mot · GD02U610 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: U610 av och (båda mp) Vi i de gröna har och 1989 uppmärksammat den svenska utrikesministern på de akuta problemen i på grund av oroligheter där i samband med den kinesiska ockupationen och fredssträvanden. omfattar en fjärdedel av yta, motsvarande sammanlagda yta. Där bor endast 6 miljoner tibetaner. Denna omständighet är en del av problemet, eftersom det är så få i förhållande till miljardbefolkning. är det högst belägna landet i världen och detta har präglat landets historia. Tibetanerna har en 2 000-årig historia som nation med en befolkning isolerad bland bergen. Denna isoleringspolitik varade ända , då kineserna ockuperade landet. angav två skäl för intrånget: dels att alltid varit en del av , dels att befriade tibetanerna från ett föråldrat socialt system och att behöver för att kunna utvecklas kulturellt och ekonomiskt. Båda typerna av argument är imperialistiska och koloniala. Detta beror i sin tur på att Beijingregeringen aldrig förstått vad problemet verkligen innebär, inte vet vad tibetanerna känner, vad historia är, varför tibetanerna protesterar, varför tibetanerna älskar och vördar etc. Tibetanerna vill inte ha kineserna i sitt land. De hävdar att är ett självständigt land, alltid har varit och skall så förbli. De anser också att blev invaderat 1950 och att deras land varit olagligt ockuperat. Kineserna säger att alltid varit en del av och vad vi säger i denna motion är inblandning i inre angelägenheter. Påståendet att alltid tillhört är rent nonsens. I detta sammanhang skulle detta föra för långt att utreda saken. och de mänskliga rättigheterna firade (40-års)-jubileet av de mänskliga rättigheterna. Det skedde på ett storslaget sätt, men de gjorde en reservation vid tolkningen av rättighetsförklaringen: Vi har inte nödvändigtvis samma uppfattning om de mänskliga rättigheterna som västnationerna har, därför att vi menar att individuella mänskliga rättigheter inte är lika viktiga som grupprättigheten. demonstrerade tibetanerna i för självständighet och Mot. 1989/90 mänskliga rättigheter. De kinesiska myndigheterna blev förvånade. Den U610 som ledde femtonmannademonstrationen och ropade slagord blev skjuten rakt igenom huvudet. Ingen provokation eller våld hade förekommit. Vad har hänt i ? Efter den kinesiska inmarschen 1950 har inte bara tibetanerna tagit skada utan även naturen. hade alltid en ekologisk balans mellan natur och befolkning rått i landet; ingen svält hade förekommit tidigare. Med ockupationen fördes 500 000 kinesiska soldater och dessutom civila in i . Man förbjöd odling av korn och beordrade veteodling istället. Sedan kineserna kom till har tre svältperioder ägt rum. har ca 1,2 miljoner tibetaner dött, inte endast av svält utan i revolter mot kineserna, av självmord, i fångläger och fängelser. Det är mer än en sjättedel av befolkningen. har haft en rik kulturhistoria inom litteratur, konst, arkitektur och vetenskap. , alltså före kulturrevolutionen i , förstördes av historiska byggnader - tempel, bibliotek, medicinska institut och religiösa byggnader av alla slag. De återstående förstördes under kulturrevolutionen. Vid slutet av denna fanns av 6 400 kloster tretton (13) kvar! Som ett slags kompensation till dessa dåd har tibetanerna fått åttavåningshus i och Shigatse, men i dessa byggnader bor kineser. Man har fått elektricitet, men elkablarna leder bara till byar där kineserna bor. I finns elektricitet för både tibetaner och kineser, men den är ransonerad för tibetanerna o.s.v. Tibetanerna behandlas på alla sätt som andra klassens medborgare i sitt eget land. En medlem av den kinesiska regeringen besökte faktiskt , nämligen Hu . Chockad inför vad han fick se, satte han upp en plan, vars genomförande skulle återföra levnadsstandarden i landet till nivå. Olyckligtvis avled Hu i fjor. Den ekonomiska levnadsstandarden tycks sakta närma sig nivå. var inte något idealsamhälle utan ett gammalt föråldrat samhälle som resten av , inklusive . Det intressanta är emellertid frågan var skulle ha stått om inte invaderat landet. Eller hur kommer att utvecklas den dag kineserna tågar ut ur landet. Utan pengar, utan territorium men med en mängd motstånd och svåra hinder har tibetanerna skapat ett slags modern exiltillvaro med spridning i hela . har föreslagit att skall vara en demokratisk stat med en konstitution som garanterar de mänskliga rättigheterna och att allmänna val skall hållas. själv är beredd att stiga åt sidan vad gäller styrelsen för att tibetanerna skall erbjudas ett verkligt demokratiskt system. har framfört en fempunktsplan för att återställa freden och Mot. respekten för de mänskliga rättigheterna i och för att skydda U610 identitet som nation, dess kultur och andliga tradition. Dessa fem punkter är: 1. att förklara som fredszon och dra tillbaka de kinesiska trupperna; 2. att upphöra med den planerade invandringen av kineser, vilken hotar tibetanernas existens som folk; 3. att återge tibetanerna deras fundamentala mänskliga och demokratiska rättigheter och frige de politiska fångarna; 4. att återuppbygga och skydda ekologi och att upphöra med att använda för produktion av kärnvapen och som avstjälpningsplats för kärnavfall; 5. att inleda en dialog mellan och om status och förhållandet mellan de tibetanska och kinesiska folken. Vad kan vi göra? Mångå länder har skickat skrivelser i vilka de förklarat att de är bekymrade över läget i och bett att börja samtala med . Denne har också bett om att sådana samtal eller diskussioner skall komma igång och lagt fram en kompromisslösning. Han har i den föreslagit att skulle ha kontroll över inrikesfrågorna men att skulle få besluta om utrikespolitiken. Vidare skulle få ha kvar sina trupper i tills landet förklaras som fredscenter med status av ett slags nationalpark, där även människor kan bo och avmilitariseras med syfte att förklaras som fredszon i , ett område där alla nationer kunde diskutera ostörda. För detta krävs att alla stater runt är villiga att samarbeta. Många tibetaner är emellertid besvikna över detta kompromissförslag. Kineserna säger att de vill förhandla men hittar alltid på ursäkter för att inte behöva göra det. Kineserna skulle vinna stor prestige om de kom till förhandlingsbordet och förde direkta samtal med . Vi anser att nuvarande politik i , särskilt med politiskt förtryck och aktiv invandring av ett stort antal kineser till , hotar överlevnaden av det tibetanska folkets religiösa, kulturella och nationella identitet. I kan vi utöva påtryckningar på i avsikt att klargöra för den kinesiska regeringen att svenskarna inte accepterar vad som sker i under nuvarande omständigheter. Vi uppmanar den att spela en aktiv roll i stödet för det tibetanska folkets rimliga och legitima krav på att bestämma över sitt eget politiska, ekonomiska, kulturella och sociala öde medelst fredliga medel och verka för ett slut på ockupationen av . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjliggöra fredssamtal mellan och den kinesiska regeringen, förslagsvis i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det är 7 angeläget att och representanter för den tibetanska exilregeringen inbjuds officiellt till för samtal om problem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om det tibetanska folkets rätt till självbestämmande bör väckas på instundande möte i om de mänskliga rättigheterna såväl som i andra FN-organ och internationella fora, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution nr 1723/XVI. () () 1989/90 U610