mot · GD02A817 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A817 av och (båda c) Kvinnors livssituation 1989/90 Kvinnoliv - en annan värld Inledning Kvinnor måste få samma förutsättningar och möjligheter i arbetslivet, lika lön för likvärdigt arbete och rättvisa pensioner. I ett rättvist samhälle deltar kvinnor och män på lika villkor i arbetslivet och delar ansvaret för barnen. Fäderna måste ges ökade möjligheter att ta ansvar för sina barn. Kvinnor skall kunna delta i samhällsarbetet på samma villkor och ha lika stort inflytande på besluten som männen. Kvinnor skall kunna vistas på gator och torg och självklart i det egna hemmet utan att behöva frukta för liv och hälsa. Kvinnors situation i , skiljer sig mycket från männens. Många kvinnors vardag i vårt rika land är hård. med yrkesarbete har de fortfarande huvudansvaret för hem och familj. Arbetsmiljön är mycket dålig på många arbetsplatser där kvinnor arbetar, exempelvis inom vården och vid monteringsbanden inom industrin. Ständig tidsbrist och dåligt samvete är en vanlig företeelse. Många arbetar därför deltid med sämre ekonomi och mindre möjligheter till utveckling och inflytande över arbetet som följd. Kvinnorna har kommit in på arbetsmarknaden huvudsakligen under , det har varit en kvantitativ process. yrkesarbetar nästan lika många kvinnor som män. Men ser vi till hur, när och på vilka villkor kvinnorna arbetar blir olikheterna tydliga. Våld mot kvinnor i form av våldtäkt och misshandel leder till att många kvinnor tvingas leva i en skräckfylld tillvaro. Det måste vara samhällets skyldighet att ge kvinnor det skydd och stöd de behöver. Fördelningen av samhällets resurser är ojämn. Studier av departementens budgetförslag visar att männen tillgodogör sig 30 gånger mer av de budgetposter som granskats. Med andra ord, det är det män gör, som anses bäst och viktigast. Dessa dolda ojämlikheter måste uppmärksammas och ändras. En viktig förutsättning för att få till stånd förändringar är att alla inser och bejakar att kvinnor har andra värderingar än män. Ett stort hinder för att nå målet om ett jämställt samhälle är att de flesta instämmer i målet men inser inte att det krävs omvälvande förändringar för att uppnå det. Kvinnors arbete Mot. Rätten till förvärvsarbete är grundläggande. Ett arbete som vi trivs med beri- ^817 kar livet. Rätten till arbete måste också innebära rättvisa löner. Ökade möjligheter att påverka arbetets innehåll leder till engagemang och effektivitet. Tillgång till utbildning är av avgörande betydelse. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökar igen. På den svenska arbetsmarknaden skulle kvinnolönerna ligga högre utan lönediskriminering. De yrken som av tradition domineras av kvinnor är lågt betalda. Det behövs en uppvärdering av dessa liksom av kvinnors kunskaper och erfarenheter vid chefstillsättningar. Hela samhällslivet skulle tjäna på att kvinnors värderingar får ett ökat genomslag. Förutsättningarna för harmoniska arbetsplatser ökar om det råder balans mellan könen. Lika lön till kvinnor och män för arbete av lika värde är en av 90-talets viktigaste frågor. Vi behöver ett könsneutralt arbetsvärderingssystem. Arbetsmarknadens parter har inte lyckats härvidlag. Det krävs att en allmän debatt kommer till stånd kring dessa frågor. Därför bör det tillsättas en parlamentarisk utredning med uppgift att kartlägga skillnader och analysera bakgrunden till att kvinnodominerade yrken ofta värderas lägre än yrken där män dominerar. Utredningen bör genomföra en arbetsvärdering och lämna förslag. Eftersom nästan hälften av kvinnorna arbetar deltid och dessutom har lägre lön blir exempelvis sjukpenning, arbetslöshetsersättning och pension också lägre. Det är enligt vår mening inte acceptabelt att i det sociala trygghetssystemet bygga in orättvisor som beror på arbetsmarknadens utseende och sociala förhållanden. I mångt och mycket är det ett arv från ett samhälle med andra attityder och värderingar till kvinnors arbete. Möjligheterna att uppnå mer likvärdiga sociala trygghetsvillkor mellan kvinnor och män förutsätter att de sociala trygghetssystemen i större utsträckning utgår från grundtrygghetsprincipen med möjlighet till individuell påbyggnad av det sociala skyddet. Av landets 1,5 miljoner ålderspensionärer har ca 600 000 personer högst /månad i pension. Flertalet av dessa är kvinnor. Klyftan mellan olika pensionärsgrupper växer. Vi vill ge pensionärerna en höjd grundpension lika för alla upp till en viss nivå, ca . Det skulle ersätta det lapptäcke av pensionsoch bidragssystem som finns . Med en sådan grundpension skull nuvarande orättvisor för kvinnor minska. Heltidsarbetande kvinnor med barn har ingen fritid. Enligt SCB har de 74 timmars arbetsvecka. Knappast någon annan grupp i samhället arbetar fler timmar . Jämförelser mellan kvinnors och mäns tid i såväl lönearbete som det obetalda arbetet visar att kvinnor alltid arbetar mer än män. Då kvinnors disponibla tid är begränsad minskar möjligheterna att påverka både i arbetslivet och i samhället i stort. Förutom att det ligger en oacceptabel orättvisa i detta är det naturligtvis till nackdel för samhället att kvinnors speciella kunskaper, erfarenheter och värderingar inte tas tillvara. Kvinnoarbetstiden, generellt sett, är . Kvinnor väljer att förkorta sin arbetsdag på egen bekostnad för att deras och familjens vardag skall fungera. Detta leder till stora orättvisor mellan kollektivet män och kollektivet kvinnor, som i yrkeslivet bl.a. leder till: - ett begränsat yrkesval för kvinnor - få möjligheter till befordran En nyckel till rättvisa levnadsförhållanden mellan kvinnor och män är förkortad arbetsdag för alla, sextimmarsdagen. Denna arbetsdag skall vara normalarbetstid. Den skall ligga till grund för trygghetssystemet, precis som åttatimmarsdagen gör . Även med den förkortade arbetsdagen kommer det givetvis , liksom det sker , att vara människor som yrkesarbetar . Enligt vår uppfattning finns inget motsatsförhållande mellan sextimmarsdagen och en mer flexibel arbetstid. Det handlar istället om arbetsorganisation. tror vi att vi får både sex timmars dag och flexibla arbetstider. har av den årliga produktivitetsökningen tagits ut i arbetstidsförkortning och i ökad konsumtion. Denna fördelning går givetvis att ändra på. Om mer resurser går till förkortning av arbetstiden kan sextimmarsdagen förverkligas fortare. Genom en kortare arbetsdag frigörs tid som kan användas exempelvis till omsorg, sociala kontakter och välbehövlig rekreation vilket kan förbättra folkhälsan. Målet är att alla ska få möjlighet till en arbetstid på , vilket ger utrymme till en normal arbetstid på . Som ett led i införandet av den förkortade arbetstiden bör det ske försöksverksamhet med kortare arbetsdag för vårdpersonal och småbarnsföräldrar med bibehållen lön. Många kvinnor drabbas hårt vid arbetslöshet. De saknar helt eller får litet ekonomiskt stöd. För att få ökad rättvisa föreslår vi att det införs en allmän arbetslöshetsförsäkring. 1* 1989/90. Kvinnor flyttar till arbete och utbildning Mot. En bra regionalpolitik skapar förutsättningar för arbete, service A817 och goda kommunikationer såväl i stad som på landsbygd. Påfrestningarna blir mindre på människan och miljön. har alltfler unga kvinnor sökt sig till utbildning och arbete i de större tätorterna. Det har varit till nackdel både för koncentrationsorterna och för landsbygden. Undersökningar bl.a. från klargör att det finns stora skillnader mellan pojkars och flickors förutsättningar att leva, arbeta och trivas på landsbygden. Pojkar trivs, har lättare att knyta sociala kontakter, få stöd och uppmuntran att stanna kvar i sin hembygd. De känner sig mer ekonomiskt oberoende och friare än flickorna. Flickorna däremot upplever att de måste lämna landsbygden för att få ett arbete. Det är ont om utbildnings- och karriärmöjligheter. Detta kan medföra att de får dålig självkänsla och förlorar sin identitet. För att inte unga kvinnor skall tvingas flytta från landsbygden krävs dels utbildning även på högre nivå, dels en breddad arbetsmarknad. Avancerad teknik måste komma hela landet till del. Data- och kommunikationstekniken ger möjligheter att sprida kvalificerade arbetsuppgifter och skapa en mångfald arbetstillfällen över hela landet. Kvinnors nyföretagande kan få ökad betydelse. Ofta är kvinnor inriktade mot service- och konsultområden. Detta är särskilt intressant med tanke på att många bedömare anser att den privata tjänstesektorn förväntas bli det mest expansiva området de närmaste decennierna. Utvecklingsfonderna måste aktivt initiera och stödja kvinnors företagande. Kvinnor som har, eller avser att starta, serviceföretag måste få möjlighet att i större utsträckning erhålla stöd genom utvecklingsfonderna. Vi föreslår också att av länsanslagens projektmedel specialdestineras till projekt för kvinnor. Mer utrymme för kvinnors kreativitet I de stora kvinnoyrkena är möjligheterna att styra och påverka det egna arbetet små. Ett sätt att förändra är att gå över till s.k. grupporganisation, där man skiftar arbetsuppgifter. Självstyrande grupper, nätverk, ökade utbildnings* och kompetenskrav måste komma att utmärka morgondagens arbetsliv. Vikten av att kunna påverka sin egen arbetssituation blir allt större för allt fler. Både att få ett större inflytande över arbetets innehåll och att kunna påverka den egna arbetstiden är betydelsefullt. Inom vård och hemtjänst där många kvinnor arbetar, är möjligheterna att påverka små. Bland de landstingsanställda saknar möjlighet att påverka arbetstidens början. Erfarenheter från de försök som pågår med flexibla arbetstider är mycket positiva. Det är intressant att det också visat sig ge bättre anpassning till enskilda patienters behov. Förutom att personalens trivsel och tillfredsställelse ökar påverkas hela verksamheten gynnsamt. Det behövs ett nytt mer flexibelt tänkesätt inom arbetslivet. för kreativitet ökar engagemanget och resultaten förbättras. Nya tekniska Mot. hjälpmedel, exempelvis mobiltelefoner för hemvårdspersonal, kan vara bra A817 i detta förnyelsearbete. EG - ur ett kvinnoperspektiv Det magiska kommer att innebära stora förändringar i . Syftet är att åstadkomma en enda gemensam marknad där människor, kapital, varor och tjänster rör sig fritt över gränserna. Man talar om de fyra friheterna. Det innebär med nödvändighet att de enskilda staterna inte kan bedriva en självständig ekonomisk politik. Den ekonomiska och teknologiska utvecklingen kommer att avgöras på internationell nivå. pekar utvecklingen mot att vår sociala välfärd avgörs på lokal nivå med ökat kommunalt självstyre. I de djärvaste visionerna försvinner nationsgränserna helt. Det troliga är dock att nationalstatens - dvs. - makt och betydelse minskar. Det här är en utveckling som vi i berörs av oavsett om vi befinner oss inom eller utanför EG. Internationaliseringen ökar genom den snabba tekniska utvecklingen av transporter och telekommunikationer, som i sin tur innebär att de multinationella företagen får ökat spelrum. Vad ett närmande till EG kommer att innebära för svenska kvinnors situation är inte lätt att få klarhet i. En mängd arbetsgrupper med nästan uteslutande män arbetar och förhandlar för en harmonisering med EG. Vi föreslår att regeringen tillsätter en arbetsgrupp, bestående av enbart kvinnor, med uppgift att analysera vad en harmonisering med EG kommer att innebära för kvinnornas situation i . Många kvinnor vårdar, står i affär, arbetar på kontor eller städar. Andra har monotona arbetsuppgifter inom industrin. Det är arbeten som betraktas som både lätta och rena. I verkligheten ger de arbetsskador som hör till de svåraste. De ger belastningsskador som ligger bakom huvuddelen av såväl arbetssjukdomar som förtidspensioneringar. har kvinnors sjukfrånvaro ökat , männens . Arbetstidens längd och förläggning har klara samband med människors fysiska och psykiska hälsa, såväl enligt arbetstagarnas egen bedömning som enligt forskares mätningar. Belastningsskador är vanliga såväl i arbeten med tunga lyft som i stillasittande monotona jobb. De drabbade har haft svårt att göra sig hörda men de syns desto mer i statistiken. kommer larmrapporter om kraftigt ökade kostnader för sjukförsäkringen. Det är kvinnors sjukförsäkring som ökar mest. Medan andra arbetsskador minskat har belastningsskadorna ökat. Av dem som slås ut på grund av förslitningsskador är kvinnor. Om vi dessutom tar med i beräkningen att kvinnors tid i förvärvsarbetet är kortare än männens, i genomsnitt , blir det uppenbart att belastningsskadorna är ett kvinnoproblem. Kvinnor har gått ut i ett arbetsliv som inte alls varit anpassat för dem. Verktyg är exempelvis tillverkade för manshänder. ser vi symtomen av Mot. tunga lyft, ensidiga arbetsrörelser och psykiskt ansträngande jobb. 30-åriga kvinnor arbetsskador. Ofta drabbas de av helt onödiga skador som beror på för hög arbetstakt och på att mycket i arbetslivet är dimensionerat för män. När det gäller det förebyggande arbetmiljöarbetet har arbetarskyddsstyrelsen en viktig roll. Vi föreslår att särskilda resurser bör sättas in för att förebygga de skador som enligt tillgänglig statistik mest drabbar kvinnor. Lagstiftningen bör ses över En studie över ärenden som har överklagats till försäkringsöverdomstolen visar att kvinnor med monotona arbeten har svårt att få sina besvär godkända som arbetssjukdom. Detta tyder på att lagstiftningen inte är tillräckligt klar då det gäller kvinnors arbetsskador. Vid hantering av vissa kemikalier och bildskärmsarbete kan det ibland föreligga misstankar om samband med fosterskador. Lagen om arbetsskadeförsäkring är då inte tillämplig eftersom det ofödda barnet räknas som tredje person. Vi anser att lagen också borde omfatta barnet. Vi föreslår att i båda dessa fall bör lagen om arbetsskadeförsäkring, LAF, ses över. I ett land som har den högsta andelen förvärvsarbetande bland småbarnsmammorna i hela världen, , måste barnen bli även pappornas och arbetsgivarnas angelägenhet. Arbetskraftsbrist och behovet av kvalificerad arbetskraft gör beroendet av kvinnan på arbetsmarknaden ännu mer påtaglig. Det innebär helt nya villkor i yrkesliv och familjeliv för både kvinnor och män. För att kunna kombinera föräldraskap och förvärvsarbete minskar kvinnor sin arbetstid när barnen är små. Männen däremot ökar sin arbetstid. En skattereform, som ska förmå svenska folket att arbeta mera, kommer att förstärka den sneda arbetsfördelningen. Männen kommer att arbeta ännu mer. Trots rätten till ledighet i samband med barns födelse är pappornas totala andel av föräldraledigheten . En omfördelning härvidlag synes inte komma tillstånd av sig självt. Papporna behövs framför allt för sina barns skull. Den första nära relationen med barnet är mycket viktig för att grundlägga en djupare kontakt mellan förälder och barn. Inte minst behöver pojkar en manlig förebild. En regel som anger att föräldrapenningen skall delas mellan föräldrarna underlättar för papporna att få nära kontakt med sitt barn. Då reformen ska gälla alla pappor blir det också lättare för mannen att få förståelse för pappaledigheten av arbetsgivare och arbetskamrater. För ensamföräldrar får undantag göras. Vi föreslår därför att en del av föräldrapenningen bör vara personlig och direkt knuten till respektive förälder, utan att kunna överlåtas. I ett urbaniserat samhälle som vårt lever generationerna åtskilda. De unga föräldrarna går miste om kunskaper och erfarenheter som tidigare förmedlats mellan generationer. Samhällsförändringar har också fört med sig nya vanor som trängt in i familjernas liv och vardag. togs ett beslut om den föräldrautbildning som pågår inom mödra- och barnhälsovården. Någon uppföljning för föräldrar med barn i högre åldrar har inte skett. Föräldrar behöver - förutom hjälp med barns sociala och psykiska utveckling även gedigna kunskaper om effekterna av felaktiga sov-, motions- och kostvanor. De bör tillsammans ges möjligheter att finna vägar till sundare livsföring för sina barn. En utbyggd föräldrautbildning skulle stärka föräldrarna i sin föräldraroll. Regeringen bör skyndsamt inför lägga fram förslag om en utbyggd föräldrautbildning. För att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskap krävs att omsorgen om barnen kan ordnas på ett bra sätt. Många tvingas avstå yrkesarbete på grund av brist på barnomsorgsplats. Andra åter upplever otrygghet och önskar att det skulle finnas en annan form för barnomsorg. En väl fungerande barnomsorg är en stor tillgång. Men det är också viktigt att samhället underlättar och uppmuntrar till föräldrasamverkan och verksamheter i egen regi, gärna i kooperativ form. Med olika alternativa former av barnomsorg har föräldrarna större möjligheter att tillgodose sina barns behov av lämplig barnomsorg. Vi föreslår att alternativen i barnomsorgen underlättas. står av förskolebarnen utanför samhällets barnomsorg. Därmed får de inte del av de nästan som barnomsorgen kostar. Föräldrar med små barn behöver förköra sin arbetstid. I praktiken är det kvinnorna som arbetar deltid, i genomsnitt , och betalar det själva. Det behövs ett vårdnadsbidrag som gäller till dess barnet är och som bl.a. ger ekonomisk kompensation för en förkortad arbetstid. Bidraget kan också användas till att betala en del av den egna barnomsorgen i eller alternativ regi. Ett vårdnadsbidrag bör införas med /barn och år till föräldrar med barn upp till skolåldern. Kvinnors särskilda hälsoproblem har inte fått tillräcklig uppmärksamhet. Många kvinnor upplever en brist på förståelse hos läkare de mött. Deras diffusa symptom med sveda och värk anses ofta ha psykiska orsaker. Behandlingen består mestadels i utskrivning av lugnande medel. Sjukdomen botas inte - istället hamnar kvinnan i ett läkemedelsberoende. Kvinnor som arbetar inom vård och omsorg drabbas inte sällan av förslit- Mot. nings- och belastningsskador. Kunskaperna om dessa sjukdomar saknas hos A817 Istället för aktiv rehabilitering och träning får patienterna enbart smärtstillande medel. När en kvinna blir sjuk handlar det vanligtvis om sjukdomar inom lågprioriterade områden med allt vad det innebär av långa köer, små resurser och sämre behandlingsresultat. Belastningsskador, reumatiska sjukdomar och gynekologiska åkommor är sådana exempel. Resurserna finns istället i mer intressanta områden exempelvis hjärtoperationer. Sjukvårdens uppgift måste vara att ge en adekvat vård både till kvinnor och män. Resurser och forskning skall i högre grad inriktas på sjukdomar som drabbar kvinnor mest. Kvinnliga alkoholmissbrukare behöver vård tillsammans med kvinnor, utan män. när antalet missbrukare ökar krävs fler vårdplatser. För att kunna hjälpa unga kvinnor som är i riskzonen måste vi få ökad kunskap. Den vård de får bygger på erfarenheter av män och deras beteende. Flickor har emellertid ett annat beteendemönster och deras problem är annorlunda. Vad här angetts om alkohol gäller drogmissbruk över huvud taget. Vården av kvinnliga drogmissbrukare skall ske i en miljö med enbart kvinnor. Forskning om unga kvinnors missbruk måste initieras. Våld riktat mot kvinnor Det finns ett omfattande våld som inte väcker rubriker. Det försiggår inom hemmets fyra väggar. Genomsnittligt misshandlas en kvinna till döds av sin man, före detta man, fästman eller sammanboende. anmäldes 1 332 våldtäkter till polisen. Det verkliga talet är dock mycket större. Kvinnor måste ha rätt att leva sitt liv utan fruktan för våld och övergrepp. Dessvärre finns inte den rätten för många kvinnor. Samhällets insatser skall enligt vår mening inriktas på att ge kvinnor skydd och hjälp. Kvinnor som utsatts för våldsövergrepp har olika hjälpbehov. Det kan gälla medicinsk såväl vård som socialt och psykologiskt stöd. Även ett juridiskt biträde som kan tillvarata hennes rätt är viktigt. Kvinnojourerna är en mycket stor tillgång för de drabbade kvinnorna. Tyvärr har de små resurser till sitt förfogande. Det är nödvändigt att kommunerna ger jourerna stöd och hjälper till med exempelvis lokaler och utbildning. Vi föreslår att för för Kvinnojourer i anslås . utöver nuvarande bidrag. Utbildning - forskning - kultur Utbildning Utbildningens roll är mycket viktig i arbetet för att nå ett mer jämställt samhälle. Flickors intressen och kunskap måste få ett rimligt utrymme i skolan. Så sker inte och därför måste detta uppmärksammas mer i lärarutbildningen och även i fortbildningen av tidigare utexaminerade lärare. Invanda könsrollsmönster måste aktivt motverkas i hela utbildningssystemet från förskolan till högskolan och i den återkommande vuxenutbildningen. Ett aktivare långsiktigt arbete för att minska de könsbundna yrkesvalen måste genomföras. Det är viktigt att även flickor får goda förebilder, exempelvis genom fler kvinnliga skolledare. En bred kampanj för rekrytering av kvinnliga skolledare måste igångsättas. Kampanjen måste också syfta till att stimulera, informera och bygga upp kvinnors självförtroende till att ta chefstjänster. är det ungefär lika många kvinnor som män som studerar vid högskola. Linjevalen är däremot mycket könsbundna vilket man måste motverka. Utvecklingen av mindre högskolor, satsning på bredare linjeval och fler ämnen skulle gynna kvinnorna. Ett system med studielön, dvs. ett beskattat bidrag , kan underlätta för kvinnor att skaffa sig högre utbildning. Fler kvinnor i forskningen Det behövs fler kvinnor inom all forskning. En ökad andel kvinnliga forskare torde leda till att inriktningen på forskningen breddas och därmed ge en bättre belysning av frågor som upplevs som väsentliga för kvinnor. Ett förbättrat stöd till forskarstuderande har en avgörande betydelse för att fler kvinnor ska kunna ägna sig åt forskning. Brist på bostäder och barnpassning kan också utgöra hinder som måste åtgärdas. Vikten av utbildning och fortbildning kommer att bli allt större. Det är mycket angeläget att insatser görs på ett sådant sätt så att man blir stimulerad att studera. Vuxenstudiestödet måste ses över. Det bör utformas så att det svarar mot de faktiska behoven. satsas allt mer på vidareutbildning direkt via företagen där man arbetar. Det är självklart att det till största delen är männen i karriären som får sin utbildning bekostad av arbetsgivare. är vuxenstudiestödet knutet till sjukersättningen vilket innebär att lågutbildade, ofta kvinnor, inte kan studera. Stödet täcker inte de ökade kostnaderna. För att underlätta för de studerande måste också kollektiva ansökningar för stöd till korttidsstudier godkännas. För barn som växer upp med ett passivt TV-tittande vet vi att kulturen har en oerhört viktig betydelse. Sång, musik, dans och många andra kulturaktiviteter måste motverka det kommersiella utbudet. Kulturämnen i skolan måste finnas kvar och kulturutbudet i kommunerna uppmuntras. De svenska hemmen har haft ett sådant TV-utbud som . Det är mycket tveksamt hur TV-tittandet påverkar oss. Förutsättningar måste skapas för att alla skall få möjlighet att förkovra sig. Vi måste eftersträva kultur som stimulerar till eget engagemang. Ett kulturutbud bör finnas som är tillgängligt på nära håll och som kan berika vardagen och ge andra dimensioner åt tillvaron. Inte minst för kvinnor är ett rikt kulturutbud en viktig faktor. Hälften av alla flickor och två tredjedelar av alla pojkar i åldrarna idrottar. Idrottsrörelsen styrs av män och verksamheten är anpassad till pojkars/mäns villkor. Det slår idrottsrörelsen själv fast i sin jämställdhetsplan. Kvinnorepresentationen i alla centrala beslutande organ i hela idrottsrörelsen uppgår i genomsnitt till . I verksamheten finns alldeles för få kvinnliga ledare och tränare. Det visar sig också att flickor ofta slutar idrotta aktivitet. Flickors idrottsengagemang och insatser måste uppvärderas. Flickorna skall inte behöva få de sämsta träningstiderna eller de sämsta planerna. Resurserna måste satsas rättvist. Ett slående exempel är flickors stora ridintresse. Ridsporten är efter fotbollen den största idrotten i räknat per aktivitet. Ridfrämjandet har 175 000 medlemmar, varav 140 000 under , nästan uteslutande flickor.