ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Kr350 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr350 av och i (båda m) I finns en av vårt lands rikaste medeltidsarkeologiska fyndplatser. På platsen har också inrättats ett provisoriskt museum, inrymt i källarlokalerna i ett flerbostadshus. Inom kommun och landsting är man ense om att en nybyggnad av ett museum erfordras. Detta torde emellertid icke kunna fullföljas utan att även staten tar ett delansvar, vilket också är motiverat med tanke på att ett medeltidsmuseum i utgör ett betydande nationellt intresse. Det sistnämnda har intygats av bl.a. riksantikvarien. Efter det gamla , som under tidig medeltid var en av landets viktigaste städer, finns en fyndplats med enastående möjligheter till insyn i en 600-årig bebyggelsesamling. En mängd unika redskap, runinskrifter m.m. har givit en ny belysning åt medeltidsmänniskan och hennes liv. En del av fynden i har samlats i provisoriska museilokaler. Annat har sänts till för förvaring. Det naturliga vore naturligtvis att kunna ställa ut fynden på ett värdigt sätt på den historiska plats där de hör hemma. Av den anledningen är det nödvändigt att få till stånd en ändamålsenlig museibyggnad i . har förklarat sig beredd att stå som huvudansvarig för en nybyggnad av ett museum. Man är även beredd att ta ansvaret för förvaltningen. Beträffande driften av verksamheten tänker man sig att teckna avtal med länsmuséet. Även betraktar frågan som viktig och har förklarat sig beredd att medverka vid finansieringen av projektering och byggnation. Medel härför har även reserverats i budget. tänker sig också att utöka länsmuséets ram för driftskostnaderna för verksamheten i . Vidare kan det noteras att i bedömer att frågan om ett medeltidsmuseum i är av stor regional betydelse och därtill av nationellt intresse. Byggnation av ett museum i beräknas kosta 15 - . Med statliga medel motsvarande en tredjedel av de beräknade kostnaderna så skulle de avgörande förutsättningarna för projektets förverkligande föreligga, eftersom motsvarande insatser från kommun och landsting redan är säkrade. Det som ligger närmast till hands ifråga om den statliga insatsen är naturligtivs ett byggnadsbidrag så som ovan skisserats. Om detta icke är möjligt skulle en lösning kunna vara att tillföra länsmuséet ett antal grundbelopp, särskilt avsedda för att möjliggöra ett medeltidsmuseum i . Som helhet har ju länsmuséerna i regeringens förslag blivit väl tillgodosedda i detta avseende, varför en omfördelning till och dess länsmuseum skulle kunna möjliggöra den nödvändiga statliga insatsen till ett medeltidsmuseum i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statlig medverkan vid byggnation av ett medeltidsmuseum i . () () 1989/90 Kr350
mot · GD02Kr353 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr353 och (båda mp) Arkeologiska utgrävningar har vi svenskar fått lära oss att uppstod i och i nuvarande . har amatörforskare och intresserade journalister visat fram fynd, som verkar vara slående bevis för att och levde och verkade de mäktiga kungarna i sydligare delar av landet. I t.ex. har man funnit världens största fynd av romerska bronssköldar, där döptes den förste kristne kungen, i har de första svenska mynten präglats. och kan ha funnits på många ställen i landet, t.ex. i , eller på . Trots detta läggs nästan alla arkeologiska resurser på att fortsätta gräva i . Det övriga har också rätt till sin egen rättmätiga historia. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionan anförts om resurserna till den historiska forskningen (arkeologisk verksamhet) skall spridas till outforskade delar av landet.
mot · GD02Kr355 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr355 av m.fl. (c) Stöd till hembygdsrörelsen Den svenska hembygdsrörelsen är en viktig resurs inom kulturmiljövården. Rörelsen har en lokalt förankrad verksamhet, och ett omfattande ideellt arbete läggs ner av funktionärer och medlemmar. Hembygdsföreningarna är engagerade i att bevara och förmedla den lokala kulturtraditionen som ger människor en kulturell identitet. Vård av kulturlandskap, byggnader, samlingar och att levandegöra bygdens historia och bibehålla hantverkskunnandet är stora uppgifter för hembygdsföreningarna. Därtill har hembygdsföreningarnas medverkan i samhällsarbetet alltmer tagit sig uttryck i aktivt deltagande i planfrågor och servicefrågor m.m. I kulturmiljöpropositionen (prop 1987/88:100) tillmätte kulturministern hembygdsrörelsen en viktig roll när det gäller att bygga upp och förmedla kunskaper och information inom kulturmiljövården. har likaså insett betydelsen av hembygdsrörelsens värde och tillstyrker till regeringen det av begärda anslaget om för /91. I Kultur i hela landet anförde utredaren bl.a. betydelsen av det ideella engagemanget i kulturvården och föreslog att hembygdsrörelsen borde ges ökat stöd för att kunna stimulera en aktiv opinionsbildning inom breda kulturvårdsfrågor. Kulturministern har också i årets förslag till budget anslutit sig till detta synsätt och föreslår att informationsanslag tillförs för att i första hand göra det möjligt att höja bidraget till hembygdsrörelsen. Vi anser det angeläget att hembygdsrörelsen verkligen kommer i åtnjutande av det begärda anslaget och hemställer om tillkännagivande härom. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslag till . () () () () () ()
mot · GD02Kr356 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr356 av Per m.fl. (mp) Återlämnande av krigsbyte I samband med begäran från om att återfå biblar som togs i krigsbyte av har det hävdats att krigsbyte icke är detsamma som stöld. Men enligt gällande FN-stadga kan ingenting legalt erövras genom våld. Det faktum att fredsfördrag tidigare ger visst legalt sken åt krigsstölder förändrar därför inte grundförhållandet - att det handlar om just stöld. Därför måste det fastslås att icke kan anses berättigat att behålla krigsbyte som demokratiska företrädare för olika folk nu önskar återfå. Att bör få de biblar man önskar är självklart. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att svenskt krigsbyte generellt betraktas som stöldgods som skall återlämnas om demokratiskt valda företrädare för de bestulna folken gör anspråk därpå, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bör återfå de av svenska trupper stulna biblar man önskar få tillbaka.
mot · GD02Kr357 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr357 av Per () Tartuuniversitetets stiftelseurkund Vid en besök i bev jag upplyst om att Adolfs stiftelseurkund för därvarande universitet befinner sig på i . Detta var man från estländsk sida ledsen över. Man skulle vilja ha originalet tillgängligt i sitt eget universitetsbibliotek, en önskan jag finner helt rimlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att Tartu-universitetets stiftelseurkund överlämnas till detta universitet. gotmb 99928, 1990
mot · GD02Kr359 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr359 av och (båda c) i Regeringen avser att lägga fram en särskild proposition om arkivfrågor. I de direktiv som ligger till grund för förberedelserna framgår att man skall pröva möjligheterna att föra delar av landsarkivet i till ett nytt landsarkiv i . Vi vill med bestämdhet motsätta oss en sådan förändring. är en av de hårdast drabbade orterna i landet . Kommunen har förlorat ca 500 arbetstillfällen inom den statliga sektorn. Genom beslut om nedläggning av en av de största industrierna på orten kommer minst ytterligare 250 arbetstillfällen att upphöra. Ur regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska skäl talar i ett sådant läge alla argument för att landsarkivet i måste bibehållas med sitt nuvarande geografiska verksamhetsområde samt tillföras resurser för att verkställa en tidigare planerad utbyggnad. I anslutning till landsarkivet i har ett flertal särorganisationer (SVAR, Näringslivsarkiv, m.fl.) byggts upp. De sysselsätter ett hundratal personer i olika delar av . i måste ur den synpunkten ges tillräckliga resurser för att stärka och bygga ut sin verksamhet, vilket i sin tur ger särorganisationerna möjlighet att utvecklas. Genom särskilda insatser vänder sig landsarkivet i till forskare i hela landet och i synnerhet till forskningsinstitutioner vid i . Det är av betydelse att landsarkivet får resurser att än mer förstärka dessa insatser. Vi anser att dessa synpunkter behöver tillföras och att de bör beaktas i den kommande arkivpropositionen, vilken enligt vår mening bör ge ett klart uttryck för en förstärkning av landsarkivet, som har synnerligen goda förutsättningar att fullgöra sina uppgifter om erforderliga resurser tillförs. Om vikten av att en utbyggnad sker av landsarkivet i och att det inte bör berövas några arbetsuppgifter bör enligt vår mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av landsarkivet i . () () 1989/90 Kr359
mot · GD02Kr360 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr360 Lokalisering av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkiven till , kommun för folkbokföringen har föreslagit att kyrkobokföringsmaterialet skall mikrofilmas. Som skäl anförs en ökad tillgänglighet av materialet och att slitaget på originalhandlingar minskar. har räknat ut att en sådan mikrofilmning skulle kosta drygt 100 milj. kr. och sysselsätta närmare 40 personer . Jag anser att mycket starka skäl talar för att denna verksamhet i sin helhet förläggs till i kommun. Jag delar härigenom helt det förslag härom som framlagts av i . Verksamheten skulle bli en komplettering till den som bedrivs av SVAR i och som jag tillsammans med kollegor tar upp i en annan motion. En mikrofilmning av hela materialet innebär besparingar och minskar i hög grad förslitningen av originalhandlingarna liksom trycket på arkivinstitutionerna. I och inom kommun finns speciellt goda förutsättningar för mikrofilmningsverksamheten. Vi vill nämna några. I finns lantmäteriverkets kartvårdscentral. Inom lantmäteriet finns mer än 2 miljoner akter med kartor som filmas i långsam takt. Om en mikrofilmning av kyrkobokföringsmaterialet kom till stånd i skulle i anslutning till denna en påskyndad mikrofilmning av lantmäteriarkiven kunna genomföras. Efter konvertering till mikrokort kan dessa fortsättningsvis ingå i SVAR:s sortiment. Fördelarna med ett sådant arrangemang är ökad tillgänglighet (forskningseffektivitet bl.a.), minskat slitage på originalhandlingarna och frigörande av resurser för forskarservice på lantmäterienheterna. I finns hög fototeknisk kompetens. En samverkan med denna kan möjligen bidra till att de produktionstekniska kostnaderna för de fototekniska delarna i jämförelse med föreliggande kalkyler nedbringas. En lokalisering av mikrofilmningsprojektet till ger slutligen stora regional- och arbetsmarknadspolitiska vinster. Hela har som jag redovisat i andra motioner drabbats av stor befolkningsminskning . Alla länets sju kommuner har f.n. lägre befolkning än de hade 1980 och ingen av dem beräknas kunna kompensera förlusterna . Bland kommunerna är den minsta och en av dem som det är särskilt viktigt att stärka. Mot bakgrund av dels kommuns stora behov av nya verksamheter, dels att i kommunen finns särskilt goda förutsättningar för att dit förlägga mikrofilmningen av kyrkobokföringsarkiven, anser jag att genom ett tillkännagivande till regeringen skall uttala sig för en sådan lokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av mikrofilmning av kyrkobokföringsarkiven till i kommun. 1989/90 Kr360
mot · GD02Kr361 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr361 Utlåning av bandinspelniningar från TVteaterföreställningar m.m. Bland de mest kostsamma programmen som producerar är drama - TV-teatern och Radioteatern. De sänds bara en eller . Detta är på sätt och vis ett slöseri med resurser. Dessutom är det synd att föreställningarna inte når ut maximalt till publiken. Utbildningsradion har genom de allmänna biblioteken kunnat låna ut videobandinspelningar av olika program - allt ifrån språkkurser till naturprogram. Även Radio- och TV-teaterns utbud borde på liknande sätt kunna njutas av publiken . Allt fler hushåll får tillgång till video, är ett av de mest videotäta länderna i världen. TV-teaterns program skulle vara en bra motvikt mot det övriga kommersiella utbudet av videokassetter. är det uppenbart att den vanliga videomarknaden inte är lämplig som kanal för dessa program. Utlåning via biblioteken, på samma sätt som för utbildningsradions program, vore därför den bästa formen för att låta de som vill åter se eller höra en uppsättning av TV- eller Radioteatern. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlåning av radio- och TV-teaterföreställningar via biblioteken.
mot · GD02Kr362 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr362 av () Internationell pressöversikt i riksradion Under /84 väckte undertecknad en motion angående internationell pressöversikt i riksradion. Jag hänvisade i denna till den pressöversikt med kommentarer till aktuella politiska händelser, hämtade från vår svenska press, som förekommer så gott som och som har ett mycket stort informationsvärde. är ett litet land som under normala förhållanden står utanför de stora världshändelsernas centrum. Desto väsentligare synes det vara att erhålla information om politiska händelser, reaktioner och kommentarer från omvärlden. I KrU:s betänkande 1983/84:17 behandlar utskottet min motion. Man skriver sålunda: Enligt vad utskottet under hand inhämtat har man inom riksradion haft planer på att införa ett program av det slag som motionären efterlyser. På grund av de krav på besparingar som ålats riksradion har dessa planer icke kunnat förverkligas. Utskottet avstyrker motionen. arbetar under ett nytt avtal. En flerårig planeringsperiod ligger framför koncernen. Det borde därför enligt min uppfattning finnas all anledning att åter se över möjligheten att åtminstone på försök - införa en programpunkt med internationell presskrönika. Så vitt jag kan förstå måste ett sådant "rapporterande program ställa sig jämförelsevis billigt och skulle med säkerhet ha ett stort lyssnarvärde. Under allmänna motionstiden väcktes åter denna motion. I kulturutskottets betänkande 1986/87:11 anfördes att man redan vid tidigare behandling av motionen (KrU 1983/84:17) under hand inhämtat att man inom riksradion haft planer på att införa ett program av det slag som jag efterlyste i min motion. På grund av de besparingar som då ålagts riksradion hade man dock ej kunnat förverkliga planerna. 1986/87 hade utskottet inhämtat att situationen inte förändrats behandling. Således blev utskottets bedömning att avslag även nu borde föreslås . Då jag återkommer med motionen vill jag hänvisa till att jag underhand av riksradion har förstått att stort intresse föreligger för att kunna fullfölj'* de ovan omtalade planerna på en internationell pressöversikt. Man har också låtit mig förstå att kostnaderna vore så rimliga att dessa ej kunde utgöra skäl för att avstå från att förverkliga förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en internationell pressöversikt i riksradion. 1989/90 Kr362
mot · GD02Kr366 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr366 av () Glasmuseet i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A458 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om glasmuseet i . mens krafter, måste inse att ökade resurser måste ställas till förfogande. Vpk har förordat höjningar av mottagaravgiften utan att vinna gehör för våra förslag. Men vi har också pekat på möjligheten att finna andra former att finansiera verksamheten än via mottagaravgiften. En rimlig ordning kunde vara att vissa tunga delar av verksamheten skattefinansieras precis på samma sätt som sker ifråga om utlandssändningarna. Utöver skattefinansieringen bör det finnas en mottagaravgift. Vpk anser att det är helt nödvändigt att ge de resurser den behöver. Massmedia spelar en stor roll i dagens samhälle. Radio-TV kan förmedla såväl vårt nationella kulturarv som de nya kulturella strömningar som i varje tid bryter fram som uttryck för nya generationers erfarenheter. Men för att detta skall vara möjligt krävs svenskproducerade program. Vpk föreslår att Radio-TV skall ha en större och i procent fastställd andel svenskproducerade program i sina sändningar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anslå . utöver vad regeringen har föreslagit för Radio-koncernens avgiftsfinansierade verksamhet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklamskatt för delfinansiering av verksamhet,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna att också i fortsättningen skall vara fri från reklamfinansiering, 3. att hos regeringen begär att i avtalet med en större och procentuellt fastställd andel av sändningarna skall bestå av svenskproducerade program. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Kr365 1 1989/90:Sk680 1* 1989190.
mot · GD02Kr367 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr367 av m.fl. (vpk) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So315 hemställs att till anslaget H 16, Talboks- och för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således . för produktion av tal- och punktskriftsböcker. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Kr369 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr369 av och (båda mp) i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub822 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbyggnad av ett länsmuseum i .
mot · GD02Kr371 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr371 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K433 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en större del än av kabelavgiften bör användas till lokal TV-verksamhet.
mot · GD02Kr373 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr373 av och (båda mp) Reklam i TV, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: K436 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att minska smygreklamen i televisions sändningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade samtal för att få till stånd ett nordiskt TeleX-samarbete.
mot · GD02Kr374 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr374 av m.fl. (c) Förortskultur, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på förortskultur, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av unika stadsmiljöer. () () () () () ()
mot · GD02Kr377 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr377 av m.fl. (c) Stöd till vissa närradioföreningar Närradioverksamheten har pågått . Från att ha varit försöksverksamhet på 16 orter har den under dessa dryga utvecklats till att omfatta sändningar på mer än 150 orter med en sammanlagd sändningstid på ca . För de mindre orterna med liten sändningstid blir kostnaderna för sändarhyra oproportionellt höga. Som exempel kan nämnas att om en ort sänder närradio blir sändarkostnaden . Många närradioföreningar på mindre orter har en sådan sändningstid och kostnad. Vi föreslår därför att beslutar uppdra åt regeringen att framlägga förslag till ekonomiskt stöd för de mindre föreningarna som då baseras på kostnaden för sändarhyra. verksamhet finansieras delvis genom avgifter som närradioföreningarna har att erlägga. har tidigare föreslagit att kostnader för myndighetsutövningen inte skall belasta föreningarna. I budgetpropositionen aviseras en eventuell ändring av avgiftens storlek. bör redan nu uttala att den del av kostnaden som berör myndighetsutövningen inte skall belasta föreningarna. Närradioverksamheten bör enligt vår mening i likhet med vad som gäller för organisationstidskrifter undantas från mervärdebeskattningen i kommande riksdagsbeslut om vidgningen av basen för mervärdesbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar uppdra åt regeringen att framlägga förslag om stöd till närradioföreningarna i enlighet med vad som föreslås i motionen, 2. att som sin mening uttalar att kostnader för myndighetsutövning inte skall belasta närradioföreningarna, [att beslutar undanta närradioföreningarna från mervä redsbeskattningen i kommande beslut om vidgad bas för mervärdesbeskattningen.1] () () 1989/90 Kr377 1 1989/90:Sk701 gotab 96087, 1990
mot · GD02Kr402 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr402 av och (båda fp) Ideella organisationers små lotterier Föreningar i glesbygden har numera problem med som de anser alltför höga registrerings- och kontrollavgifter för lotterier. Den nya lotteriförordningen har skapat oro och osäkerhet bland de ideellt arbetande medlemmarna i små föreningar. Reglerna och avgifterna slår hårt. tyckte man att det fungerade bra med ideellt verksamma kontrollanter. Små lokala föreningar såsom Röda Korset, syföreningar och scoutkårer anordnar kanske ett lotteri för att få pengar till sin ideella verksamhet. har kontrollanten hjälpt till och ställt upp gratis. Detta går inte längre, ty kontrollanten kommer automatiskt att påföras kontrollantinkomster och måste följaktligen betala skatt på inkomsten. Staten måste enligt vår uppfattning visa större förståelse för de idella folkrörelsernas ekonomiska problem. Register- och kontrollavgifter måste stå i rimlig proportion till föreningarnas lotteriverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ändra reglerna för de ideella organisationernas små lotterier.
mot · GD02Kr404 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr404 Förbud mot kontantvinster i bingospel Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So228 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förbud mot kontantvinster i bingospel.
mot · GD02Kr406 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr406 av och (båda fp) Statens bidrag till andra trossamfund än omfattar stöd till de samfund som är anslutna till Frikyrkoråd, men också till anglikanska kyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de islamiska församlingarna i , de judiska församlingarna i , de ortodoxa och österländska kyrkornas ekumeniska råd, katolska stift och ungerska protestantiska kyrkan. Bidraget utgår dels som verksamhetsbidrag, dels som lokalbidrag, dels som utbildningsbidrag vid teologiska seminarier m.m. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en uppräkning av bidraget . I fråga om lokalbidraget redovisar till trossamfund att den för innnevarande budgetår har att behandla 62 ansökningar om statsbidrag till lokaler med en sammanlagd byggkostnad av 156 milj.kr. Statsbidragsbehovet för dessa lokaler beräknas till ca 31 milj.kr. Med det av regeringen föreslagna bidraget står 12,1 milj.kr. till förfogande för nybyggnad av lokaler för trossamfunden och för handikappanpassningen av äldre lokaler, där en kö på 94 projekt väntar på anslag för att kunna förverkligas. Med hänvisning till det stora behovet, inte minst hos de trossamfund som oegentligt kallas invandrarkyrkor, föreslår vi att statsbidraget räknas upp med 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till trossamfund (G 3) för anslagsposten Lokalbidrag anvisar 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. () ()