ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Bo69 · 1990-05-03 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o69 med anledning av prop. 1989/90:144 Räntebidrag och bostadsbidrag för , m.m. På sid 12 under punkt 3.1.3 står att läsa: Det mål som ställde upp innebär att bostadsbidragen skall byggas ut så, att även de familjer, som är beroende av bostadsbidrag skall kunna hålla varje barn med eget rum. Nederst på sid 14 står att läsa: visar att skillnaderna i faktiska bostadsutgifter är små mellan hushåll med tre, fyra och fem eller flera barn. De nuvarande skillnaderna i bostadsbidragsstödet till flerbarnsfamiljer är därför inte motiverade." Dessa båda citat ur propositionen är motsägande och bevisföringen haltar. Det faktum att flerbarnsfamiljerna inte har ekonomiska möjligheter att ha samma standard på boendet får inte tas som intäkt för en slutsats att högre ekonomiskt stöd ej behövs med stigande antal barn i ett hushåll. Detta speciellt som flerbarnstilläggen ansetts utgöra ett ekonomiskt stöd för flerbarnsfamiljernas boende. Det är också häpnadsväckande, att ingen remissinstans funnits med, som företräder familjerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör företa en förnyad översyn av flerbarnsfamiljernas ekonomi, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att remissinstanserna då bör utökas med företrädare för familjerna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bostadsbidraget bör kompensera för de nedskärningar som är föreslagna vad beträffar flerbarnstillägget för familjer med fyra barn eller fler.
mot · GD02Fi73 · 1990-05-10 00:00:00 — 14. att med avslag på proposition 1989/90:150 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet på att facklig organisation skall underrättas om arbetstagare avstår från viss del av berättigad betald semesterledighet. 11989/90: Sf75 () () () () () () () 1989/90 Fi73 gotab 96686, 1990
mot · GD02Fö36 · 1990-05-04 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö36 med anledning av prop. 1989/90:139 Underhållsjänsten i försvarsmakten Det grundläggande försvarsbeslutet omfattade inte underhållstjänsten. I min motion 1989/90:Föll påpekades denna allvarliga brist. Därvid betonade jag att en effektiv skånsk och därmed svensk försvarskraft bygger på en effektiv underhållsfunktion inom det södra militärområdet. kommer en separat proposition som föreslår effektivisering av underhållsfunktionen. Det är bättre sent än aldrig, nödgas man konstatera. Försvarsministern vill uppnå överensstämmelse mellan freds- och krigsorganisationen och genom samordning skapa förutsättningar för flexibilitet och rörlighet. Denna samordning skall ske mellan underhållsverksamheten inom materiel- och verkstadsförvaltningarna och underhållsutbildningen inom tvångsförbanden. En sådan effektiv underhållsfunktion föreslås organiserad genom inrättandet av militärområdets underhållsregemente som övertar militärområdets materiel- och verkstadsförvaltningars verksamhet. Detta förefaller vara principiellt rätt väg för att effektivisera underhållsfunktionen som tillgängliga resurser utnyttjas rationellt. Regeringen föreslår av någon outgrundlig anledning att milounderhållsregemente nu endast skall inrättas i norra . Den fortsatta utbyggnaden skall anstå till en oviss framtid. Naturligtvis är en effektiv underhållsorganisation lika viktig i alla delar av . Därför borde organisationen utbyggas i hela landet. I vart fall är det särskilt angeläget att så nu sker i . Genom de regionala geografiska och militära skillnaderna skulle även värdefull erfarenhet vinnas för detaljutformningen inom övriga militärområden. 1989/90 Fö36 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett milounderhållsregemente för södra militärområdet med lokalisering i . bör redan nu besluta om att inrätta ett milounderhållsregemente för södra militärområdet med lokalisering till . Härigenom kan man även uppnå en rimlig beslutsordning, nämligen att som trängregementet i nedlägges så inrättas ett milounderhållsregemente på samma plats.
mot · GD02Fö37 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fö37 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:139 Underhållstjänsten i försvarsmakten Propositionen föreslår en omorganisation av underhållstjänsten i Övre militärområde, som är ändamålsenlig och riktig. Den ligger i linje med vad de gröna förespråkat om trängcentrum i varje militärområde (motion 1989/90:Föl7). Emellertid bör man vid en sådan omorganisation starkare beakta trängtrupperna som resurs vid civila katastrofer och vid stora flyktingströmmar. Vidare synes det inkonsekvent och mindre rationellt att om man, som propositionen anger, syftar till ett underhållsregemente i varje milo nu avveckla trängregementena i och . Underhållsfunktionens betydelse inses ofta inte till fullo förrän krig och katastrofer inträffar. Studier av och visar klart på detta - man gick in med en liten underhållsorganisation och kom ut med en stor. Riskerna att skall bli indraget i något stort krig är för dagen och den närmaste framtiden mycket små. Miljösituationen och utvecklingen i medför dock ökande risker för stora katastrofer och stora flyktingströmmar. Det är bra att motionsförslag om en internationell räddningsstyrka vunnit visst gehör och att börjat förbereda detta. som det behövs en kvalificerad styrka, som kan sändas ut med kort varsel, behövs dock även beredskap för att sätta in större styrkor. Man kan exempelvis tänka på , som inte ens kunde med en stormakts resurser. Trängtruppernas förmåga att tillfälligt organisera sjukvård, inkvartering och förplägnad är av omistligt värde i vår totala beredskap. Det är då viktigt att man vid en omorganisation inte bara ser till de stridande förbandens behov utan till totalförsvarets. Försvarsbeslutet skar ned på de självständiga trängförbanden. Integration av specialtruppslag redan i förbandens utbildningsskede bör enligt vår mening drivas långt, men trängtrupperna behöver dessutom en självständig ställning med tanke på deras avgörande betydelse för både militär och civil beredskap. Det är inte samhällsekonomiskt försvarbart att göra strikt bodelning mellan civil och militär underhållsberedskap. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att ett trängregemente (underhållsregemente) skall finnas i varje militärområde, 2. att beslutar att trängregementena, utöver de uppgifter som anges i proposition 1989/90:139, skall utbilda och hålla beredskap för räddnings- och underhållstjänst vid stora civila katastrofer och för flyktingmottagning, 3. att med ändring av tidigare beslut (1989/90:FöU3) beslutar att trängregementena i och skall behålla sin självständiga status som trängregementen för milo NN respektive milo Syd. () () 1989/90 Fö37 gotab 96665, 1990
mot · GD02Jo56 · 1990-05-08 00:00:00 — Någon motsvarighet för andra näringsgrenar finns inte. Ett marknadsanpassat jordbruk kommer i väsentlig grad att minska behovet av denna omfattande administration. Att lantbruksnämnderna skall upphöra att vara fristående länsorgan och inlemmas i den övriga länsförvaltningen har redan beslutats. Men ytterligare rationaliseringar är möjliga och nödvändiga. Utredning pågår om sammanslagning av lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd, och om att koncentrera all offentlig rådgivning till lantbrukscentra vid länens lantbruksskolor. Trots behovet av att noga kunna följa utvecklingen, bör en minskning av personalen genast kunna inledas. Den personal som friställs är väl kvalificerad för att täcka behov som finns inom tjänstesektorn och torde därför ha lätt att skaffa nya jobb. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med ändring i propositionens förslag beslutar om sådan ändring i lagen om skötsel av jordbruksmark att den föreslagna åttamånadersgränsen för normalfallet ändras till en tremånadersgräns, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lagstiftning om kvalitetskrav på ägg som saluförs i butik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid överlåtelse av fastighet det temporära arealstödet skall övergå till nye ägaren, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till räntestöd även för nystartad som är beroende av kvittningsrätt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar om kostnadskompensation för /91, 6. att avslår förslaget att göra handelsföretag ansvariga vid rekonstruktion av lantbruksföretag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att minst hälften av den spannmålsareal som tas ur produktion skall utgöras av mark i slättbygd, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att huvuddelen av nyplantering av skog utgörs av lövskog. 9. att begär att regeringen under nästa budgetår skall Mot. återkomma till med förslag till system för utbytesimport/ex- Jo56 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behållen areal för oljeväxtodlingen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medelstillskott till fonden för skördeskadeskyddet, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskning av den administrativa personalen inom jordbruket, 13. att för /91 under fjortonde huvudtiteln för Landskapsvårdande åtgärder anslår 50 milj. kr. mer än regeringen föreslagit eller således 150 milj. kr. och som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en motsvarande höjning de bägge följande budgetåren. () () () () () () () () () () () () gotmb 96635, 1990
mot · GD02Jo57 · 1990-05-07 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo57 av m.fl. (s, m, fp, c) v ' Mot. med anledning av prop. 1989/90:146 1989/90 Nuvarande jordbruksreglering omfattar bl.a. odlingen av bruna bönor. Stödet till odlingen utgår f.n. med dels ett arealbidrag på /ha, dels ett prisbidrag på /kg saluduglig vara. Odlingen har en omfattning av ca 1200 ha fördelat på ca 350 odlare. Odlingen är till koncentrerad till . Konsumtionen av bruna bönor uppgår till ca /år. Den svenska produktionen täcker detta behov till . Enda kända odling av den svenska typen bruna bönor finns i södra delarna av . I kombination med lök och matärtor är bruna bönor huvudgröda för de öländska specialodlarna. Om de ekonomiska förutsättningarna för odlingen rubbas kommer odlingen med all sannolikhet att försvinna. Den är således livsviktig för specialodlarna, den skapar inga överskottsproblem utan tvärtom avlastas spannmålsarealer, den betraktas också som en mycket viktig beredskapsvara. Odlingen får själv svara för all teknisk utveckling liksom förädling av utsäde och bibehållande av nuvarande specifika sorter. Detta och mycket annat medför en pressad ekonomisk situation som inte tål ytterligare försämringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bönodling även fortsättningsvis erhåller tillräckligt stöd, för att möjliggöra fortsatt svensk odling. () ()
mot · GD02Jo60 · 1990-05-07 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo60 med anledning av prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken Tillgång till färska, lokalt producerade livsmedel är en livskvalitet som efterfrågas i ökad utsträckning. Det är därför angeläget att livsmedelspolitiken utformas så att en sådan utveckling inte förhindras. Tvärtom bör den stimuleras på olika sätt, eftersom den - utöver de miljö- och kvalitetsmässiga förtjänsterna - kommer att gynna svenskt jordbruk när nu konkurrensen utifrån ökar. Ett av de områden som man i detta sammanhang bör titta närmare på är livsmedelsverkets regler för mjölkförsäljning. har en lantbrukare i Dörröd i efter medgivande av miljö- och hälsoskyddsnämnden sålt opastöriserad mjölk till enskilda hushåll. Djurbesättningens hälsotillstånd har enligt veterinärintyg varit mycket bra och inga anmärkningar från miljö- och hälsoskyddsförvaltningen har heller riktats mot de hygieniska förhållandena vid mjölkens framställning. anhöll man från Svaleboskolan i , som ligger från Dörröd, om tillstånd att få servera opastöriserad mjölk från denna lantgård som måltidsdryck vid skollunchen. På förslag av socialdemokraterna i Lunds miljö- och hälsoskyddsnämnd beslöt nämnden att bifalla framställningen. Däremot har reagerat negativt och skärpt sina föreskrifter när det gäller försäljning av opastöriserad mjölk. Man vill därmed förhindra försäljning till en bredare krets av konsumenter. Jag anser att livsmedelsverkets inställning är otidsenlig och förvånande. när landsbygdsbefolkningen var större - och de hygieniska förhållandena sämre - dracks det mycket mer opastöriserad mjölk i utan att myndigheterna inskred. är hygienen i mjölkhanteringen på gårdarna generellt sett väsentligt bättre och det finns därför ingen anledning till den restriktiva hållning som livsmedelsverket intagit. Men självfallet måste man som i varje enskilt tillståndsfall vad gäller försäljning av opastöriserad mjölk noggrant granska de hygieniska förhållandena. De bakterierisker som kan vara förenade med saluförande av opastöriserad mjölk under ordnade och kontrollerade former måste bedömas som utomordentligt små. Skulle sådana risker vara en realitet borde livsmedelsverket i första hand inskrida mot den mjölkkonsumtion, som sker betydligt mera okontrollerat av lantbrukarna själva och deras grannar. Jag hemställer därför att uttalar sig mot den skärpning av kungörelsen med föreskrifter om mjölk m.m. som nu har beslutat om och att man uttalar sig för att mjölkproducenter med god Mot. hygienisk standard skall kunna få tillstånd att sälja opastöriserad mjölk J06O också till en bredare krets konsumenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillstånd för mjölkproducenter att sälja opastöriserad mjölk till en bredare krets av konsumenter.
mot · GD02Jo65 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo65 med anledning av prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken I propositionen om den fortsatta livsmedelspolitiken föreslår regeringen bland annat att jordbruksnämndens konsumentdelegation skall förändras. Det nya förslaget innebär att konsumentdelegationens roll som förhandlingspart i jordbruksförhandlingarna upphör. Delegationen är partssammansatt med ett inslag av parlamentariker. Om regeringens förslag genomförs innebär det att den huvudsakliga arbetsuppgiften för delegationen upphör. Regeringen föreslår att konsumentkontakterna behöver utvecklas och anser att delegationens verksamhetsformer skall förändras. Kostnaderna för delegationens sekretariat föreslås bestridas över statsbudgeten. Kostnaden uppgår till 0,5 milj. kr. Om konsumenternas intressen skall bevakas är det viktigt att de företräds på ett opartiskt sätt. I en sådan organisation bör inte företrädare för försäljningsleden finnas med då de huvudsakligen bevakar sina egna intressen. Jag anser att det bör vara ett organ knutet till eller livsmedelsverket som utgör det organ som skall driva konsumentfrågorna rörande våra livsmedel. Om så blir fallet kommer konsumentens intressen att helhjärtat tas tillvara. Om dessa 0,5 milj. kr. tillföres /livsmedelsverket innebär det för verkens del ökade möjligheter att bedriva en god bevakning av konsumentfrågorna. Inte minst de kvalitetskrav som vi ställer på svenska livsmedel måste bevakas i de fall importen ökar. Det är orimligt att ställa större krav på svenska livsmedelsprodukter jämfört med de utländska produkterna. Våra stränga krav på goda livsmedel får inte förändras med en eventuellt ökad import. jordbrukare producerar livsmedel som inte besprutats med kemiska preparat i samma utsträckning som många importerade produkter. Det är viktigt att konsumenternas krav följs upp i en ändrad livsmedelsförsörjningssituation. Den kontrollen och debatten måste föras av ett organ som verkligen bevakar konsumenternas intressen inte enbart ur kostnadssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1989/90:146 såvitt avser bibehållandet av konsumentdelegationen. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. 1989/90 tionen anförts om behovet av konsumenternas intressebevakning med Jo65 en ny livsmedelspolitik.
mot · GD02Jo66 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo66 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken I propositionen heter det bl.a. att det i samband med den livsmedelspolitiska reformen krävs insatser från samhällets sida för att ge råd och utbildning till jordbrukarna inför de förändringar som genomförs. Det sägs vidare att det blir nödvändigt att bredda kunnandet på det rent produktionstekniska området. Den stora omställning som väntar svenskt jordbruk ställer sålunda stora krav på kunskapsförsörjning och utvecklingsarbete. slättbygd måste i första hand utgå från de möjligheter til en varierad odling med olika slag av grödor. Vissa speciella grödor har särskilda förutsättningar i genom dess klimat och jordmån. Bland sådana grödor kan nämnas maltkorn, olika oljeväxter, sockerbetor, potatis och fältmässiga köksväxter. Dessutom kan det bli aktuellt att introducera nya grödor särskilt anpassade för det sydsvenska klimatet. Livsmedelsindustrin är i stor omfattning lokaliserad till . Bara i sysselsätter denna industri ca 20 000 personer. Ett utvecklingsarbete inom livsmedelsindustrin förutsätter att industrin erhåller de kvaliteter som krävs för att i sin tur producera den bästa slutprodukten. För att på bästa sätt utveckla möjligheter behövs en särskild kompetens i sydsvensk växtodling som på ort och ställe kan utveckla de grödor som har speciella odlingsförutsättningar och som kan vidareförädlas i nära samarbete med livsmedelsindustrin. Inför det allt hårdare ekonomiska klimatet är det mycket angeläget att tillräckliga forskningsresurser ställs till förfogande. Det är också viktigt med en hög vetenskaplig kompetens inom växtodlingsområdet i med hänsyn till miljöfrågornas stora vikt i regionen. En professur i sydsvensk växtodling med placering i är därför i hög grad motiverad. är forsknings- och utbildningscentrum i . Här finns lokaler, fältförsöksorganisation m. m. som gör att den aktuella förstärkningen kan inpassas på ett organisatoriskt riktigt sätt i samverkan även med den baskunskap som finns vid . har beslutat om anslag till forskning och utbildning för det kommande budgetåret varför ytterligare ekonomiska resurser inte kan bli aktuella från sida förrän under det därpå följande budgetåret. Ett tillkännagivande från sida om det värdefulla och angelägna att inrätta en sådan professur skulle emellertid kunna bädda för ett positivt beslut vid 1990/. Med hänvisning till det anförda hemställs J066 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i sydsvensk växtodling. () ()
mot · GD02Jo69 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo69 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/89:146 Livsmedelspolitiken Den nya livsmedelspolitiken kommer, trots de insatser som föreslås, att innebära stora förändringar av det hävdvunna svenska kulturlandskapet. får utvisa om de medel som föreslås ställas till förfogande för att motverka de allvarligaste skadorna på kulturlandskapet kommer att vara tillfyllest. Det är mycket angeläget att resurserna får en sådan användning att de verkligen på ett optimalt sätt bidrar till att de värdefullaste delarna av kulturlandskapet kan hållas levande och vara till fortsatt glädje för hela befolkningen. Insatserna måste således vara breda och får inte koncentreras på ett fåtal aspekter. Den föreslagna målformuleringen synes vad gäller hänsyn till kulturmiljövården inte ge tillräcklig ledning. Honnörsord som rik och varierad täcker inte alla värdefulla, historiskt betydelsefulla kulturlandskap. Den framlagda målformuleringen för livsmedelspolitiken behöver därför enligt vår uppfattning förtydligas med avseende på kulturmiljömålet och få förslagsvis följande formulering: Miljömålet skall vara att slå vakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och att minimera jordbrukets miljöbelastning. Produktion och markanavändning bör främja tillvaratagandet av odlingslandskapets kulturvärden från olika epoker och brukningsformer. Med den brådska som måste råda ifråga om att möta anmälningar om nedläggning av jordbruksmark krävs att länsstyrelserna har ett gott bedömningsunderlag i form av inventeringar och kunskapssammanställningar som är adekvata i förhållande till den nya bedömningssituationen. Underlaget kan i många fall komma att visa sig ofullständigt i detta avseende. I synnerhet torde detta gälla inom kulturmiljövårdens område, där resurserna av tradition varit mycket begränsade. Det finns enligt vår uppfattning en påtaglig risk att länsstyrelsernas beslutsunderlag kommer att styra mot en icke avsedd prioritering. Eftersom detta uppenbart skulle strida mot intentionerna att värna om landskapets samlade natur- och kulturmiljövärden, anser vi det nödvändigt att snabbt stärka länsstyrelsernas möjligheter att förbättra situationen genom särskilda inventeringar och landskapsanalyser. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att landskapsvårdsprogrammets medel skall kunna utnyttjas av länsstyrelserna också för anskaffande av bättre beslutsunderlag i synnerhet inom kulturmiljövårdens område, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förändrad målformulering för livsmedelspolitiken. () ()
mot · GD02Jo70 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo70 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:146 Livsmedelspolitiken Potatis har sedan lagstiftning 1934 varit prioriterad råvara för konsumtionssprit som tillverkas för försäljning i . I proposition 1989/90:146 föreslås att lag skall upphöra att gälla. Förslaget i propositionen kan innebära att odlingen av ca 3 000 ha fabrikspotatis upphör i en region, som även i övrigt kommer att påverkas kraftigt av strukturomvandlingen i jordbruket. Det finns också en uppenbar risk för ökad miljöbelastning i de fall fabrikspotatisodlingen ersätts av andra grödor med mindre upptagningsförmåga. Detta är särskilt känsligt med tanke på de problem som finns när det gäller . Visserligen skulle en övergång till andra grödor med noggrant anpassad gödsling kunna innebära en oförändrad miljöbelastning, men i många fall finns inga ekonomiskt försvarbara ersättningsgrödor. I praktiken är därför fabrikspotatis överlägsen på de jordar som berörs i bland annat län. I propositionen förutsätts att förslaget om avskaffande av lag skall leda till att alla råvaror får konkurrera på lika villkor. Ett problem är emellertid att spritproduktionen är reglerad och tillverkning av konsumtionssprit sker genom ett i lag reglerat monopol. Det finns således bara ett företag som har rätt att producera konsumtionssprit och som således också är enda uppköpare av råvara. Staten bör därför upprätta ett avtal med AB Vin och Sprit som innebär att bränneriodlarna ges rätt att leverera potatis som råvara på konsumtionssprit till ett pris som motsvarar stärkelsepriset från vete. Detta skall gälla den kvantitet konsumtionssprit, som med hänsyn till också andra krav kan produceras med potatis som råvara. Avtalet bör utformas så att odlarna ges en tillräcklig övergångsperiod. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt att leverera potatis som råvara för konsumtionssprit.