mot · GD02K601 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:K601 av m.fl. (fp) Enligt mening bör varje trossamfund stå fritt från staten. har därför under alla år varit pådrivande i religionsfrihetsfrågor. Partiet medverkade aktivt vid tillkomsten av religionsfrihetslagen 1951 och utredningarna och 1968 angående stat-kyrka-frågan, likaså vid beslutet om de fortsatta samtalen mellan staten och kyrkan . Dessa samtal resulterade i ett förslag till nya relationer mellan staten och . Förslaget presenterades allmänna kyrkomöte av den dåvarande folkpartiregeringen. Kyrkomötet avvisade emellertid detta för generösa förslag till uppgörelse. Därmed stod det klart att det inte skulle vara möjligt att få till stånd det principbeslut om kyrkans frigörande från staten som alla partier till dess hade sett som en förutsättning för att skulle besluta om de inomkyrkliga reformer så länge strävat efter. Det fanns en allvarlig risk för att hela frågan om ändrade relationer mellan staten och skulle föras åt sidan. Detta hade varit djupt beklagligt med hänsyn både till frågans stora principiella vikt och till arbetsmöjligheter. I det läget valde att arbeta för en frigörelse för från den statliga beslutsapparaten genom successiva reformer. Utredningarna om samvetsklausulens avskaffande, om huvudmannaskapet för begravningsväsendet, om folkbokföringens organisation och om grunderna för den kyrkliga lagstiftningen tillsattes. Beslut har träffats med anledning av dessa utredningar. Syftet med dessa beslut och andra som fattat om förhållande till staten har, som man kan utläsa av propositioner och utskottsbetänkanden, varit att öka frihet och allmänt förbättra dess möjligheter att fungera i samhället. Den uttalade avsikten har också varit att inte genom de fattade besluten föregripa ett ställningstagande i principfrågan. Utifrån den principsyn som företräder är det angeläget att både staten och gör klart vilken avsikt man har med Svenska kyr 1 1989/90. kans relationer till staten för framtiden. Det är inte troligt att ett fortsatt re- Mot. formarbete för att frigöra kyrkan från den statliga beslutsapparaten kan ske K601 på samma sätt som dvs. utan att föregripa ett definitivt ställningstagande. Från sida är det därför angeläget att precisera vilka reformer som återstår innan vårt mål är nått och i vilken utsträckning etappmålen kan uppnås inom ramen för den hittillsvarande breda uppslutningen kring reformerna. Detta har bl.a. skett i partimotioner till riksmötena /86 1988/89. I de delar denna breda enighet ännu inte föreligger är det angeläget att föra en öppen debatt och ge en omfattande information kring hur den eftersträvade friheten för kyrkan från den statliga beslutsapparaten skall kunna nås, utan att karaktär av öppen folkkyrka ändras. Den religiösa situationen i vårt land har på ett markant sätt förändrats. tillhör en betydande del av vårt lands invånare något av de frikyrkliga samfunden. Genom de senaste årtiondenas invandring har därutöver kyrkor med fast kyrkostruktur och folkkyrkotradition, som ställer bestämda krav på respekt från det nya värdlandets sida, kommit att bli representerade i i en tidigare oanad omfattning. lagfästa ställning innebär i denna situation i ännu högre grad än vad som varit fallet en orimlighet. Skall vi som nation leva upp till våra ideal i fråga om praktiskt fungerande religionsfrihet för samtliga invånare i landet, ställer också den livsåskådningsmässiga mångfalden krav på att ställning förändras. har manifesterats i former som växlat efter varierande historiska situationer. I dagens pluralistiska samhälle menar många inom att samfundet bäst uttrycker vad är genom att stå fritt gentemot statsmakten. Det bör enligt vår mening bli tydligare för alla att är något annat än en samhällsfunktion eller en offentlig myndighet. måste själv få finna den form i vilken samfundet bäst anser sig kunna fullgöra sin uppgift. Många aktiva inom menar att kyrkan måste bli fri från statligt inflytande för att bättre kunna hjälpa människor att tolka de stora livsfrågorna, uttrycka sin tro och gestalta sina liv som kristna. Av omtanke om möjlighet att fylla denna funktion vill vi uttala som vår mening att oavsett hur det fortsatta reformarbetet genomförs skall garanteras goda möjligheter att också fortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka och kunna bedriva sin verksamhet över hela landet. Genomförandet av reformen bör därför ske i den takt och på sådant sätt att egen åsikt om övergången respekteras. Utöver de förändringar av relationen mellan stat och kyrka som redan beslutats krävs ytterligare ett antal delreformer för att slutmålet skall nås: bör själv få bestämma över sin organisation. Det betyder att kyrkan själv får avgöra i vilken utsträckning de statliga författningar som styr kyrkans yttre och inre former skall bli bestående i form av inomkyrkliga beslut. bör som trossamfund få fri och självständig befogenhet att tillsätta biskopar, domprostar och övriga prästtjänster som tillsätts av staten. En kyrkomusikerreform, som avskaffar kyrkomusikernas statliga tjänster, Mot. har beslutats med stöd. Reformen skall genomföras K601 I fråga om begravningsväsendet bör den allmänna principen vara att detta är en uppgift. I den utsträckning som och dess lokala församlingar så önskar skall staten dock överlåta på församlingarna att ombesörja denna uppgift mot ersättning. Detta innebär att det praktiska handhavandet inte ändras i förhållande till vad som gäller, om det lokala pastoratet inte tar initiativ till förändring. Den kyrkliga egendomen bör förbli egendom. Målet bör vara att åstadkomma en lösning som tryggar egendomens bestånd för avsett ändamål, slår vakt om kulturhistoriska värden och medger att den kyrkliga finansförmögenheten utnyttjas rationellt. Kyrkofondens statliga styrelse bör avskaffas och dess medel disponeras efter beslut inom . Det avgörande steget för att ge en i förhållande till staten fri ställning blir beslutet att ersätta de kyrkokommunala organens beskattningsrätt med ett system för uppbörd av kyrkoavgift som kan förenas med kyrkans ställning som ett från staten fristående trossamfund. Det ligger i eget intresse att ta ställning till på vilket sätt och i vilken takt som kyrkan skall ta ett eget ansvar för sin ekonomiska situation. Ett första steg i denna riktning har tagits av kyrkomöte. Till kyrkomötet hemställdes i motion 1988:2 av () m.fl. att kyrkomötet hos regeringen begär att en utredning, med vissa expertgrupper och kyrkliga referensgrupper, tillsätts i syfte att utreda kyrkans ekonomiska och rättsliga förhållanden inför en relationsförändring. I motionen framhålls att i den nya diskussion som tycks förestå i fråga om relationerna mellan stat och kyrka är det angeläget att denna bygger på tillförlitligt faktaunderlag och realistiska antaganden om vad en ny relation skulle innebära. Den utredning som motionen föreslår skulle, säger man, lägga en bärkraftig grund för den fortsatta diskussionen om stat-kyrka-problematiken. I motion 1988:19 av () m.fl. om sambandet mellan kyrkan och staten yrkades att regeringen skulle tillsätta en utredning med uppgift att klarlägga grundförutsättningarna för relationen mellan stat och kyrka. I motionen framhålls att de tidigare utredningarna i stat-kyrka-frågan noggrant penetrerat de principiella aspekterna, men att det däremot finns större skäl att granska de ekonomiska förhållandena som berör stat-kyrka. Man efterlyser en ekonomisk långsiktsprognos och vill ha analyser av människors beredvillighet att betala en avgift till i nya relationer. Vidare önskar man att en kommande utredning skall belysa hur en kyrkoordning för skall utformas för att ta över de regler som finns i de olika lagar som berör . Speciellt lyfts frågorna om utjämning mellan församlingar och förvaltningen av kyrkans egendomar fram. I motion 1988:28 av () m.fl. begärdes en utredning av finansieringen av verksamhet efter en förändring av relatio nema mellan staten och kyrkan. Det föreslås också att kyrkomötet begär att Mot. centralstyrelsen tar upp överläggningar med regeringen och riksdagsparti- K601 erna för att klargöra statens villkor för vid en relationsändring. I motionen görs en genomgång av regeringens skrivelse till kyrkomöte om ändrade relationer mellan staten och . Man önskar i motionen, mot bakgrund av att i regeringens skrivelse till kyrkomöte fanns långtgående förslag om att trygga ekonomi vid en relationsförändring, få besked om huruvida statsmakterna står kvar vid erbjudande till eller vilka förutsättningar som har ändrats. (1988:5) redovisade vilka utredningsinsatser som gjorts angående stat-kyrka-relationerna . Man redovisar speciellt vilket utredningsmaterial som finns om ekonomi och om kyrkans rättsliga förhållanden. Utskottet framhöll att en ev. ny utredning, mot bakgrund av att det tidigare utredningsmaterialet är omfattande, bör inriktas på praktiska och tekniska frågor och ej ta upp ideologiska spörsmål. Äldre material måste därtill kompletteras från faktasynpunkt. Utskottet stannade efter en avvägning av olika alternativ för att begära en statlig utredning av expertkaraktär för att närmare klargöra ekonomiska och rättsliga förhållanden och med möjligheter för att följa arbetet i utredningen. Kyrkomötet beslöt enligt utskottets förslag att i skrivelse till regeringen begära en sådan utredning. Efter det att bland annat i en partimotion till 1988/efterlyst ett initiativ från regeringen i ärendet, tillsattes en utredning (C 1989:02). Till utredare utsågs förre statsrådet, kammarrättspresident . Denne har uppdragit åt statskontoret att redovisa underlag för den ekonomiska delen av utredningen. Av direktiven till utredningen framgår att den skall redovisa ett fylligt underlag för en bedömning av vilka ekonomiska och rättsliga betingelser kyrkan lever under och hur dessa låter anpassa sig till förändringar av relationerna inom ramen för nuvarande samband mellan stat och kyrka eller förändringar med mer långtgående innebörd. Härvid bör övervägas vilka alternativa ekonomiska modeller, som kan erbjuda sig för . Arbetet skall vara avslutat före utgången av . Våra konstateranden och förslag Vi noterar med tillfredsställelse att högsta beslutande organ, kyrkomötet, i stort sett enhälligt begärt denna utredning. Vi accepterar att man inom behöver detta faktamaterial innan man kan ta slutgiltig ställning till huruvida kyrkan skall ta det initiativ som statsmakterna efterlyst för att ta upp nya förhandlingar mellan staten och , om andra relationer än dagens mellan staten och kyrkan. Vi anser det emellertid mycket angeläget att utredningen genomförs inom den av regeringen fastslagna tidsramen. Ett genomförande av en reform av relationerna mellan stat och kyrka kommer under alla förhållanden att ta relativt . Om utredningen avlämnas och remissbehand las , kan ställningstagande för del ske vid 1993 Mot. 1989/kyrkomöte och förslag föreläggas år K601 1993, vilken tidpunkt är den senaste för att ett beslut, som också innebär ändring av grundlag, skall kunna fattas dels före och dels val. Genomförandet av en reform skulle då kunna ske . Skulle utredningen fördröjas innebär detta att en reform kan genomföras tidigast . Sedan den föreslagna utredningen framlagt sina förslag, bör nästa steg bli ett samtal mellan regeringen och , där regeringen klargör vilka villkoren är från statens sida för en relationsförändring. Ställer staten upp med den uppbördshjälp, som rimligen kommer att bli ett av utredningens huvudalternativ? Kommer folkpartiregeringens utfästelse om 275 milj. kr. i statsbidrag penningvärde att upprepas i en kommande utfästelse från statens sida? Sådana ställningstaganden måste göras av regeringen, gärna efter överläggningar med riksdagspartierna, och framläggas i nära anslutning till den begärda expertutredningens presentation av faktamaterialet, för att företrädare skall kunna ta ställning till en relationsförändring. Först sedan ett sådant ställningstagande föreligger och sedan kyrkan haft tid att internt debattera förutsättningarna, kan man vänta att själv skall ta det initiativ till en relationsförändring, som regeringen efterlyst när och andra ställt frågan om statens fortsatta agerande i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels om angelägenheten av att den Petriska utredningen genomför sitt uppdrag inom utsatt tid, dels om klargörande av villkoren från statens sida vid en relationsförändring mellan staten och . () () () () () () () ()