mot · GD02Fi48 · 1990-03-22 00:00:00 — Regeringens förslag till åtgärder för att dämpa efterfrågan är otillräckliga, kommer för sent och drabbar i stor utsträckning dessutom fel sektor av samhällsekonomin. Den viktigaste föreslagna åtstramningen, den lagfästa sjuklönen/arbetsgivarperioden, ger åtstramning först . Denna åtstramning drabbar dessutom företagen och den kommunala sektorn. Detta är helt fel recept mot de ekonomiska problem som regeringen själv har konstaterat. För exportföretagen är det ju de snabba kostnadsstegringarna som leder till försämrad internationell konkurrenskraft som är problemet. Då skall man inte ytterligare öka företagens kostnader för arbetskraft genom att inte ge full kompensation för sjuklönekostnaderna i form av sänkta arbetsgivaravgifter. Det leder till att bytesbalansen kommer att försämras ytterligare. Den föreslagna arbetsgivarperioden drabbar kommuner och landsting hårt ekonomiskt. De brottas redan med stora ekonomiska problem som förvärras om det föreslagna kommunala inkomstskattestoppet genomförs. Problemet i den svenska ekonomin är att hushållens köplust är för hög vilket leder till överefterfrågan på varor och tjänster. Importen och överhettningen på den svenska arbetsmarknaden ökar. de gröna har i sin finansmotion under den allmänna motionstiden utförligt presenterat sitt budgetalternativ. I finansmotionen sades också att vi, om läget förvärrades såsom det nu har gjort, var diskutera ytterligare efterfrågedämpande åtgärder. Varför minska efterfrågan? Att minska efterfrågan inom landet har flera syften: - att minska inflationstrycket och därmed kraven på lönekompensation för stigande kostnader, - att minska importen för att förbättra bytesbalansen och komma tillrätta med lånefinansierad konsumtion, - att öka industrins utrymme för export såväl prismässigt som kvantitativt för att bidra till en bättre bytesbalans, - att bidra till att sänka marknadsräntorna och diskontot, - att bidra till att säkra god tillgång på lönearbete, - att minska miljöbelastningen. 1989/90 Fi48 - Tidigarelägg den planerade koldioxidskatten till och inför en skatt på uran från samma tidpunkt. - Fördubbla reklamskatten från samma datum. - Höj skatten på alkohol och tobak betydligt mer än regeringen föreslår. Skatterna på sprit och på tobak bör höjas och på vin och malt - Sänk ersättningen i sjuk- och föräldraförsäkringen till för den del av inkomsten som ligger över 4,5 basbelopp. - Låt flyget betala samma miljö- och energiskatter som vägtrafiken. - Sätt i gång kampanjer i hela landet för att minska den materiella förbrukningen. - Sänk hastigheterna på våra vägar för att minska åtgången på drivmedel. - Slopa mervärdeskatten för inhemska förnybara energislag. - Slopa mervärdeskatten på persontransporter. - Inför skärpta kontokortskreditrestriktioner genom att höja det månatliga inbetalningskravet till av under månaden uttagen kredit. Totalt bör detta ge en extra dämpning av efterfrågan på ca . - Senarelägg en del av marginalskattesänkningarna, främst för högre inkomster. Inriktningen bör vara att härigenom eliminera den extra påspädning av efterfrågan som annars kan bli resultatet av skattereformen. - Ge skatteskalan en bättre låginkomstprofil så att de lägst avlönade inte drabbas. - Ta bort momsen på svensk basmat och finansiera detta med höjd moms på andra varor med viss överfinansiering. - Öka egenavgiften och minska statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen. - Inflationsskydda punktskatter och miljöskatter på energi. Regeringen anger god ekonomisk tillväxt som ett mål för den ekonomiska politiken. Med god avses i detta sammanhang alltid hög och ökande ekonomisk tillväxt mätt i BNP. de gröna anser att diskussionen kring ekonomisk tillväxt måste utvecklas och preciseras för att bli meningsfull. Ekonomisk tillväxt kan aldrig vara ett mål i sig. Vissa sorters tillväxt är klart skadlig och därför inte önskvärd. Det gäller t.ex. tillväxt som leder till miljöförstöring, ökat uttag av knappa råvaruresurser eller ökad rovdrift på Mot. 1989/90 människor. Det finns andra slag av tillväxt som kan vara positiv, t.ex. en ökad produktiet på grund av bättre arbetsorganisation och ny miljövänlig teknik, bättre utnyttjande av råvaror och material eller ökade insatser inom vård och omsorg. Det är med andra ord tillväxtens innehåll och inte tillväxten i sig som är väsentlig. I propositionen anförs som förslag på tillväxtbefrämjande åtgärder bl a en infrastrukturfond för järnvägar och kollektivtrafik och åtgärder för att stödja utvecklingen av mindre och medelstora företag. Förslaget om infrastrukturfonden är i och för sig bra men helt otillräckligt med hänsyn till de stora behov som finns på trafikområdet. de gröna vill att det satsas påutbyggnad av järnvägsnätet och därutöver ytterligare medel för utbyggnad av miljövänlig kollektivtrafik i de större städerna. Det måste också ske en kraftig satsning på ny miljövänlig energiteknik och på energihushållning samt på miljövänlig teknik i industriproduktion och för avfallshantering och återvinning. Dessa satsningar skall enligt de gröna delvis finansieras genom råvaruskatter och miljöskenergi, på andra råvaror och på utsläpp i miljön. Också andra finansieringsformer, t.ex. markavgifter, lånefinansiering och avgiftsfinansiering kan användas. Höjda skatter på råvaror och utsläpp sig att missgynna energislösande och miljöfarlig produktion och göra de miljövänliga alternativen mer lönsamma, vilket också ökar möjligheterna att finansiera dem. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken med grön åtstramning som angetts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra och förstärka spelreglerna på arbetsmarknaden, 3. att , endast under förutsättning att i motionen angivna villkor uppfyllts, godkänner att lag om pris- och hyresstopp får tillämpas av räknat från , 4. att , om i motionen angivna villkor ej är uppfyllda, avslår förslaget om pris- och hyresstopp, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att minska överhettningen på arbetsmarknaden, 6. att beslutar att höja skattesatserna på spritdrycker och tobaksvaror och på vin och öl , 7. att beslutar att införa en koldioxidskatt på /kg från , 8. att beslutar att införa en skatt på uran motsvarande /kWh av uranets energiinnehåll från , 9. att beslutar att fördubbla reklamskatten från den 1 1989/90 10. att beslutar införa samma miljö- och energiskatter för flygtrafiken som de som gäller för vägtrafiken, 11. att beslutar slopa mervärdeskatten för svensk basmat och att skattebortfallet kompenseras med höjd moms på övriga varor, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att snabbt få ut flyktingar i arbete, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det måste sättas i gång nationella hushållningsoch ergisparkampanjer i hela landet, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sänka hastigheterna på våra vägar för att minska drivmedelsförbrukningen, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte bör byggas, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de fyra orörda Norrlandsälvarna grundlagsskyddas, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra det möjligt för föräldrar att i samverkan kunna ta över tomma daghemsavdelningar, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inflationsskydda punktskatter och miljöskatter på energi, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge skatteskalan en tydlig låglöneprofil, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att starta ett stort investeringsprogram på minst 65 000 milj. kr. för att bygga ut och rusta upp järnvägsnätet, 21. att beslutar att slopa mervärdeskatten på inhemska förnybara energislag, 22. att beslutar slopa mervärdeskatten på persontransporter, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det kommunala inkomstskattestoppet, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta restriktioner för kontokortskrediter. () () gotab 96427, 1990