mot · GD02Jo25 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo25 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Miljöfrågorna har under kommit att betraktas som alltmer centrala för vår gemensamma framtid och för världsekonomins långsiktiga utveckling. Forskning om miljöproblem och hot mot livsbetingelser för människor, djur och växter blir naturligtvis synnerligen betydelsefulla i ett sådant perspektiv. Kunskap och nytt vetande förbättrar mänsklighetens möjligheter att hushålla med fysiska och biologiska naturresurser och förbättrar vår förmåga att bota och förebygga miljöskador. delar mot den bakgrunden regeringens uppfattning att miljöforskningen bör prioriteras. I den här motionen tar vi upp några viktiga problem som regeringen ej berört i propositionen. Våra förslag är sammanfattningsvis följande: - Forskning om biologisk mångfald måste ges högre prioritet och ökad medelstilldelning. - Insatserna för forskning om vattendrag måste öka . - Den miljötekniska forskningen vid miljösektionen i och bullerforskningen måste utökas. Regeringen föreslår i propositionen att grundläggande och tillämpad miljöforskning skall förstärkas med 133 milj. kr. Miljöfrågorna ses som centrala i all forskning och miljöforskningen skall skapa underlag för en fortsatt bärkraftig utveckling i . I propositionen påpekas att den lokala yttre miljön har förbättrats avsevärt under genom utsläppsminskningar. Forskningen har på ett betydelsefullt sätt bidragit till detta. Kunskapen om regionala miljöproblem som försurning och skador på kusthaven har vidgats , men ytterligare forskning är nödvändig och bör prioriteras högt. Forskning rörande globala miljöproblem motiveras av rapporter om ozonskiktets uttunning och befarade klimatförändringar på grund av växthuseffekten. Regeringen anser att bör delta i forskningen för att ge egna bidrag, få tillgång till ny kunskap och höja beredskapen. Propositionen understryker betydelsen av att stödet till den grundläg- Mot. gande miljöforskningen förstärks. Miljöforskningen skall inriktas mot att Jo25 underlätta en omställning till ett miljövänligt jord- och skogsbruk och ett avfallssnålt samhälle samt att finna miljövänliga transport- och energilösningar. Konsekvenser för miljön måste beaktas av alla samhällssektorer. Sektorsforskningsorganen har härvid ett särskilt ansvar. Regeringen anser att även i fortsättningen bör ha det övergripande ansvaret för miljöforskningen. Inriktningen på regeringens förslag till miljöforskning tycks huvudsakligen vara att angripa problem relaterade till utsläpp av föroreningar och gifter. är mycket kritiskt till denna ensidiga syn på miljöproblematiken. Utan att undervärdera betydelsen av förorenande utsläpp vill vi ändå hävda att ett av de mest akuta miljöhoten är det allt snabbare utdöendet av växt- och djurarter. Denna minskning av den biologiska mångfalden är ofta en konsekvens av människans markanvändning. En omfattande omvandling av landskapet och förstöring av naturliga biotoper pågår i synnerhet i tropikerna, men exempel på detta finns också i . Mot bakgrund av att initierade bedömningar gör gällande att mellan en fjärdedel och hälften av jordens växt- och djurarter kan ha utrotats är det anmärkningsvärt att regeringen inte har berört frågan. Regeringen föreslår i propositionen en ökad satsning på forskning om avfallsfrågor. har - liksom tidigare - föreslagit ett särskilt anslag till på 40 milj. kr. för utveckling av ny miljöskyddsteknik bl.a. i syfte att utveckla ny teknik på avfallsområdet. Vi välkomnar därför att regeringen nu åtminstone delvis går oss till mötes. Mot den bakgrunden har vi kunnat bereda ekonomiskt utrymme för de satsningar som här föreslås. Naturvårdsbiologisk forskning relaterad till biologisk mångfald och genetisk variation bedrivs främst som grundläggande populationsbiologisk forskning med stöd från forskningsråd och . Frågeställningarna är generella och berör ekologiska och genetiska problem förknippade med biotopfragmentering, minskande populationsstorlekar och ökande isolering mellan delpopulationer. Beroende av den aktuella frågeställningen kan landorganismer såväl som vattenlevande växter och djur vara lämpliga studieobjekt. anser att naturvårdsbiologisk forskning skall prioriteras högre och ytterligare medel måste tillföras området. Mot bakgrund av detta föreslår vi att under anslaget B 4. Miljöforskning för /91 tillförs 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Beträffande forskning om hushållning med naturresurser och areella näringar märks regeringens bristande medvetenhet om utdöendeproblematiken påtagligt. I propositionen föreslås utökade resurser till forskning både i 5 och i om försurning, erosion och ökenutbredning. utdöendeproblemen är mest accentuerade i tropiska länder och flora- och Jo25 faunavård inte är mindre betydelsefull för en bärkraftig utveckling i tredje världen än hos oss, föreslår att till regeringen uttalar naturvårdsforskningens betydelse i den biståndsmotiverade forskningen. Forskning om vattendrag genomgår en stark expansion internationellt. Vatten är en viktig naturresurs och rinnande vatten har stor betydelse för problem kring vattenförsörjning och energianvändning. Många av problemen i havet uppstår vid avrinning från mark och i vattendragen. Vattendrag är dessutom en viktig biotop för vattenlevande organismer, och strandzonerna har stor betydelse för landfaunan. har mot denna bakgrund hävdat vikten av att skyddet för de orörda älvarna ligger fast och om möjligt förstärks. Insatserna för ekologisk forskning om vattendrag bör öka . Regeringen bör ingående undersöka möjligheterna att inrätta en forskningsstation för den älvinriktade forskningen. Lämplig lokalisering är i närheten av Storlaisan, där ett stort utbud av naturliga älvmiljöer finns inom ett begränsat område. Stationen bör förvaltas av . och har i samarbete med varandra bildat en miljövetenskaplig sektion. Regeringen har föreslagit att anslagen till GU och CTH därför skall utökas med 1 milj. kr. för /93. Vid den miljövetenskapliga sektionen kommer utbildning och forskning inom bl.a. miljöteknik men också ekotoxikologi och genetisk variabilitet att bedrivas. har både i den här och i en annan motion till årets föreslagit att sådan forskning bör ges större vikt. Vi anser därför att stödet till miljösatsningen i bör tidigareläggas och utgå med . redan under /91. Buller är ett försummat miljöproblem som påverkar många människors hälsa och välbefinnande. har i en kommittémotion till detta föreslagit att ett handlingsprogram mot buller skall utarbetas. Vi framhöll då att ett av flera inslag i ett sådant program bör vara utökade utbildnings- och forskningsinsatser på området. Betydande kunskapsluckor har kunnat konstateras t.ex. vad gäller lågfrekvent buller. Forskningen är inte minst angelägen med tanke på att de akustiska krav som ställs kostar åtskilligt utan att för den skull leda till tillfredsställande resultat. Mot den bakgrunden är det otillfredsställande att propositionen bara berör bullerproblemen i allmänna ordalag utan att ge uttryck för någon bestämd ambition. Enligt mening bör bullerfrågorna ges större vikt inom bygg- och trafikforskningen. Forskningsinsatser om bullrets konsekvenser för hälsa och hörsel är också väsentliga. av bullerproblemen bör få konsekvenser både för berörda sektorsorgan och Mot. för övrig forskningsverksamhet. bör genom ett tillkännagivande Jo25 till regeringen markera denna ambition. anser att fristående organ för forskning och dokumentation inom miljöområdet har goda möjligheter att tillföra ny kunskap. Flera oberoende organ med syfte att tvärvetenskapligt bearbeta olika miljöfrågor får ses som en tillgång i samhället. Ett institut under uppbyggnad av denna karaktär är INSTRA (). Institutets syfte är främst att dokumentera internationell miljöforskning och kommunicera resultat i form av publikationer och internationella möten. Den juridiska formen för INSTRA är en stiftelse. menar att det är av stor vikt att både näringslivets och samhällets företrädare bidrar till INSTRA:s fond. I en särskild motion till årets föreslås att beviljar ett grundbelopp om 20 milj. kr., så att institutet kan börja fungera i begränsad omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av naturvårdsbiologisk forskning, 2. att för /91 till B 4. Miljöforskning anslår 5 milj. kr. utöver regeringens förslag, eller sammanlagt , att användas till naturvårdsbiologisk forskning, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den biståndsmotiverade forskningen,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till forskning om rinnande vatten, [att för /91 till E 8. Matematisk- naturvetenskapliga fakulteterna m.m. anslår . utöver regeringens förslag, eller sammanlagt , att användas till miljösektionen i ,2] [att för /91 till E 9. Tekniska fakulteterna anslår . utöver regeringens förslag, eller sammanlagt , att användas till miljösektionen i ,2] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av forskning om bullerproblemen. () () ') 1989/90:U10 2) 1989/90:Ubl50