mot · GD02Sf615 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf615 av m.fl. (mp) Flykting- och invandrarpolitiken I världen pågår oerhörda omvälvningar. De förestående demokratiska valen i och i bl.a. och de avklarade valen i bl.a. Namibiaoch inger tillsammans en förhoppning om demokratins utbredning i allt fler länder. kämpar folk i många länder för sin frigörelse, i och , för att bara nämna några. I många länder förtrycks minoriteter och ursprungsbefolkningar som tibetaner, palestinier och kurder. Krig, förföljelser, förtryck, svält- och naturkatastrofer och politiska omvälvningar genererar flyktingströmmar mellan länder och världsdelar. Miljontals människor går under och får aldrig chansen till ett nytt liv eller hamnar i flyktingläger som tenderar att allt oftare bli permanenta. De som hamnat där kanske aldrig får chansen till ett normalt liv. När det gäller insats i flyktingfrågan finns det främst tre sätt att arbeta, dels förebyggande, dels i akuta eller permanenta nödsituationer i flyktingläger, främst i tredje världen, dels genom en generös inställning till de flyktingar som söker en i vårt land. För det första genom att förebygga att flyktingsituationer uppstår anser de gröna att ska föra en sådan utrikespolitik, en sådan solidarisk handel och en sådan biståndspolitik att flyktbehovet minimeras. Förslag om denna politik finns i motioner som rör dessa frågor. Genom skovling av skogar, genom monokulturer och utsugning av jordar och vår exploatering av tredje världens naturresurser som ger erosion och ökenbildning som biprodukter, skapar människorna i i-världen miljöflyktingar som ökar , speciellt i . har och har haft ett stort internationellt förtroende i freds- och solidaritetsfrågor och detta förtroende bör vi bygga vidare på. Dock finns det plumpar i protokollet. Vapenhandel, plundrandet av u-världens råvaror, t.ex. handel med tropiskt timmer från skövlade regnskogar, är exempel som i det ena fallet ökar krigshandlingar och flyktbehov och i det andra fallet tar ifrån urbefolkningar och tredje världens folk deras livsrum och utkomst, vilket i sin tur ökar utslagning och/eller flykt. För det andra anser de gröna att i ska arbeta på att gå in i de stora flyktinglägren i tredje världen med ytterligare ekonomiskt och personellt bistånd och med UNHCR:s hjälp välja ut flera flyktingar och öka vår flyktingkvot. Det tredje sättet är att föra en generös flyktingpolitik i och ge asyl åt de asylsökande som är i behov av skydd. Genom den nya utlänningslag, som började gälla har närmat sig flyktingpolitik, som förberetts och fortfarande förbereds i Schengen- och TREVI-grupperna. Genom EG:s nya utlänningspolitik raseras de inre gränserna men muren runt EG och EFTA-länderna blir svår att forcera och komma innanför. Man ersätter de enstaka nationella murarna med en gemensam högre EG-mur. anser att kravet på visum och alla papper i ordning till stor del utesluter de presumtiva flyktingar som är i störst behov av skydd och dessutom leder till ökad handel med falska papper och människosmuggling. Dokumentlösheten är ett problem för mottagarländerna men enligt ska den ej påverka asylmöjligheterna för den asylsökande. Risken för att grovt kriminella flyktingar kommer hit utan dokument är nästan obefintlig, då man inom den internationella brottsligheten har alla möjligheter att ordna både ny identitet och övriga falska dokument. Dessutom framhåller de gröna, som tidigare, att polisen inte ska vara den första som tar emot de asylsökande vid gränsen och gör den första utredningen. Utan undantag har flyktingarna en välgrundad skräck, misstänksamhet och förtegenhet inför poliser från sina hemländer. Civil personal från sociala myndigheter, invandrarverkets personal och/eller sjukvårdspersonal skulle göra den asylsökande tryggare. Den första utredningen ska, enligt åsikt, göras av denna personal. Den asylsökande ska upplysas om rätten att söka asyl och också upplysas om rätten till tolk och juridiskt biträde så snart någon anger att han/hon söker asyl. De flesta som flyr hit är mer eller mindre människor i kris, så om inte socialarbetare finns med vid mottagandet, ska det finnas beredskap hos socialjouren. Likaså bör man med jämna mellanrum se äver tolkjouren och arbeta för att de eventuella nya tolkbehov som finns tillgodoses. En advokatjour måste inrättas, något som skulle underlätta och påskynda den första utredningen. Att mötas av civil personal, folk från socialjouren eller invandrarverket och snabbt få av flyktingen godkänd tolk och juridiskt biträde skulle få en god effekt på utredningens kvalitet och ytterligare minska väntetiderna. Rädslan för polisen påverkar ofta den asylsökande så, att alla fakta ej kommer fram och då blir utredningen ofullständig och tidskrävande. Möjligheten att ha en närstående och/eller representant från någon frivillig organisation närvarande ska erbjudas och bandupptagning bör också ske i alla asylutredningar. Att överföra beslutanderätten i rättshjälpsfrågor från rättshjälpsnämnderna till var ett misstag. De asylsökande kan uppfatta som sin motpart och tvivla på att är objektiv i denna fråga. Att tillsätta ett juridiskt biträde i tidigt skede har dubbelt syfte, ökad rättssäkerhet och trygghet samt snabbare behandling. En anteckning i resedokumenten om osäker identitet beskär mycket snävt flyktingens rörelsefrihet och bör inte ske. En mycket viktig 6 1989/90 Sf615 rättssäkerhetsfråga är att ingen utvisning eller avvisning får ske förrän re- Mot. spektive beslut vunnit laga kraft. Giltigheten ska räknas från den dag den Sf615 asylsökande får beslutet i sin hand. Ingen utvisning ska ske på en överklagan. Det har ibland hänt att besluten är klara och det dröjt månader innan den asylsökande meddelats. Detta är helt oacceptabelt. Personliga uppgifter som lämnats till socialnämnd ska liksom sjukjournaler ha starkt sekretesskydd, detsamma som gäller för svensk medborgare. Vår utlänningslag ger utrymme för generös praxis men bedömningarna har skärpts mer och mer och det grymma beslut, som togs , att utnyttja undantagsklausulen, avvisar de gröna. Vi kräver att regeringsbeslutet upphävs. Efter det beslutet har förtryck och inhuman behandling dessutom ökat på svenska förläggningar och rapporter har strömmat in från tolkar, lärarpersonal, vårdare och från flyktingarna. Vår förhoppning är att beslutet är upphävt innan behandlingen av denna motion äger rum. de gröna vill starkt betona vikten av en human behandling av de människor som väntar på asyl, de har en mycket svår psykisk situation, svåra upplevelser bakom sig, ångest , sysslolöshet och isolering från ett normalt liv. Det åligger riksdag och regering att se till att mänskliga rättigheter upprätthålls i den djungel av förläggningar vi har . har skrivit under och det förpliktigar oss att ytterligare betona barnens rättigheter. Barnens flyktingskäl har inte observerats och nästan aldrig har barnet varit den som fått flyktingstatus i en familj. Barnens situation är särskilt känslig och ofta har även barn blivit förföljda, hotade eller torterade i sitt hemland. De ska förhöras av därtill utbildad personal, psykologer el. dyl. och stor hänsyn ska tas till deras berättelser och upplevelser. anser att i tveksamma fall ska asyl beviljas för vuxna och detta gäller i ännu högre grad barnen. De ensamma flyktingbarnens situation bör uppmärksammas och prioriteras tidsmässigt och stor generositet iakttagas, när det gäller rätten till asyl. När asyl beviljats en flykting eller flyktingfamilj ska de börja leva i vårt samhälle. De behöver inte så hög standard som de ibland fått. Det är bra att de tillfälligt kan få genomgångsbostäder. De initiativ, som tagits av kyrkor och andra organisationer att öppna dörren till svenska hem, borde välkomnas av kommuner, riksdag och regering. Många svenskar har stora hus eller lägenheter och kunde uppmuntras att hyra ut ett eller ett par rum under längre eller . Det skulle ge värdefullt utbyte också för svenskarna att lära känna nya kulturer. har störst bostadsyta per invånare bland länder. Språkundervisning och arbete ska kunna varvas, dock ska möjligheterna Mot. att få en god språkundervisning inte äventyras, utan i stället ökas. ning om våra synliga och osynliga lagar och om det svenska samhället måste förstärkas för att ömsesidiga misstolkningar av svenskars och invandrares uppförande ej ska förekomma. måste de inlemmas i det svenska samhället och ha samma rättigheter och skyldigheter och dömas efter samma lagar som svenskar. Det är genom att få kunskap, via skolan, via massmedia, osv. som man kan motverka problem i kulturkollisionen. För att informationen ska fungera som bäst krävs att den dels informerar om hur olika invandrarna faktiskt är och dels om de problem som uppstår när olika kulturer möts. Invandringen till ser som en resurs och tillgång som det svenska folket och samhället ska ta till vara. Man måste också bemöta de eventuella problem som uppstår med fantasi, information och förståelse. För att på bästa sätt ta till vara de nya mänskliga resurser som tillförs oss, anser att varje kommun med många invandrare bör ha en invandrarnämnd i samarbete med olika referensgrupper: - läkare, psykolog, kurator - jurist (-er) - etisk grupp (folk från kyrkor, familjens rätt, barnens rätt) - invandrarlärare, flyktingsamordnare - representanter för invandrare och att varje kommun med få invandrare ger ansvaret åt någon befintlig nämnd, t.ex. socialnämnden, att även fungera som invandrarnämnd. Vår långsiktiga lösning är rösträtt i mantalsskrivningsorten på alla nivåer. vill behålla rösträtten i kommunal- och landstingsval uppehåll i . i ska man kunna ansöka om och erhålla svenskt medborgarskap. Dessutom anser att invandrare/flyktingar ska få rösträtt även i riksdagsval , oberoende av om man är svensk medborgare eller ej. Med tiderna i avses oavbruten mantalsskrivning. anser att där människan bor, arbetar, fostrar sina barn ska hon/han också kunna påverka samhället politiskt. Med sina erfarenheter från andra länder och världsdelar kan hon vitalisera det politiska livet. Utlandssvenskar ska få behålla sin svenska rösträtt. ska aktivt påverka andra stater och FN att införa liknande bestämmelser. vill att det inrättas ett antal asylnämnder vid de stora flyktingslussarna i . De bör bestå av en domare som ordförande, lekmän och sakkunniga medlemmar. Homosexuella diskrimineras även i på grund av sin sexuella läggning och i många länder är homosexualitet kriminaliserad. anser att det är oacceptabelt att människor hotas och förföljs på grund av att de är homosexuella och anser att homosexuella från dessa länder ska beviljas asyl i såsom sexualpolitiska flyktingar. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att flyktingkvoten bör ökas till minst 2 500 personer och att 6,5 milj.kr. anslås för detta ändamål, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att dokumentlösheten i sig ej skall minska den asylsökandes möjligheter att få asyl, 3. att beslutar att civilpersoner skall vara de som den asylsökande möts av vid gränsen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att den asylsökande inför den första utredningen bör få tillgång till tolk och offentligt biträde, 5. att beslutar att ett joursystem för jurister upprättas, 6. att beslutar att tolksystemet ses över och kompletteras, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att en närstående och/eller frivillig representant bör erbjudas närvara, och att bandupptagning bör ske vid alla asylutredningar, 8. att beslutar att rättshjälpsnämnderna ska ha beslutanderätten i rättshjälpsfrågor, 9. att beslutar att ingen anteckning om osäker identitet skall göras i resedokumenten, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att inga utvisningar bör ske, innan beslut vunnit laga kraft, 11. att beslutar att verkställighet inhiberas vid överklagande av beslut, 12. att beslutar upphäva beslutet av om ändrade asylregler, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att invandrarverket bör övervaka behandlingen av flyktingarna på våra svenska förläggningar, 14. att som sin mening ger regeringen till känna att särskild hänsyn bör tas till barnens behov av asyl. 1989/90 Sf615 15. att som sin mening ger regeringen till känna att barn Mot. skall förhöras av därtill utbildad personal, Sf615 16. att som sin mening ger regeringen till känna att vid beslut om asyl bör i tveksamma fall, speciellt då det gäller barn, hellre frias än fällas, [att som sin mening ger regeringen till känna att alla som varit utsatta för tortyr skall erbjudas sakkunnig behandling psykiskt och fysiskt vid ett centrum för rehabilitering av tortyroffer,1] 17. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör besluta om relevant hyresbidrag till bostad i svenska hem, där man tar emot flyktingar med PUT, [att som sin mening ger regeringen till känna att försöken med att varva arbete och svenskundervisning ges ökad prioritet,2] [att som sin mening ger regeringen till känna att samhällsundervisningen förstärks i Sfi,2] 18. att som sin mening ger regeringen till känna att alla invandrare bör kunna ansöka om svenskt medborgarskap , [att som sin mening ger regeringen till känna att invandrare/flyktingar skall få rösträtt även i riksdagsval utan att vara svenska medborgare, enligt vad som anförts i motionen,3] 19. att som sin mening ger regeringen till känna att ett antal asylnämnder inrättas vid de stora flyktingslussarna i , 20. att som sin mening ger regeringen till känna att sexualpolitiska flyktingar från sådana länder där de hotas av dödsstraff eller kriminaliseras beviljas asyl i . () () () () 1 1989/90:So438 2 1989/90:Ub233 3 1989/90:K223