mot bakgrund av vad som ovan sagts anser vi starka skäl föreligger att sänka kapitaltäckningskravet för lån i jordbruksfastigheter inom fastighetsvärdet från till . Härigenom skulle jordbruksfastigheter ur kreditvärderingssynpunkt komma att likställas med bostadsfastigheter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att sänka kapitaltäckningskravet för lån i jordbruksfastighet inom fastighetsvärdet från nuvarande till . () ()