ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02L907 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L907 Lättförståeliga köpekontrakt, m.m. Genom den konsumenträttsliga lagstiftningen skall konsumenten bl.a. ges en stark ställning gentemot näringsidkare i affärsförhållanden. Vi har bl.a. regler om upplysningsskyldighet gällande olika förhållanden som konsumenten skall vara garanterad att få för att kunna göra en saklig bedömning av kostnader, avtalsvillkor och dylikt. Men det finns dock alltjämt brister. En fråga som många ställer sig är varför ett köpekontrakt, kontokortsansökan eller annons från en säljare ofta tillåts ha en liten och för många en svårbegriplig text. Detta inte minst då det för konsumenten gäller negativa förhållanden som t.ex. betalningsvillkor, räntor m.m., medan däremot de för konsumenten mera positiva uppgifterna anges i stor säljande och lättbegriplig text. Av lagstiftningen borde enligt min mening framgå att det som ofta är finstilt och svårbegripligt, alltså för konsumenten viktig information, skrivs på ett lättförståeligt språk och med en text som syns tillräckligt. Jag vill därför föreslå att i ett tillkännagivande till regeringen uttalar att en översyn av berörd konsumentpolitisk lagstiftning bör utföras enligt de angivna riktlinjerna, så att konsumenternas möjlighet till information garanteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydliga och lättförståeliga texter när information i avtal m.m. ges till konsumenterna.
mot · GD02L908 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:L908 Ändrad preskriptionstid för bankmedel 1972 satte en man in . på en bankbok i SE-Banken. Eftersom han sedan inte behövde pengarna till ett planerat husköp lät han pengarna stå kvar. När han ville ta ut pengarna, som med ränta hade vuxit till , fick han av banken beskedet att han ej längre ägde pengarna eftersom kontot ej hade rörts . Det är allmänt bekant att bankerna, genom nya avgifter, ständiga avgiftshöjningar och krångliga regler försöker pungslå sina privatkunder. Däremot är de ofta generösa med att hjälpa bl.a. företag. Preskriptionsregeln som SE-banken nu utnyttjat är inte rimlig. Det är vanligt att små barn som gåva får bankböcker med pengar att ta ut först när de blivit äldre, att äldre människor inte rör pengarna på sina bankböcker eller att gamla bankböcker upphittas vid bouppteckningar osv. Reglerna måste därför ändras så att bankerna inte har rätt till kundernas medel. Kan inte banken bevisa att pengarna verkligen tagits ut genom att visa upp kvitto på uttaget, borde den vara skyldig att lämna tillbaka inlånade belopp med ränta. En förändring av nuvarande preskriptionsregel bör därför ske. Den nuvarande tioårsregeln bör förändras till en form av livstidsregel för bankinnehavaren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad preskriptionstid för banktillgodohavande.
mot · GD02L909 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: L909 av och (båda fp) Onykterheten till sjöss Trafiken till sjöss har ökat kraftigt och en stor del av denna ökning ligger på fritidsbåtarna. Dessa båtar attraherar särskilt ungdomar. har vi fått ta del av tragiska rapporter, ofta om berusade båtförare som skadar sig själva och andra, som förorsakar dödsolyckor och svåra materiella skador.Tillgänglig statistik visar som vi ovan nämnt att alkoholförtäring är en väsentlig del eller bidragande orsak till båtolyckor. Det råder nu en allmän insikt om att alkohol och vägtrafik inte hör samman. Enligt vår uppfattning bör denna insikt inte endast gälla vägtrafik utan också luftfart och i detta sammanhang speciellt trafik till sjöss. Konsekvenserna av ett synsätt där alkohol inte får förekomma i någon trafikform återspeglas dock inte i gällande lagstiftning. Visserligen kan man dömas för vårdslöshet om man framför en fritidsbåt i alkoholpåverkat tillstånd, men då en lagstiftning saknas som överensstämmer med reglerna för vägtrafik uppfattas det av många att det är tillåtet att förtära alkohol i samband med sjötrafik. En särskild lagstiftning med promillegräns för alkoholförtäring bör därför enligt vår uppfattning införas också för båttrafik. En promillegräns överensstämmer väl med de intentioner som redovisar i sitt framlagda program mot alkoholskadorna och för att nedbringa den totala konsumtionen. I det programmet föreslås just en lagstiftning motsvarande den som gäller vid vägtrafik. En sådan lagstiftning skulle ha många fördelar. Den skulle medföra att olyckorna vid båttrafik minskar, den skulle rädda liv och den skulle medverka till att också minska den totala alkoholkonsumtionen. Att en lagstiftning dessutom skulle öka tryggheten och trivseln för kustoch skärgårdsbefolkning får inte heller underskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagstiftning med promillegräns vid alkoholförtäring i samband med båttrafik. () ()
mot · GD02L910 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:L910 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N348 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhetliga regler för dröjsmålsränta resp. regler för betalning av fakturerade varor. Per-O la () () () () gotmb 99685, 1990
mot · GD02N201 · 1990-01-10 00:00:00 — () är lokaliserad till . En stor del av nämndens arbetsuppgifter finns i de norra länen. Gruvnäringens aktörer arbetar också i hög utsträckning i de nordligaste länen. NSG är en liten myndighet som med fördel kan utlokaliseras från . SGAB (Geologiska aktiebolag) har sin huvudstyrka i . kommun har av statliga berövats sitt revirkontor. Domänverkets omlokalisering har genomförts på ett sätt som direkt strider mot uttalanden om statliga verks och myndigheters regionalpolitiska ansvar. Enligt min mening talar såväl ekonomiska, rationella som regionalpolitiska skäl klart för att NSG utlokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av till .
mot · GD02N202 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:N202 av och (båda s) Vinodling enligt alternativa metoder Medvetandet om kemikaliesamhällets alltmer negativa miljökonsekvenser ökar i de flesta länder. Alternativt odlade grödor, grönsaker och frukt vinner allt större insteg på marknaderna främst i och . Vindruvor odlas fortfarande i allt väsentligt traditionellt, innebärande bl.a. stora insatser av kemiska gödnings- och bekämpningsmedel. Det förekommer emellertid numera också vinsorter framställda på druvor som odlats biodynamiskt eller på något annat alternativt sätt, d.v.s. med kraftigt reducerad användning av kemiska gödnings- och bekämpningsmedel. Intresset för dessa vinsorter har ökat också i , men det fåtal sorter som funnits i Systembolagets varusortiment har betingat alltför höga priser för att vara konkurrenskraftiga. De höga framställningskostnaderna vid alternativ vinodling beror naturligtvis på att dessa odlingsmetoder än så länge förekommer endast i mycket begränsad omfattning. Det statliga företaget är en av världens största vinimportörer. Företaget bedriver också egna vinodlingar på en egen vingård i . Genom denna sin ställning torde företaget har mycket goda förutsättningar att gå i spetsen för en mera målmedveten satsning på biodynamiska och andra alternativa odlingsmetoder, d.v.s. verka för ett ökat inslag av vinsorter framställda av obesprutade druvor. Detta borde kunna ske dels genom att det statliga företaget på den egna vingården utvecklar metoder för att använda mindre kemiska medel vid vinodling och dels genom att företaget utnyttjar de möjligheter till import av vin framställt av obesprutade druvor som dess starka ställning på marknaden torde erbjuda. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att genom statens eget företag satsa på alternativ vinodling. () ()
mot · GD02N203 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:N203 av m.fl. (fp, m) Ersättning för inkassokostnader inges det ca 600 000 ansökningar till tingsrätterna avseende betalningsföreläggande och lagsökning. Det motsvaras av cirka så många inkassokrav, vilka står för lika många betalningsdröjsmål. I ungefär hälften av dessa fall är gäldenären juridisk person eller i vart fall näringsidkare. Handläggningen av dessa ärenden regleras bl.a. av inkassolagen (1974:182) och den därtill anknutna lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m.m. Som konsumentskyddslag är inkassolagen unik på så sätt att den inte gör någon skillnad om den part som skall skyddas, således gäldenären i detta fall, är privatperson eller näringsidkare. Det synes i och för sig rimligt att även en gäldenär som är näringsidkare blir bemött i enlighet med god inkassosed som uppställs i inkassolagen. Däremot synes det vara helt orimligt att inte kostnadsersättningslagen - och vissa andra författningar - gör någon skillnad mellan privatpersoner och näringsidkare såvitt rör gäldenärens skyldighet att betala de hanteringskostnader som är föranledda av betalningsdröjsmålet, så mycket mer som endast cirka en tredjedel av fordringsägarens kostnader får tas ut från gäldenären enligt dessa bestämmelser. Det gör det billigt att dra på betalningar till leverantörer och andra enskilda fordringsägare. Det leder i sin tur till överbelastning av domstolarna och troligen också till ett större antal konkurser än vad som är oundgängligt. I har man reglerat dessa frågor på ett sätt som i praktiken innebär att näringsidkare som är gäldenär får betala en rimligare andel av kostnaderna för sitt betalningsdröjsmål. Dagens situation kommer att bli än egendomligare 1991, när inkassoverksamhet blir mervärdeskattepliktig tjänst. En gäldenär som är momsskyldig näringsidkare kommer då att slippa undan t.o.m. betydligt billigare än en gäldenär som är privatperson. Principen att avtal skall hållas och att lämnade krediter skall återbetalas på överenskommet sätt måste upprätthållas, kanske i särskilt hög grad i kommersiella förhållanden. Den nuvarande regleringen ger helt fel signaler till den näringsidkare som överväger att dröja med sina betalningar. Reglerna bör därför ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m.m. att ersättningsskyldigheten differentieras enligt vad som anförs i motionen. () () 1989/90 N203
mot · GD02N204 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:N204 av m.fl. (fp) Utvidgning av de regionala utvecklingsfondernas målgrupp, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av regler för bidrag och rådgivning vid de regionala utvecklingsfonderna. () () () () () ()
mot · GD02N205 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:N205 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U503 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående frihandel och GATT-förhandlingarna. () () ()
mot · GD02N206 · 1990-01-16 00:00:00 — av m.fl. (m) Främjande av nyföretagande, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Sk320 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utformningen av lagar och regler med hänsyn till möjligheterna att starta nya företag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de mindre och medelstora företagens betydelse för den ekonomiska utvecklingen i .
mot · GD02N207 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:N207 av m.fl. (s) Gruvnäringen i Bergslagen Svensk gruvnäring har genomgått stora strukturförändringar . med denna förändring har prospekteringsarbetet åtminstone i helt eller delvis lagts ner. De olika åtgärderna har sammmantaget gett intrycket av att gruvnäringen inte har någon framtid i . Detta får till följd att befintlig gruvnäring har svårighet att motivera nödvändiga investeringsmedel för en mer långsiktig planering och verksamhet. Det finns några naturligt avgränsade områden i landet, som enligt vår mening även i fortsättningen bör satsas på som gruvcentra. Bergslagen har gamla traditioner inom gruvnäringen vilket betyder att det finns både kunskaper och gjorda investeringar. Ett mellansvenskt gruvnäringscentrum kan med fördel utvecklas runt den verksamhet som finns i . De fyndigheter som finns i Bergslagen bör utvecklas. Metodikutvecklingen som t.ex. sker vid anrikningsverket i skulle kunna tas till vara för hela gruvhanteringen inom området. För att utveckla och behålla gruvnäringen inom Bergslagen bör staten gå in och aktivt stimulera verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av gruvnäringen inom Bergslagsområdet. () () () () gotmb 99457, 1990
mot · GD02N208 · 1990-01-18 00:00:00 — 1989/90:N208 ö» av och s. v (båda s) 1989/90 De regionala utvecklingsfonderna N208-213 Det har från utvecklingsfonderna redovisats en påtaglig oro för att fondernas verksamhet fortsättningsvis inte skall få behålla nuvarande omfattning. Det är av största betydelse, såväl ur nationellt som regionalt perspektiv, att vi kan upprätta och utveckla en livskraftig industri. Om detta skall lyckas är tillgången pä riskvilligt kapital en förutsättning, och det är här den statliga långivningen har sin givna roll. Om möjligheten till denna långivning dras in finns det risk för att de regioner som är utsatta kommer att drabbas särskilt hårt. Möjligheterna att finna andra finansiärer som kan bistå med riskvilligt kapital får bedömas som små. Utvecklingsfondernas möjligheter att ta regionalpolitiska hänsyn är en styrka och fondernas förutsättningar att lämna service i olika frågor är av stor betydelse för de små och medelstora företagen inom respektive region. Det är av stor vikt att utvecklingsfonderna även fortsättningsvis har kvar sin finansieringsverksamhet om än inte förstärkt, så i vart fall i nuvarande omfattning. Utvecklingsfonderna kan i motsats till de vanliga bankerna alltid göra en heltäckande kreditvärdighetsundersökning avseende företagen. Den kompetens som personalen vid fonderna har vad avser att undersöka företaget och dess organisation, produkter, marknad, kompetens etc. saknar sin motsvarighet inom bankvärlden. När bankerna behöver göra en komplett undersökning anlitar de undantagslöst externa konsulter. Detta innebär i praktiken att bankerna gärna ser utvecklingsfonderna som en samarbetspartner vid finansiering av företag. Utvecklingsfondernas medverkan ger en viss garanti för att även sådant som ej direkt går att utläsa av boksluten är korrekt. Bra med utvecklingsfonderna är också att de aldrig ställer krav på delägande för att bevilja lån. Fonderna kan engagera sig utan krav på förändrad ägandestruktur, vilket annars kan bli fallet med andra riskkapitalfinansiärer. Ägarbilden är viktig, eftersom en bra produkt måste kunna lanseras utan att dess skapare måste avhända sig ägandeskapet, och därmed gå miste om möjligheten att få skörda frukterna av sitt arbete. Med denna redovisning vill vi framhålla den betydelsefulla roll som ut 1 1989/90. vecklingsfonderna spelar för att stärka näringslivet i de olika länen. Det är således viktigt att fondernas verksamhet får utvecklas eller i vart fall N208 kvarsta i nuvarande omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionala utvecklingsfondernas verksamhet .
mot · GD02N210 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:N210 av () Maringeologisk kartering I budgetproposition 1988/89:100 upptogs medel till inköp av ett nytt undersökningsfartyg till SGU för att få till stånd en snabbare maringeologisk kartering av den svenska kontinentalsockeln. För ändamålet anvisades . köpte geologiska undersökning (SGU) ett begagnat undersökningsfartyg - S/V - till en kostnad som inklusive ombyggnader och tekniska investeringar uppgår till . Tack vare detta mycket förmånliga inköp gjordes en besparing på . Genom köpet av ett begagnat fartyg kan den av begärda utökade karteringen komma till stand snabbt. Under förutsättning att medel för erforderliga driftskostnader anslås kan det nya undersökningsfartyget tas i bruk redan under innevarande ars säsong. I budgetproposition 1988/89 skrivs: "Jag avser att budgetproposition återkomma med förslag till finansiering av medel för avskrivning och förräntning av det i fartyget nedlagda kapitalet samt för de ökade driftskostnader som en snabbare maringeologisk kartering huvudsakligen i enlighet med tidigare redovisat förslag kan kräva". Förslaget som det hänvisas till är SGU:s utredning . I årets budgetproposition tas utlovade avskrivnings- och förräntningsmedel upp. men inga medel för ökade driftskostnader finns anslagna. Hittillsvarande driftsmedel täcker i stort sett grundkostnaderna för att ha det nya undersökningsfartyget liggande vid kaj. Det förhållande att driftspengar inte tagits upp i årets budgetproposition kan resultera i att SGU i stället för att öka karteringstakten inte kan kartera någonting alls och att fartyget under årets säsong blir liggande vid kaj. Detta är ett orimligt resultat av ett. inte minst för staten, mycket förmånligt fartygsinköp. Det strider dessutom mot klart uttalade mening och beslut om en snabbare maringeologisk karteringsverksamhet. För att kartering i minst hittillsvarande omfattning skall kunna utföras även års sommarsäsong krävs att SGU tilldelas de medel som behövs för driften av det nya undersökningsfartyget. Finansieringen av innevarande års driftskostnader bör anvisas från innestående medel ur 1988/reservationsanslag för anskaffande av nytt karteringsfartyg. Medel för ett planerat miljökemiskt analysprogram till en beräknad kost- Mot. nåd av bör tillföras så att miljöanalyser kan N210 göras från och med att S/V tas i bruk. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anvisning av driftsmedel till geologiska undersöknings nya karteringsfartyg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett miljökemiskt analysprogram.
mot · GD02N211 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:N211 av m.fl. (s) De statliga basindustrierna I de s.k. skogslänen svarar de statliga basindustrierna för stora och viktiga delar av sysselsättningen. är sju av tio löntagare industrianställda i statliga företag. har företagen redovisat stora vinster som till viss del återinvesterats. Till stor del har investeringarna använts till att säkra och effektivisera nuvarande produktion. T.ex. har blivit bättre och effektivare att bryta malm, medan har förbättrat sin produktion kvalitetsmässigt. Företagen har i huvudsak använt investeringarna för att säkra den befintliga. Det har naturligtvis varit viktigt att behålla de marknadsandelar som företagen redan har uppnått. Men den ensidigt inriktade produktionen som basindustrierna fortfarande har. med låg förädling/bearbetning av produkterna innebär ökat risktagande vid kommande lågkonjunkturer. Det är därför viktigt att förädlingen och bearbetningsgraden ökas på produkterna. För att denna utveckling skall vara möjlig krävs ett aktivare engagemang från ägarens sida. Det gäller såväl tillskapandet av strukturplaner som styrningen av investeringskapital. Det faktum att ägaren inte har det dagliga operativa ansvaret för verksamheten fråntar inte ägaren ansvaret för den långsiktiga utvecklingen av de statliga basindustrierna. Även om vinstutvecklingen har varit positiv har utvecklingen för bättre bearbetning/förädling gått långsamt. Det krävs en förändrad ägarpolicy för de statliga basindustrierna om en långsiktig vinstutveckling och sysselsättning skall . Eftersom basindustrierna oftast verkar i regioner där de är den dominerande arbetsgivaren, och därmed påverkar hela kommuners utveckling och framtid, måste ägarintressena på ett aktivare sätt driva på utvecklingen i de statliga basindustrierna. Med hänvisning till det anförda hemställs ^ att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen i de statliga basindustrierna. () ()
mot · GD02N212 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:N212 Den pågående strukturella förändringen på skapar oro bland de anställda. I egenskap av ägare har staten ett stort ansvar att på ett helt annat sätt än ge klara signaler om varvets framtid. besitter en mycket hög kompetens vad beträffar produktion av örlogsfartyg. Det gäller både ubåtar och ytstridsfartyg. I flera avseenden kan man säga att är världsledande inom sitt kompetensområde. Eftersom sjöstridskrafter spelar en alltmer framträdande roll i vårt försvar är det nödvändigt att vi bibehåller och utvecklar en inhemsk produktion av såvål ubåtar som ytstridsfartyg. Modern örlogsfartygsproduktion åren komplicerad process som kräver en väl utvecklad samordning omfattande fartyget, vapensystemen och elektronikfunktionen. ingår i Celsiuskoncernen. Eftersom koncernens verksamhet till största delen ligger inom andra branscher än varvsindustrin torde bolagets framtid säkerhetsställas bäst genom ett annat ägarförhållande. Det gäller givetvis också i . Genom att en örlogsmarin verksamhet inordnas i Förenade fabriksverken skulle man kunna uppnå en total samordning av hela fartyssystemet, fartyg, vapen och elektronik. En inhemsk samlad sådan produktion skulle vara säkerhetspoltiskt klart fördelaktigt. En sådan lösning skulle också med all säkerhet vara mycket positiv för . Det kan finnas andra lösningar än samordning med . Det är därför nödvändigt att regeringen möjligt utreder denna för svenskt försvar viktiga fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om hur en framtida svensk örlogsmarin verksamhet skall struktureras för att sä kerställa en inhemsk produktion av ett komplett fartygssystem i enlig- Mot. 1989/90 het med vad som i motionen anförts.
mot · GD02N213 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:N213 av Tom () Det statliga företagsstödet överstiger numera . Stödformerna är högst varierande: branschstöd, forskning och utvecklingsstöd, exportstöd, arbetsmarknadsstöd, energipolitiskt stöd. skattelättnader, utvecklingsfonder. Därtill kommer ofta mer eller mindre lagliga kommunala stöd i form av subventionerade lokalhyror eller liknande. Bidragen fördelas av en mängd olika stiftelser och myndigheter där tillstyrkan av t.ex. kommunen eller det lokala facket ofta leder till att bifaller varefter STU och Utvecklingsfonden också bidrager. Någon sammanfattning av stödpengarnas omfattning ges sällan och inte heller görs någon uppföljning av resultatet av de olika statliga satsningarna. Ofta blir resultatet av stödpengarna helt annorlunda än vad som var tänkt: Genom lokaliseringsbidrag till en ny skidfabrik i , , förstördes marknaden även för den tidigare befintliga fabriken. Bägge fabrikerna gick i konkurs. SKD-pack i etablerades med regionalpolitisk! stöd och gick nästan genast i konkurs. Ägaren fick omgående nya lokaliseringsmedel för att starta på nytt. Det slutade med en skalbolagskonkurs med i borttappade pengar. Mäiar-Ply har fått lokaliseringsmedel för att tillverka plywood i . Genom den priskonkurrens som man genom billiga stödpengar kan genomföra hotas verksamheten vid Plyfa i . och Swedply i . Av de företag som erhållit stöd har redan gjort konkurs enligt en utredning som har genomfört. Utredningen visar också på stora brister i hanteringen av utbetalningsärendena. En total översyn av de statliga företagsstödet förefaller nödvändig att genomföra. Man kan också ifrågasätta om företagsstöd skall behövas i den omfattning som föreslås när vi har upplevt den längsta högkonjunkturen i historisk tid. Med hänvisning tili det anförda hemställs N213 att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att se över nödvändigheten av och formerna för det statliga stödet till företag.