ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T709 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T709 av och (båda s) Säkerhetsstandarden för regionalflyget 1989 var ett mörkt år för flyget i . Inom linjeflyget rör det sig om i medeltal tre omkomna . 1989 blev siffran avsevärt högre i och med den mycket tragiska olyckan i med 16 dödsoffer. Privatflyget är det i särklass mest olycksdrabbade. Normalt brukar det inträffa 60-70 haverier och tillbud i landet. 1989 blev siffran 94. Genomsnittligt antal döda i dessa olyckor är 1012 . Ur internationellt perspektiv har det svenska regionalflyget en jämförelsevis hög säkerhetsnivå. Olycksplanet till flög i reguljär linjetrafik med destination till en regional flygplats, vilket föranlett en diskussion om rimligheten i att olika flyplatser och flygplan som används i reguljär linjetrafik har olika säkerhetsbestämmelser. har de regionala flygplatserna och de lättare flygplanen lägre säkerhetskrav än vad som gäller för de större flygplatserna och för flygplan över . Skillnaderna består bl.a. i att flygplan under inte behöver vara försedda med registreringsutrustning, s.k. svarta lådor, eller ha kabinpersonal. För de regionala flygplatserna krävs mindre kapacitet och utrustning. Säkerheten i flygtransporter, liksom säkerheten i transporter med andra färdmedel beror dels på materielen dels på den mänskliga faktorn. Inom alla transportgrenar försöker man att med krav och tillsyn motverka brister i olika avseenden och lära sig av erfarenheter då olyckor har inträffat. har redan påbörjat arbetet med att dra slutsatser av olyckan i . Rapporten från statens undersökning av flygolyckan i beräknas föreligga . Flygtransporter är ett snabbt och bra sätt att förflytta människor och gods. Det krävs emellertid att det för främst människor upplevs som ett tryggt och säkert sätt att färdas. Därför är det av utomordentlig vikt att säkerhetsstandarden inom regionalflyget ökas och successivt uppfyller samma krav som för den tyngre flygtrafiken. För att vidmakthålla förtroendet för det svenska flyget bör regeringen göra en skyndsam översyn av regionalflygets säkerhet och undersöka vilka omedelbara insatser som behöver vidtas. Genom trafikpolitiska beslut har ambitionsnivån för flygsäkerheten ökat. Säkerhetsarbetet skall bedrivas med ökad kraft och intensitet och flygsäkerhetsstandarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övriga utvecklade luftfartsnationer. Enligt luftfartsverkets treårsplan för perioden skall ett delmål för Mot. flygsäkerhetstjänsten vara att de riskfaktorer som är förknippade med en T709 fortsatt expansion inom den civila luftfarten särskilt ska beaktas. Expansionen får inte förenas med eller grundas på kompromisser i flygsäkerhetshänseende. I det arbetet bör ingå att i en tidsplan till 2 000 uppnå en säketsnivå för regionalflyget som motsvarar den för den tyngre flygtrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en redovisning av vilka omedelbara åtgärder som behöver vidtas i anledning av undersökningen av flygolyckan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att senast uppnå likvärdig säkerhetsstandard för regionalflyget och den tyngre luftfarten. () ()
mot · GD02T711 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T711 av och (båda m) Koncession för små flygbolag Snabba förbindelser med omvärlden blir allt viktigare för mest industrialiserade län - . Näringslivet inom hela länet är för sin verksamhet beroende av en bra infrastruktur - vägar, järnvägsförbindelser, telekommunikationer och flyg. God tillgänglighet för flyg och en utveckling av flygförbindelserna är viktiga faktorer för företagens möjligheter att kunna utvecklas och behålla sin konkurrenskraft på den internationella marknaden. fungerar som länsflygplats. Den har ett upptagningsområde som omfattar hela och delar av angränsande län. Flygplatsen har stor betydelse för och den närliggande Bergslagsregionen liksom för hela länet. Flyget från har utvecklats mycket positivt. De fyra bolagen , Swedair, AIR Nordic och Basair bedriver alla en för hela mycket viktig flygverksamhet. Förutom reguljär-, regionaloch affärsflyg finns en utvecklad flygfrakt-service. Kombinationen av länets relativa närhet till storflygplatsen och utbyggda förbindelser från till de andra stora flygplatserna i ger flyget en viktig roll för länets infrastruktur. näringsliv har starka kopplingar till . Många företag i länet har täta affärskontakter med finska företagspartners och stort behov av utökade flygförbindelser, i första hand med . Inom företagsgrupperna Metallverken-Outokumpu, ABB-Strömbergs OY, Upnor-Wirsbo Smide, Rostfria, Valmet, Amerplast i m.fl. finns behov av att en ny flyglinje VästeråsHelsingfors öppnas. Engagemanget och investeringarna från finskt näringsliv i västmanländska företag har ytterligare ökat och förefaller att fortsätta att utvidgas. Resandefrekvensen till ökar även från enskilda länsbor. har en stor andel invånare som har finländsk härkomst. Förbättrade och snabbare förbindelser med är inte minst för dessa länsbor en viktig angelägenhet. Flygbolaget har mot bakgrund av det stora resandeunderlag som finns i och i länet ansökt om att få upprätta en direktförbindelse med . AIR Nordic är största regionalflygbolag med bas och huvud Sedan starten har AIR Nordic aktivt bi- Mot. dragit till flygplatsens gynnsamma utveckling och skapat ökade flygmöjlig- T711 heter för och invånare. Bolaget har haft en ökningstakt på . Flygtrafiken spelar en viktig roll i en framtidsinriktad lokaliseringspolitik. En förutsättning för en utbyggnad av flyget, såväl från som från övriga flygplatser i vårt land, är att en avreglering av luftfarten genomförs. Nuvarande koncessionssystem medför svårigheter för nya efterfrågade flyglinjer att öppna trafik. AIR Nordics svårigheter att få öppna flyglinje till är ett tydligt exempel på detta. Koncessionsgivningen bör liberaliseras även för mindre flygbolag och AIR Nordic bör få tillstånd att öppna direkt flygförbindelse till . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en liberalare koncessionsgivning även för små flygbolag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillstånd för AIR Nordic att öppna direktförbindelse till . () () 1* 1989/90.
mot · GD02T715 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T715 En ny flygplats i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub708 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda Taxinge som alternativ placering av ny flygplats i .
mot · GD02T716 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:1716 av () Flygledningscentralen på beslöt luftfartsverkets styrelse att flygledningscentralen på skulle läggas ned - dock först . skulle det bara finnas två centraler, en på och en i . På skulle den nuvarande centralen ersättas med en s.k. terminalkontroll. Därmed skulle, heter det, de nuvarande ca 150 flygledarna och flygledarassistenterna minskas till ca 80. Beslutet var ytterligare ett slag mot vars status som storstadsregion redan har ifrågasatts av storstadsutredningen. Sedan luftfartsverkets beslut togs har två händelser inträffat som borde motivera ett omtänkande när det gäller den beslutade nedläggningen av flygledarcentralen. Den oerhörda omvälvningen i från socialism mot demokrati och marknadsekonomi väcker naturligtvis förhoppningar om ett betydande närmande till med allt vad det kan medföra i utökade möjligheter för flyget. Sak samma gäller omtänkandet när det gäller en bro över som kunnat spåras både hos danskarna och våra svenska socialdemokrater. Även detta ökar möjligheterna för den framtida flygtrafiken till och från . Dessa två timade händelser är var för sig så betydelsefulla att ett omtänkande bör göras när det gäller nedläggningsbeslutet av flygledarcentralen på . Enligt min uppfattning bör ge detta regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett bibehållande av flygledningscentralen på .
mot · GD02T717 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:1717 av m.fl. (mp) Flygtrafiken i Den tilltagande flygtrafiken har blivit ett stort miljöproblem. Det är viktigt att åtgärder sätts in för att minska bullret och luftföroreningarna från flygtrafiken. Detta kan knappast göras utan att flygtrafiken som sådan minskar i omfattning. Räknat per personkilometer är flyget en betydligt värre miljöförstörare än den jord- och sjöbundna passagerartrafiken. Effekterna av detta märks i form av buller och avgaser vid och kring flygplatserna och , som är störst respektive näst störst i landet när det gäller antalet flygningar. Miljökraven på flyget är otillräckliga. Här behövs hårda regler när det gäller buller, luftföroreningar, glykolanvändning mm. Vissa föroreningar kan dock inte renas på ett ekonomiskt rimligt sätt. Detta gäller kväve som orsakar försurning av mark och sjöar samt koldioxid som hotar att förändra jordens klimat, den s k växthuseffekten. Ett märkligt faktum är att den värsta miljöförstörarens bränsle är skattefritt. Den utsläppsavgift som infördes torde få begränsad effekt. Den snabba utvecklingen av Arlandaflyget har medverkat till den oacceptabla överhettningen i den delen av länet med stad som den tvivelaktiga kronan på verket. planeras ytterligare en start- och landningsbana på . , SAS och Linjeflyg planerar en fördubbling av flygtrafiken på fram . Detta leder till en fördubbling av kväve- och koldioxidutsläppen som bestämt att koldioxidutsläppen inte får öka och kväveoxidutsläppen måste halveras. Ändå säger kommunikationsministern i statsverkspropositionen att bland de investeringar som mot denna bakgrund framstår som särskilt väsentliga bör nämnas utbyggnaden av en tredje start- och landningsbana på . Det finns anledning at citera miljöminister : Vi måste radikalt minska vår energi- och elanvändning och radikalt ändra vårt trafiksystem. Förutom en oacceptabel ökning av luftföroreningarna medför den tredje Arlanda-banan och den ökade flygtrafiken den medför kraftigt ökade bullerstörningar i området runt omkring . 1989/90 T717 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ingen ytterligare start- och landningsbana bör byggas på , 2. att avslår regeringens hemställan att godkänna vad kommunikationsministern i budgetpropositionen anfört om luftfartsverkets investeringar /91-1992/93, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att alla planer på en flygplats vid skall skrinläggas av miljöskäl, 4. att hos regeringen begär förslag om hur flygtrafiken i skall minskas , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att tillstånd för reguljär flygtrafik dras in på kortare sträckor där goda tågförbindelser finns. () () tredje banan kommer till exempel att gå rakt över som blir kraftigt bullerstört. Det finns bara ett bra sätt att komma till rätta med dessa miljöproblem och det är att en del av trafiken flyttas över till miljövänligare transportmedel, i första hand tåg. Tåget är ett bekvämt och snabbt alternativ för resor på korta och medellånga distanser, t ex . Förlängda restider måste kunna accepteras om det är nödvändigt för att förbättra miljön.
mot · GD02T719 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T719 av och (fp, m) Flyget har stor betydelse för näringslivets utveckling och särskilt för utvecklingen av kunskapssektorn inom såväl privat som offentlig verksamhet. Snabba in- och utrikes persontransporter blir allt viktigare förutsättningar vid lokalisering av nya verksamheter. För den södra delen av medger och Axamo goda inrikes och utrikes förbindelser. Flygtrafiken för norra länsdelen belägen i "skuggan" av gentemot övriga landet och med sämst utvecklade alternativ sker på den provisoriska flygplatsen som drivs i ett konsortium av kommunerna av . Därmed knyts även glesbygden i och norra till acceptabla förbindelser med resten av landet. Snabba och effektiva transporter är en grundläggande förutsättning för regional tillväxt. Spridningseffekten för flyget är god till och norra . Den enormt snabba trafiktillväxten visar på flygplatsens betydelse för regionen och den starka och alltjämt ökade efterfrågan. Alla prognoser har överträffats med bred marginal. Tillväxten som är bland de kraftigaste bland landets samtliga flygplatser medför behov av större flygplan. Flygplatsbyggnaderna har byggts ut men är redan för små. Tillfredsställande person- och säkerhetsutrymmen saknas, då dimensioneringen är gjord för en betydligt lägre passagerarmängd. Det är inte möjligt med utbyggnader av själva flygplatsen med de restriktioner som finns för nuvarande flygplats,och sorn medvetet fastställdes när flygplatsen byggdes. Taket har nåtts för trafikutvecklingen på Malöga. Ett läge för en tilltänkt ny flygplats har tagits fram gemensamt av de fyra kommunerna. För investeringar bör nya och alternativa finansieringsformer kunna prövas förutsättningslöst. För att säkerställa en sådan fullständig miljöprövning som lagen föreskriver skall koncessionsansökan inlämnas. Det är mycket angeläget att flygplatsfrågan kan lösas, eftersom regionens läge väster om alltid medför långa transporttider till de flesta orter i landet i övrigt. Bättre miljömässiga förhållanden än vid nuvarande flygplats kan skapas vid en nyanlagd flygplats som kan placeras centralt inom Trestadsområdet och betjäna ett större upptagningsområde. Flygplatsfrågan måste med framtidsinriktning lösas trafikmässigt och miljömässigt. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten och betydelsen av reguljär flygtrafik för och den regionala utvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förutsättningslös prövning av nya och alternativa finansieringsformer för en flygplats, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att flygplatsfrågan för (, , , ) måste med framtidsinriktning lösas trafikmässigt och miljömässigt. () ()
mot · GD02T720 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T720 av tredje vice talman m.fl. (c) Nedläggningen av har beslutat att de tre kontrollcentralerna för flygtrafikledning skall reduceras till två. Kontrollcentralen på skall läggas ner och personalen flyttas till . Beslutet är enligt vår mening högst olyckligt. Det framstår inte som rationellt och det drabbar regionen hårt. Således innebär det att 150 flygledare och flygledarassistenter tvingas flytta till en redan överhettad . Även de avdelningar på MalmöSturup som sysslar med utbildning av all flygledarpersonal i och de som sysslar med programutveckling för datorerna i flygtrafiken riskerar att få flytta. I finns stor brist på flygledarpersonal - ca 100 . Det är troligt att denna brist kommer att bli än större genom nedläggningsbeslutet, eftersom det är troligt att många som har sina arbeten på kommer att gå över till andra sysselsättningar i stället för att flytta med till . Ur ekonomisk synpunkt är dessutom det alternativ som luftfartsverket valt dyrare än andra alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kontrollcentralen för flygtrafiken skall vara kvar på . gotab 96027, 1990
mot · GD02T801 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T801 Förbättrade telekommunikationer och enhetstaxa Förbättrade telekommunikationer till ett rimligt pris är viktigt för att utveckla företagsamheten särskilt i norra inland. Telekoncernens uppgift är ju att förse hela med väl fungerande telekommunikationer och dessutom inom ramen för de krav som ställs på service regional balans och sociala hänsyn. Ett rundare måste alltjämt vara målet för speciellt televerksamheten. Tyvärr har uppbyggnaden av ett effektivt telekommunikationsnät inte kunnat infrias för inland. Av regionala rättviseskäl och för att skapa likvärdiga förutsättningar borde glesbygdens telekommunikationer ha prioriterats. Förhållandet är att många små företag som arbetar med datakommunikationer och därmed är beroende av fullgoda ledningar hindras och kan inte konkurrera på marknaden på samma villkor med företag i övriga delar av landet, där telekommunikationerna är bättre utbyggda. Ledningskapaciteten är för låg, så är exempelvis förhållandet i i . Sårbarheten och risken för att slås ut från marknaden föreligger och eftersom det oftast handlar om kvinnliga företagare kan effekten bli katastrofal. Framkomlighet och teknik är med andra ord inte acceptabla. Taxan för rikssamtal måste även ses över. Det kan inte vara rimligt att bedriver en taxepolitik, som gynnar storstäder framför norrlandskommunerna. Exempelvis är kostnaden för ett lokalsamtal i men man betalar bara för samtal till sina grannkommuner, som t.ex. till , och . Förhållandet i t.ex. är omvänt, visserligen för lokaltaxan men till närmaste kommun söderut och till kommunerna västerut. Det är därför nu hög tid att se över både utbyggnaden av telenätet och att utreda förutsättningarna för enhetstaxa för rikssamtal i hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en prioritering av utbyggnad av telenätet 1 1989/90. för inland samt att utreda förutsättningarna för en enhets- Mot. taxa för rikssamtalen i hela landet.
mot · GD02T802 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:T802 av m.fl. (vpk) Utbyggnad av telenätet i skogslänen m.m. En bra utbyggd och väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste frågorna för en regional utveckling av . av tele- och datatjänster är en del av infrastrukturen som i hög grad kommer att påverka näringslivets utveckling i inlandet . Teledatakommunikationerna på är sorgligt eftersatta, vilket försvårar en utveckling av kontakter och uppbyggnad av arbetstillfällen i norra . är framkomlighet och teknik inte acceptabel i inlandet. Att bygga upp ett effektivt telekommunikationsnät är en viktig rättvisefråga för glesbygden och en förutsättning för en positiv utveckling. I årets budgetproposition redovisas treårsplan för 1991-1993. I de övergripande målen står bland annat att skall - erbjuda privatkunderna en telefontjänst med rätt kvalitet till ett rimligt pris, - erbjuda särskilt företagskunderna mer kvalificerade och förädlade lösningar på deras behov av telekommunikation för ljud, data, text och bild. Vidare anger man att telenätets utbyggnad och modernisering skall vara marknadsstyrt och i huvudsak genomföras med digital teknik. Kapaciteten för olika nättjänster skall byggas ut efter den verkliga belastningen och på basis av prognoser och strategiska bedömningar beträffande förändringar i bland annat kundanslutningar och trafik. Vpk kan inte acceptera att uppbyggnaden av ett effektivt telekommunikationsnät i glesbygden eftersätts som . Av regionala rättviseskäl måste istället glesbygdens telekommunikationer prioriteras. Det skall vara lika lätt att använda tjänster i till exempel inland som i storstadsområdena. En undersökning som gjorts av visar att de taxor som tillämpar är orättvisa och missgynnar landsbygden. Ett rikssamtal debiteras med /minut, men kostnaden för är av beloppet. Omvänt debiteras ett lokalsamtal med /minut men kostar mer. Detta gynnar stora tätorter på bekostnad av landsorten. 1989/90 T802 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ger regeringen i uppdrag att införa enhetstaxa för teletjänster, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnaden av telekommunikationssystem på landsbygden. (vpk) (vpk) Vpk anser att utbyggnaden på landsbygden måste prioriteras och att man skall inrätta enhetstaxa inom teleområdet. Vilka motiv finns det för att skall ha olika taxor när postverket har enhetsporto?
mot · GD02T803 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T803 av och (båda fp) Ökat avkastningskrav på Statens avkastningskrav på sin ägarandel i är satt på en relativt låg nivå. har visserligen mycket stora investeringsbehov och möter i och med det uppluckrade monopolet en intensivare konkurrens . Vi välkomnar denna utveckling. Emellertid anser vi att bör klara sin konsolidering även om staten kräver en något högre avkastning på sitt kapital. Vi föreslår därför att avkastningskravet räknas upp så att inleveransen från till staten blir 500 milj.kr. mer än regeringen räknar med. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en sådan uppskrivning av avkastningskrav att inleveransen till statsbudgeten blir ytterligare 500 milj.kr.
mot · GD02T806 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T806 av () Telekommunikationsnätet i glesbygderna Det talas mycket om vikten av en levande landsbygd och om främjande av landsbygdens utveckling. I denna utveckling ingår många komponenter, och en av de viktigare är att se till att glesbygdens telekommunikationer byggs ut i en tillfredsställande takt. insatser har härvidlag en avgörande betydelse. Att upprätthålla goda telekommunikationer med landets centrala delar är viktigt för glesbygderna, eftersom telefonnätet efter hand har fått allt större användning och eftersom allt fler företag använder telefax, som har blivit något av var mans egendom. Från många av landets glesbygder kommer klagomål över svårigheterna att upprätthålla telekommunikationer med . En av dessa regioner är sydöstra . uppger att det är besvärligt att bygga ut telekommunikationsnätet i denna del av landet. Det är inte bara den etablerade verksamheten på och sydöstra i övrigt som drabbas av detta. Också stockholmare och andra som är vana vid att använda moderna telekommunikationer och som slår sig ner i sydöstra som åretruntboende skulle ha fördel av en bättre utbyggnad av telekommunikationsnätet där. Med hjälp av PC och telefax skulle de kunna upprätthålla full kontakt med företag i , i en del fall som anställda, i andra fall som konsulter, till exempel inom reklam- och marknadsföringsbranscherna. Möjligheterna härtill begränsas dock av telenätets otillräckliga utbyggnad i området. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att landets glesbefolkade delar får en tillfredsställande utveckling av telekommunikationerna, 2. att hos regeringen anhåller om att får i uppdrag att utföra den härför erforderliga utbyggnaden av telekommunikationsnätet.
mot · GD02T808 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:T808 av m.fl. (fp) Telepolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N346 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för telepolitiken. () () () () () () () () () () () () (fp)
mot · GD02T809 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T809 av m.fl. (c) Avkastningskravet på Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi213 hemställs att hos regeringen begär förslag om ökade inleveranser från med 400 milj. kr. () () () () () ()