mot · GD02N462 · 1990-01-24 00:00:00 — Utredningens slutsatser stämmer väl med den förnyelseplan som redovisade och som många har försökt att döma ut som orealistisk. Men det är inte budskapet om goda möjligheter för ett miljöanpassat energisystem som fått genomslag i pressen, utan de höga kostnaderna för att genomföra detta. Ohederlig sammanblandning av nytt prissystem och kostnad Elpris över en krona, om väljer ett miljöanpassat energisystem har varit en vanlig tidningsrubrik. Detta ger en falsk bild av verkligheten. I ett av miljöalternativen räknar med en elanvändning på (miljarder kWh) . Utav dessa är ca befintlig billig vattenkraft och redan utbyggd kraftvärme och mottryckskraft. Den genom- Mot. snittliga kostnaden för denna elström överstiger inte /kWh råkraft. Av återstoden beräknas vara vindkraft med en trolig genomsnittskostnad på ca /kWh och ny kraftvärme och mottryckskraft i huvudsak baserad på biobränslen. Ett genomsnittspris på /kWh ger säkert full kostnadstäckning för denna elproduktion. Ett par TWh el måste produceras i oljekondenskraftverk för att klara belastningstoppar och som reserv vid driftsstörningar. Summerar vi så blir genomsnittskostnaden ca per kWh, dvs inte mycket över dagens råkraftspris som ligger på . Vad man talar om i utredningen är inte verkliga kostnader utan ett prisantagande baserat på vad elströmmen kostar att producera i det senast byggda och dyraste kraftverket och att priserna på biobränslen skulle fördubblas på grund av hög koldioxidavgift på kol och olja. Den föreslagna prissättningen skapar nästan otroliga övervinster, d.v.s. intäkter - som inte motsvaras av någon kostnad - är därför fria resurser som kan återföras till näringsliv och konsumenter. Om man utgår från ett elpris till konsument på en krona och antar att distribution, moms och övriga skatter utgör så återstår som ersättning för elen vid kraftverket. Genomsnittskostnaden för befintlig vattenkraft, kraftvärme och mottryck är ca . Vinsten blir då /kWh eller totalt 37,5 miljarder. Till detta skall läggas ytterligare 4-5 miljarder som är övervinsten på tillkommande vindkraft och kraftvärme. 42 miljarder är nästan ofattbart mycket pengar. Statens största inkomstkälla är mervärdesskatten. Den gav 1989 ca 80 miljarder. Den övervinst som skapas genom den elprissättning som föreslår skulle räcka till att halvera moms eller på annat sätt sänka skatten för varje skattebetalare med i storleksordningen . Det har ägnats spaltkilometer åt att beskriva hur svensk energiintensiv industri skall slås ut av orimligt höga elpriser. Elpriser som inte är motverkade av verkliga kostnader utan som skapar en orimlig vinst och en gigantisk kapitalöverföring från industri och konsumenter till ett fåtal kraftföretag. Varför redovisas inte hela sanningen om kostnader och priser? När det inte längre går att trovärdigt hävda att det saknas miljövänliga alternativ till kärnkraften, så försöker man att bevisa att miljöalternativen blir orimligt dyra. Detta genom att osakligt jämföra ett nytt prissättningssystem med dagens genomsnittskostnader för elström. Faktum är att i ett längre perspektiv får svensk industri den lägsta elkostnaden just i miljöalternativet med den låga elanvändningen. Den högsta verkliga kostnaden för elproduktionen får svensk industri i det så kallade basalternativet, men i utredningen framställs detta som det billigaste alternativet. Det sägs mycket lite i utredningen om vilka extra miljökostnader som den Mot. höga energianvändningen i basalternativet kommer att medföra . ekonomiska slutsatserna i utredningen är helt vilseledande och enbart ägnade att försvara kärnkraften och en fortsatt hög användning av fossila bränslen. Det finns bara en realistisk lösning på våra miljö- och energiproblem. Den är att satsa all kraft på en förnyelse av vårt energisystem baserad på effektivare energianvändning och en övergång till förnybar energi. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna och vikten av att minska energianvändningen i bostäder och lokaler, 2. att begär att regeringen skall verka för att småskaliga lösningar hos elabonnenterna används för att lösa en del av effektproblemen i vårt elsystem, 3. att hos regeringen begär förslag om ändrade nedsättningsregler för den energiintensiva industrin enligt vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om åtgärder som stimulerar till inköp av energisnåla hushållsmaskiner enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 5. att begär att regeringen skyndsamt utreder möjligheterna att väsentligt öka transiteringsrätten på stamlinjenätet enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 6. att beslutar att forskningsinsatser på miljö- och energiområdet skall kunna omfatta kunskapsuppbyggnad även avseende teknikens praktiska funktion och tillämpning enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten och möjligheterna att utnyttja modern förgasningsteknik vid biobränslebaserad samproduktion av el och värme, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ekologisk - och samhällsekonomisk - värdering av förnybar energi, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett miljöanpassat energisystem och vikten av kraftfull satsning på effektivare energianvändning och förnybar energi samt skillnaden mellan kostnaden för elproduktionen och elpriset. () () () gotab 96042, 1990