mot · GD02A111 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90: Al 11 av m.fl. (c) J v ' Mot. med anledning av prop. 1989/90:76 1989/90 har i partimotionen om regionalpolitik inför 1990-talet i anledning av prop 1989/90:76 presenterat sin syn och de principiella förutsättningar som hör gälla för regionalpolitikens inriktning. I partimotionen understryks att en politik för regional balans bygger på att den politiska beslutsprocessen ges en medveten inriktning för att målet regional balans skall kunna nås. Det krävs att politiska beslut inom skilda politiska sektorsområden tar regionalpolitiska hänsyn. 1 partimotionen behandlas syn på EG och regionalpolitikens inriktning, skilda sektorsområdens betydelse för att nå målet regional balans samt vissa andra övergripande och principiella frågor som rör regionalpolitikens utformning samt läggs vissa förslag till ökade infrastrukturella satsningar på utbildnings- och kommunikationsområdet. Förslag läggs även om en effektiviserad politisk beslutsprocess inom regering och riksdag. Regeringens förslag till stödområdesindelning avvisas och ett konkret förslag till annan indelning läggs. Vidare föreslås att regionalpolitiskt prioriterade områden i fortsättningen bör benämnas resursområden. Det konstateras vidare i partimotionen att de direkta regionalpolitiska stödformerna främst varit inriktade mot företagen och visat sig otillräckliga. De är även till sin konstruktion huvudsakligen inriktade enbart mot den tillverkande industrin. Det framhålls vidare att den framtida sysselsättningsökningen till stor del kommer att ske inom andra områden. Detta innebär - om den pågående avfolkningen av stora delar av landet skall kunna vändas och en återinflyttning ske - betydande förändringar i stödsystemet. Detta kräver regionalpolitiska insatser som bygger på att alla verksamheter ser målet regional balans som centralt och ett system sorn innefattar infrastrukturella, företagsstimulerande och individinriktade åtgärder. I föreliggande motion kommer vi att ta upp vissa konkreta förslag till infrastrukturella insatser utöver vad som föreslås i partimotionen och i särskild motion om landsbygdsutvecklingsfrågor. I motionen behandlas vidare den konkreta utformningen såväl de företagsinriktade som de individinriktade åtgärderna samt anslagsfrågor. 1 1989/90. Inriktning och omfattning av det regionalpolitiska Mot. 1989/90 stödet A111 De regionalpolitiska stödinsatserna måste - som ovan framhållits - enligt vår mening utgå från en helhetssyn och vara samordnande. Det krävs åtgärder för att bygga upp en infrastruktur med varaktiga möjligheter till arbete, boende, utbildning, service, kommunikationer, god miljö m.m. över hela landet. Vi lägger konkreta förslag för att fullfölja denna målsättning. Utbildning, forskning och utveckling I partimotionen har utförligt redovisats vår syn på den högre utbildningens betydelse för en positiv regional utveckling. Vi har i partimotionen kritiserat regeringen för bristande insatser och vilja att fullfölja såväl REK 87:s förslag om förstärkt stöd som regeringens egna deklarationer. Enligt förväntas bl.a. och tillhöra de mest stagnerande länen. Enligt vår mening måste län som ej ligger inom de prioriterade områdena för sina små högskolor få en likartad behandling beträffande breddning av utbud samt fasta forskningsresurser. Hög utbildningsnivå och forskning inom bl.a. för länet viktiga områden kan bli det som gör att utvecklingen blir annorlunda än den långtidsutredningen förutspår. Vi har i annat sammanhang föreslagit kraftiga förstärkningar till fasta forskningsresurser för de små högskolorna. Vidare föreslås i partimotionen om regionalpolitiken en kraftig förstärkning av resurserna till breddad och utökad verksamhet vid de de små och medelstora högskolorna. Den regionalpolitiska utredningen 87 betonade vikten av decentralisering av den kollektiva forskningen/utvecklingsarbetet och föreslog att per landsdel skulle anslås för utvecklingsarbete i kollektiv form. Vidare underströk REK 87 att vid större förändringar av verksamheten eller av ingångna avtal ska staten aktivt utnyttja sin roll som avtalspart för att åstadkomma en lokalisering av kollektiva institut till andra orter än och . Propositionen följer inte REK 87:s förslag med konkreta åtgärder utan föredraganden redovisar endast översiktligt sin syn i mer allmänna ordalag. Vi delar REK 87:s uppfattning om decentralisering och förstärkning av resurserna för de kollektiva forskningsinstituten. Enligt vår mening måste dock målsättningen preciseras. Vi anser att en utredning bör tillkallas med uppgift att lägga förslag och ge underlag för staten att uppta förhandlingar med stiftarna i syfte att minst statens andel av institutens totalbudget förläggs till orter med mindre högskolor eller orter där en samlokalisering med det regionala näringslivet kan anses utvecklande och givande. Samspelet mellan högskolornas egna resurser, kol- 2 lektivinstitutens resurser och det regionala näringslivet kommer att bli till Mot. 1989/90 nytta för alla parter samt för den regionala utvecklingen. En målmedveten utbyggnad av vuxenutbildningen är väsentligt för att stödja utvecklingen av ett kunskapsintensivt och utvecklingsinriktat näringsliv. REK 87 föreslog att vuxenutbildningen inom de prioriterade landsdelarna skulle få ett anslag på 50 milj. kr. Dessa frågor har behandlats i partimotionen. 1 detta sammanhang vill vi ta upp vissa frågor som rör distansundervisning. - Vuxenutbildningen i distansundervisningen Enligt vår mening måste vuxenutbildning även stödjas ur ett regionalpolitisk! Inom resursområdena finns en extra reserv av lågutbildade vuxna och relativt få välutbildade unga. Möjligheterna till en positiv näringslivsutveckling hämmas genom att arbetskraftsbristen har få extra kännbara effekter i resursområdet på grund av att nyckelpersoner där spelar en extra avgörande roll. Ungdomsutbildningen inom resursområdet kan ofta inte erbjuda ett tillräckligt brett utbud, vilket medför att ungdomar som vill utbilda sig tvingas flytta till andra regioner. AMU, gymnasiet, studieförbunden, folkhögskolor och högskolor inom resursområdet bör samverka om vuxenutbildning i flertalet kommuner i stödområdena. Folkhögskolorna bör få ett större ansvar för vuxenundervisningen eftersom erfarenheterna visar att folkhögskolorna har den bästa vuxenpedagogiken. Vi vill dock understryka att vuxenutbildningen och högskolornas distansundervisning bör bygga på gedigna analyser av de lokala kunskapsbehoven innan undervisningen sätter igång. Att komma med ett generellt utbud av kurser kan skada mer än hjälpa. Distansundervisningen bör vidare ske i samråd med lokala vuxenutbildare och med individuella studieplaner så långt detta är praktiskt möjligt. Då kan gruppstudierna på hemmaplan blir möjliga och bättre, studieavhoppen minska och undervisningen på högskoleorten inskränkas till ett minimum. Detta bör ges regeringen till känna. -Resurser för kvalitet i distansundervisning måste bättre beaktas av UHÄ och regering Den mest omfattande distansundervisningen på högskolenivå i landet bedrivs av . En ytterligare utbyggnad planeras och ett omfattande tekniskt och innehållsligt utvecklingsarbete pågår. Detta sker inom ramen för det s.k. distansprojektet. Utvecklingen är ur såväl undervisnings- som av regionalpolitiska utgångspunkter utomordentligt intressant. Det är en självklarhet att kvaliteten i distansundervisningen måste ligga på samma nivå som undervisning i traditionella former. Erfarenheter från pekar på att detta är möjligt. Men erfarenheterna säger också att distansundervisningen är en för personal och organisation krävande verksamhet. Enligt vår mening måste därför en förstärkning av högskolans resurser för 3 distansundervisning och decentraliserad verksamhet ske i ett totalperspek- Mot. Tillgången på kvalificerade lärare är ofta beroende av att den ansvariga högskoleenheten kan erbjuda attraktiva arbetsvillkor, främst forskningsmöjligheter. Dessa är i sin tur även en förutsättning för att utbildningens innehåll kontinuerligt skall kunna utvecklas. Likaså är en stark forskningsorganisation en förutsättning för stöd till näringslivet genom kontaktforskare m.m. Ökade krav på utbud av distansundervisning, decentraliserad utbildning och andra spridningseffekter måste därför innebära att statsmakterna vid sin fördelning av basresurser för forskning särskilt beaktar de enheter som tar ett speciellt ansvar för den regionala utvecklingen. Om dessa ansvarstagande enheter dessutom medvetet utvecklas inom regionalpolitisk! prioriterade områden erhålles dubbel regionalpolitisk effekt. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheten för studieförbunden att anordna studiecirklar med bättre ekonomiska villkor inom resursområdena betyder mycket för landsbygdsutvecklingen. De nuvarande reglerna innehåller begränsningar som motverkar strävande till en breddad och utökad folkbildning. Nuvarande regler innebär att det tilläggsbidrag på för varje studietimme som finns inom stödområdena A, B och C inte utgår förstudiecirklar som anordnas på orter med gymnasieutbildning. Denna begränsning utgör ett klart hinder för studiecirkelverksamheten som utvecklingsmedel i de olika bygdegrupper etc. som står för en betydande del av landsbygdsutvecklingen. Vi föreslår därför att studiecirkelverksamheten inom stödområdena skall ha tilläggsbidrag oavsett om gymnasieutbildning finns på orten. I partimotionen framhålls vikten av goda kommunikationer för möjligheterna till en positiv regional utveckling. I partimotionen föreslås bl.a. att ytterligare anvisas till bärighetshöjande åtgärder och beläggning av grusvägnätet. De trafikpolitiska frågorna i övrigt tas upp i en särskild motion. Vi vill dock i detta sammanhang ta upp dessa frågor som rör möjligheterna att bygga ut och förstärka järnvägsnätet, det större vägnätet och flyget. - Utveckla framtidens järnväg I REK 87 behandlas ett antal järnvägsobjekt, såväl "gamla" (t.ex. ) som nya (t.ex. Målar- och Ostkustbanan) vilka nu diskuteras. I den regionalpolitiska propositionen behandlas inte finansieringen av dessa objekt utan hänvisas till den särskilda propositionen om infrastrukturella insatser på kommunikationsområdet. Enligt vår mening kan SJ/med sina begränsade befogenheter/resurser inte göra de totalbedömningar som är nödvändiga ur bl.a. arbetsmarknads-, miljö- och industriutgångspunkter. Vi föreslår att en parla mentarisk utredning tillsätts som får i uppdrag att utreda det framtida järn- Mot. vägsnätet, bl.a. bör möjligheterna till ett nordiskt snabbtågbanenät utredas. - Europa- och riksvägar Vi vill i detta sammanhang understryka att investeringar i det större vägnätet och nya vägsträckningar för utbyggnad av Europa- och riksvägar inte bör finansieras via regionalpolitiska medel utan över ordinarie väganslag. Detta bör ges regeringen till känna. I propositionen utttalas allmänt att betydelsen av goda flygförbindelser är stora för norra . REK 87:s förslag om ett "andra flygnav bör dock bedömas och utvecklas av berörda myndigheter och företag. Vi vill för vår del understryka att bra fungerande flygtransporter är en viktig del för möjligheterna till en god regional utveckling, då flyget är överlägset som transportmedel över långa avstånd. Utvecklade flygförbindelser såväl inom landet som tvärförbindelser med övriga nordiska länder är enligt vår mening nödvändiga. Det är väsentligt att skapa fler fungerande "nav" för flyget så att kraftigt kan avlastas. Miljöbelastningen i blir ändå omfattande. Vi delar uppfattningen att frågan om avlastande nav inte är tillräckligt analyserad och måste utredas vidare i syfte att finna lösningar som innebär att ytterligare utbyggnad och miljöbelastningar i Arlandaområdet undviks. Vi vill understryka att vi instämmer i REK 87:s förslag att flygledningstjänster som ej är "Arlanda-beroende bör utlokaliseras. - Förbättrad postservice/utlokalisering av postgirot I propositionen understryks att posten genom sitt vitt förgrenade kontaktnät och sitt breda serviceutbud har en unik möjlighet att bidra till en god service även på små orter. Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av att lantbrevbäringen bevaras och utvecklas. Vi vill i detta sammanhang aktualisera frågan om en samlad lösning av utlokaliseringen av postgirot. Vi föreslåren utredning med direktiv att lägga ett sådant förslag. Målsättningen måste vara att alla centrala uppgifter bör utlokaliseras. Enligt vår mening bör taxor bestående av en läns- och en rikstaxa införas. Vi förutsätter att Post- och lägger sett sådant förslag. I partiomotionen har redovisat sin allmänna syn på formerna för omställningen av energisystemet och den betydelse utnyttjande av inhemsk förnybar energi har för den regionala utvecklingen. har även i partimotionen föreslagit att /kWh av intäkterna från vattenkraftselen skall återföras till de regioner och orter där den produceras. Vi vill i detta sammanhang ta upp vissa kompletterande frågor. - Skattefria biobränslen Mot. har i samband med omläggningen av energibeskattningen krävt att punktbeskattningen på energi skall bibehållas och energi ej inordnas i mervärdesskatteområdet. Vi har vidare krävt att i samband med att förslaget om energimoms vann majoritet att biobränslen skall vara skattefria. REK 87 anslöt sig enhälligt till uppfattning beträffande skattefrihet för biobränslen. Från sida anser vi även att drivmedel tillverkade av inhemsk biomassa skall vara skattefria. Detta av såväl landsbygdsutvecklings- som av miljöskäl. Vi återkommer till dessa frågor i samband med att skattepropositionerna presenteras. Vi föreslår att av regionalpolitiska skäl uttalar att biobränslen skall vara skattefria. Detta skall ges regeringen till känna. Även användning av naturgas medför liksom utnyttjande av andra fossila bränslen miljöproblem vid utvinning, transporter och förbränning. En omfattande utbyggnad av naturgasnätet innebär starka bindningar . Vi anser därför att utbyggnaden av naturgasnätet måste ske på sådant sätt att biobränslemarknaden kan utvecklas optimalt med bl.a. en positiv regional utveckling och en bättre miljö som följd. - Televisionens och radions regionala roll och ansvar bevakar och sänder från hela landet ifrån ett 10-tal TV- distrikt. Genom satelliter kommer vårt land att översvämmas av ett internationellt TV-utbud. I det sammanhanget vill vi framhålla hur utomordentligt viktigt det är att vår nationella särart kommer till tals i svensk TV. som arbetar över hela landet har av TVs resurser. Vi anser att andelen bör höjas till . Denna rimliga resursfördelning skulle också betyda mycket för uppbyggnaden av ett regionalt och lokalt kulturliv. Arbetsuppgifterna för regionernas kultur- och mediaarbetare skulle öka avsevärt. Vi har motsvarande principiella syn på lokalradions uppgifter. Den har en viktig uppgift i att förmedla nyheter och kultur i och för hela länet. - Utred "Kultur-R-en Kulturcentrumbildningar för konserter, teater, utställningar, m.fl. har gjort stora insatser för det decentraliserade kulturutbudet. de arbetat har den regionala kulturen i form av länsteatrar, regionmusik m.m. utvecklats högst avsevärt. Det bör enligt vår mening undersökas om inte kulturspridningsarbetet nu i större utsträckning bör ske genom direkt länssamarbete. Kulturarbetarkoncentrationen skulle också minska ifall R-en decentraliserades. Det finns enligt vår mening anledning att nu förutsättningslöst utreda om dagens organisation är den mest ändamålsenliga. REK 87 föreslog att länsstyrelserna skulle få möjligheter att ge projektstöd inom kulturområdesanslaget ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser. REK 87 konstateras även att många kommuner saknar en bokhandel. vår mening bör stöd till bokhandelsetablering i sådana kommuner även kunna utgå från länsanslagen. - Regionalpolitisk stöd till kulturarbetare Vi anser även att det regionalpolitiska stöd som föreslås utgå inom de av oss förordade resursområdet respektive för landsbygdsutveckling bör kunna användas för kultur/kulturarbetarstöd. Sedvanligt stöd bör kunna utgå till såväl investeringar som i form av sysselsättningsstöd vid nyetablering. I propositionen föreslås betydande förändringar av anslagsstrukturen på det regionalpolitiska området såväl till REK 87:s som nuvarande ordning. Avsikten är att det direkta företagsstödet skall förskjutas till förmån för insatser för att förbättra de infrastrukturella förutsättningarna och koncentreras till områden som har de långsiktigt svåraste problemen. Propositionens förslag innebär att företagsstöd i fortsättningen endast skall lämnas i form av lokaliserings- och utvecklingsbidrag samt sysselsättningsbidrag. De nuvarande stödformerna lokaliseringslån, investeringsbidrag, offertstöd och regionalpolitisk utvecklingskapital slopas. Tolat föreslås anvisas i regionalpolitisk! stöd för kommande budgetår, varav för regionala utvecklingsinsatser. Förslagen till förenklingar och mer decentraliserad handläggningsordning är tillfredsställande och i linje med vad vi från föreslagit. Vi anser dock att beslutsprocess och hanteringsordning måste ytterligare effektiviseras och decentraliseras. Vi föreslår även nedan en reviderad anslagstruktur såväl i förhållande till REK 87:s som regeringens förslag. Vårt förslag innebär bl.a. att länsanslagen bör uppdelas i två huvudgrupper, dels ett traditionellt länsanslag ( Regionala utvecklingsinsatser) innefattande lokaliserings- och utvecklingsbidrag samt projektstöd, dels ett landsbygdsutvecklingsanslag. Från detta anslag skall finansieras glesbygdsstöd, stöd till samlingslokaler och kulturarbetare på landsbygden och dess småorter ingå samt angelägna utvecklingsobjekt för landsbygden. Vi anser även att ett särskilt anslag för kompetensutveckling införs för konsultstöd. Vi anser även att möjligheter till offertstöd skall finnas kvar för etableringar inom resursområdena A och B. Nuvarande regler innebär att länsanslag och glebygdsstöd hanteras på länsnivå. Lokaliseringsärenden avseende projekt större än handläggs på central nivå. Propositionens förslag innebär att denna summa höjs till . Enligt vår mening bör länsanslagen (och lokaliseringsbidragen) hanteras 7 av vad avser projekt som ej överstiger . Objekt som Mot. överstiger en kostnad av 25 milj.kr. bör avgöras av regeringen. damål bör en särskild beslutsram medges. Regeringen bör vidare anmäla fattade beslut om stöd för i samband med frågestund. och skall bereda sådana ärenden. Lokaliseringslånen föreslås ej längre utgå. Vi anser dock i likhet med REK 87 att staten bör ge kreditgarantier och ett nominellt anslag om föras upp på statsbudgeten. De medel som totalt anvisas för lokaliseringsbidrag skall, förutom de medel som enligt vårt förslag nedan anvisas för centrala beslut och offertstöd, fördelas av regeringen till länen. Anvisade medel för offertstöd disponeras av SIND. bör därför enligt vår mening besluta att stöd till Regionala utvecklingsinsatser och lokaliseringsbidrag enligt ovan angivna riktlinjer beslutas på länsnivå. 1 såväl vår partimotion om regionalpolitiken som i en särskild motion om landsbygdens utveckling har vi understrukit vikten av att utveckla hela landet och bl.a. krävt att ett särskilt utvecklingsprogram för landsbygden skall tas fram och föreslagit att skall anvisas för detta ändamål. De mindre företagens utveckling och nyföretagande har en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en mer balanserad utveckling över landet. Vi kommer i annat sammanhang att behandla insatserna för att stärka småföretagsamheten och därvid även ta upp utvecklingsfondernas roll. - Regionala utecklingsinsatser m.m. (Länsanslaget) Stöd till glesbygdsinsatser och andra typer av regionala insatser har genom det s.k. länsanslaget givit länsstyrelserna en resurs som snabbt visat sig ge konkreta och varaktiga sysselsättningstillfällen. Stöd från detta anslag har utgått till lokaliserings/investeringsbidrag, glesbygdsstöd, företagsutveckling och regional projektverksamhet. Det är enligt vår mening obestridligt att - inom det gällande regionalpolitiska stödsystemet - länsanslagen, tillsammans med utvecklingsfonderna och den kommunala skatteutjämningen, är de mest operativa och effektiva instrumenten. har också vid fyra tillfällen beslutat om förstärkningar i förhållande till regeringens förslag och socialdemokraternas ställningstagande i , såsom redovisas i partimotionen. Enligt vår mening måste insatserna för att stärka utsatta regioner och glesbygdens näringsliv intensifieras. Det är särskilt angeläget att glesbygdsstödet prioriteras. Enligt vår mening krävs förstärkningar, bl.a. för satsningar i av sikt att utnyttja ny teknik och underlätta teknikspridning Vi föreslår att länsanslaget - i förhållande till regeringens förslag - ökas med genom att motsvarande medel förs över från anslaget till för lokaliseringsbidrag avseende beslut på central nivå och införande av ett anslag om för landsbygdsutveckling, i enlighet med förslag i annan motion. Regeringen bör vidare bemyndigas att inom en ram om . fatta beslut om stöd till projekt, vars kostnad överstiger 30 milj. kr. Anslagsbehovet kan bedömas till 100 milj. kr. Landsbygds- och länsanslagen uppgår därmed totalt till . Inom ramen för detta anslag bör glesbygdsstödet kraftigt förstärkas. Med vårt förslag får de regionala organen förstärkta resurser för ökade satsningar på projekt som gynnar glesbygden. Det finns vidare starka skäl, med tanke på den pågående utarmningen av landsbygden och de mindre tätorterna, att insatserna för glesbygden intensifieras och förstärks. Propositionens förslag om ett högsta belopp om . till avskrivningslån vid stöd till företag respektive . till uthyrningsstugor bör enligt vår mening höjas till . Vi föreslår även att högsta stödbelopp för IKS (Intensifierad sysselsättning) skall finnas kvar och höjas från . Vi vill dock understryka vikten av att IKS-verksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt kan användas som ett regionalpolitisk! Detta förutsätter emellertid att inriktningen mot enbart den äldre arbetskraften slopas. Ett förstärkt stöd till den kommersiella servicen är också nödvändigt för att bl.a. bevara och utveckla glesbygdsbutiker. I en särskild motion har vi även redovisat förslag som syftar till att stödja dagligvaruhandeln. I propositionen föreslås en nedsättning av socialavgifterna i stödområde 1. Vidare föreslås att i de delar av som ej ingår i stödområde 1 arbetsgivaravgifterna sänks . Viss näringsverksamhet föreslås också undantagen från nedsättningen. Enligt vår uppfattning bör en nedsättning av socialavgifterna medges i av oss förordat resursområde A resp i resursområde B i . Med hänsyn till den besvärliga situation som jordbruket i hela befinner sig i med betydande avgång och stark produktionsminskning anser vi även att nedsättningen av socialavgifterna för jordbruket och dess föräd lingsindustrier bör uppgå till i de kommuner i sorn före- Mot. 1989/90 slås inplacerade i resursområde. Vi anser vidare att all privat verksamhet skall omfattas av förslaget. Detta är av speciell betydelse för kvinnor i berörda områden. Kvinnosysselsättningar finns i hög utsträckning i verksamheter som är undantagna från nedsättning. REK 87 föreslog att transportstödet utreds. Vi kan biträda den uppfattningen. Utredningsdirektiven måste emellertid vara sådana att transportstödet också fortsättningsvis blir en ersättning för företagens fördyrade transportkostnader. en kompensation som utgår p.g.a. de långa avstånden. måste enligt vår mening kunna på ett bättre sätt än beakta de verkliga behoven av fraktstöd och inte vara så låst till byråkratiska regler. Vi föreslår att transportrådet får i uppdrag att vidta vissa kompletteringar av fraktstödsberättigade varor i avvaktan på att nya transportbestämmelser tagits fram. REK 87 föreslog att sysselsättningsstödet skall förbehållas tjänsteföretag i de tre prioriterade landsdelarna samt mellanstäderna. Vi anser att sysselsättningsstödet skall behållas för industri och tjänsteföretag inom hela resursområdet.