mot · GE02Bo6 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:34 Ny bostadsfinansiering, m.m. Partimotion om avslagCenterpartiet har i en särskild partimotionavvisat regeringens proposition om förslag till nybostadsfinansiering. I partimotionen redovisar vivår syn på hur bostadsfinansieringen börreformeras.Ett nytt bostadsfinansieringssystem bör utgåifrån en omfördelning av kostnaderna över tidensom bärs solidariskt av alla, där fastighetsskattenoch räntebidragen används som bostadspolitiskainstrument. Bostadsfinansieringen skall vidareutgöras av en bassubvention -- lika till alla -- ochkombineras med stimulanser för ökat sparandegenom personliga investeringskonton. Med ensådan inriktning kan problemen med snabbtväxande subventioner och en bättre prioritering avbostadsstödet åstadkommas.Skulle inte partimotion vinnariksdagens bifall tar vi i denna motion upp somandrahandsyrkande några förslag till förändringar idet föreslagna systemet som vi anser mycketangelägna att genomföra för att mildraregeringsförslagets negativa effekter för de boendeoch för folkhushållet.Sänkt byggmoms i stället för investeringsbidragI syfte att kompensera bostadsbyggandet förökade kostnader som följer av de slopadereduceringsreglerna för mervärdeskatten förbyggnads- och anläggningsarbeten föreslås ipropositionen att ett investeringsbidrag för ny- ochombyggnad införes från . Bidragskall lämnas av de beräknadekostnaderna inkl mervärdeskatt förmervärdeskattepliktiga åtgärder. Vid ombyggnadlämnas bidrag endast för nyinvesteringar och förunderhållsåtgärder med en varaktighet på minst 30år. En förutsättning för investeringsbidraget är tillsvidare att bostadslån lämnas för projektet.Enligt uppfattning får boendet genomkraftigt höjda boendekostnader bära en alltför stordel av skattereformens finansiering för att det skallvara möjligt att åstadkomma en skatteomläggningmed rättvis fördelning som grund. I syfte att hållanere boendekostnaderna avvisade förslagettill fördubblad byggmoms i samband medriksdagens behandling av skattereformen. Därefterhar senare i en särskild motion krävt attbeslutet om fördubblad byggmoms rivs upp.Den nu tänkta ordningen från regeringen attförst ta ut en skatt på byggandet och sedan betalatillbaka delar av den till dem som bygger innebär enonödig rundgång som dels medför ökat krångel ochdels får en rad andra negativa effekter som fördyrarbyggandet och boendet. Vi föreslår därför i linjemed våra tidigare ställningstaganden att beslutetom ändrade reduceringsregler för mervärdeskatt ihär aktuella fall rivs upp. Reglerna bör ändras så attuttaget av moms för samtliga tjänster för byggandeoch boende uppgår till av beskattningsvärdet.I den händelse vårt förslag om avslag påpropositionen och återinförande av reduceradbyggmoms inte skulle vinna bifall,innebär regeringens förslag om investeringsbidragatt den fördubblade byggmomsen kompenserasendast i begränsad omfattning. Det har tidigare isamband med förslagen i skatteomläggningenutlovats. Det nuvarande förslaget innebär såledesen ytterligare skärpning av kostnaderna i boendetsom en följd av skatteomläggningen. Redan viduppförande av en bostad på 120 kvadratmeteruppstår en merkostnad på . För densom bygger ett större hus, som barnfamiljerregelmässigt efterfrågar, blir merkostnaden ännuhögre. För de största hus som berättigar tillstatliga lån blir effekterna av den nya byggmomsenen kostnadsökning på mer än , trotsinvesteringsbidraget. Denna ökade fördyring avbyggandet och boendet kan inte acceptera.Det minsta som kan begäras i detta sammanhang äratt tidigare givna löften infrias.Om inte bifaller vårt krav om denlägre momssatsen för byggande föreslår vi attinvesteringsbidraget skall grundas på hela dengodkända produktionskostnaden i aktuella fall.Vi anser även att den kompensation för defördyrade byggkostnaderna som den ökademomsen innebär skall utgå vid ny- och ombyggnadav samlingslokaler enligt de villkor som ovanredovisats.Krav på bostadsanvisning ochmarkvillkor bör bortFör att få statligt stöd enligt det nyabostadsfinansieringssystemet överförs en radallmänna krav från det nuvarande systemet att gällaockså i det nya. Det innebär att krav ommarkvillkor och bostadsanvisningsrättskall vara uppfyllda innan stöd utgår.Detaljreglering leder till krångel och byråkrati.Det försvårar och fördyrar byggprocessen. Vidövergången till ett nytt system bör därför allamöjligheter tas till att förenkla och avbyråkratisera,istället för att gå motsatt väg som regeringen gör.Den nuvarande lagen om bostadsanvisningsrättbygger på tvång och ökad byråkrati. Den har intevisat sig nå det syfte den var avsedd att främja,nämligen en rättvis fördelning av bostäderna och enallsidig befolkningssammansättning. Enligt våruppfattning måste ett samarbete i dessasammanhang mellan kommuner, husägare ochderas organisationer byggas upp på ett frivilligt ochobyråkratiskt sätt på frivillighetens väg. Lagen omkommunal bostadsanvisningsrätt har intemotsvarat sitt syfte. Det finns därför ingenanledning att som villkor för bostadsstöd ställa kravom bostadsanvisningsrätt.Propositionen bör således avslås i denna del.Detsamma gäller för krav om markvillkor för attfå stöd. Även i denna del bör således propositionenavvisas om det nya finansieringssystemet skallinföras.Förenklingar och avbyråkratiseringÄven i övrigt är förslaget onödigt krångligt. Delånesökande kommer att möta en växandebyråkrati i det nya systemet trots att en del av destatliga räntebidragen omvandlats tillåterbetalningspliktig skuldökning på den öppnakreditmarknaden. Länsbostadsnämndernasomfattande prövningar från det gamla systemetfinns kvar i det nya systemet. En krånglig ochgodtycklig prövning av den statliga kreditgarantin ien ny myndighet tillkommer. Trots statligagarantier skall nya pantbrev oupphörligen skrivasut o.s.v.Enligt vår uppfattning har inte möjligheterna tillförenklingar och avbyråkratisering tagits till vara.Förslaget bör därför överarbetas och förslag tillförenklingar presenteras för innanförslaget träder i kraft. Detta bör ges regeringen tillkänna.Mindre uppräkning av nettoräntanEnligt förslaget skall den nettoränta somlåntagaren skall betala för sitt investerings- ochräntelån skrivas upp med inflationen.Boendekostnadsutredningens förslag sompropositionens förslag bygger på förordade attnettoräntan skulle skrivas upp med inflationenminskad med en procentenhet. Vi menar att det varett bättre förslag.Konsekvenserna av regeringens förslag innebäratt allt det framtida ekonomiska utrymmet i enfastighet täcks in av den växande skulden. Därmedges inget utrymme för reinvesteringar förreparationer och upprustningar vilket kommer attmedföra att kvaliteten i bostäderna kommer attförsämras liksom boendemiljön.Inte heller finns utrymme för särskilda topplånmed huset som säkerhet. För praktiskt taget allaegna hem, som byggs , erfordras topplån. Ifortsättningen kommer det enbart att bli möjligt förpersoner med ganska betydande förmögenhet ellermed privata borgensmän som stöd att bygga ett egethem. Det innebär att det nya förslaget kommer attbeskära många möjligheten, inte minstbarnfamiljer, från att välja det boendealternativsom det egna småhuset utgör. En kraftiguppräkning av nettoräntan gör det svårare för ännufler.En uppskrivning av skulden i denstorleksordning som föreslås innebär vidare attvärdeökningen på fastigheterna kommer att liggamycket nära eller under inflationen. Därmedkommer motivet för ägande av framföralltflerfamiljshus att försvinna då en dåligdirektavkastning inte kan uppvägas av envärdestegring. Följden blir att privatägande avfastigheter omöjliggörs. Istället blir det dekommunala fastighetsbolagen och allmännyttansom får ta på sig ett tungt ägaransvar medbetydande risker för framtida stora förluster. Detgäller särskilt kommuner i glesbygd och svagaregioner.Med den föreslagna höga uppräkningen blirockså risken för kraftiga prisfall på fastigheterpåfallande vilket gör att systemet med räntelånmycket snart kan haverera.En ytterligare följd av räntelåneprincipen meden uppskrivning av nettoräntan med inflationensstorlek blir att det av paritetsskäl inte finns behovav att belasta dessa fastigheter med fastighetsskattså länge räntelåneskulden växer och utgifternaregleras genom nettoräntan. Det innebär attfastighetsskatten som bostadspolitiskt instrumentförsvinner och automatiskt blir en direkt fiskal skattpå boendet. Det är mycket olyckligt eftersom mandärigenom öppnar för ytterligare vägar att beskattaboendet som sedan lätt kan följas av ytterligareskatteskärpning med ökade boendekostnader somföljd. Strävan borde istället vara att sänkafastighetsskatten och ta bort den helt när den intelängre är motiverad av rent bostadspolitiska skäl.Med nettoräntans kraftiga upptrappning skärpsräntelånens intäckning av de boendesbetalningsförmåga till det yttersta. Detgör inte bara fastighetsskatten omöjlig sombostadspolitiskt instrument utan gör också att denya reglerna för reavinstskatten inte kan tillämpas.Antag att en person bygger ett hus och belånardet med samma summa som det kostar attproducera huset. Vi säger att den summan är 1miljon kr. är skulden uppe i 1,4miljoner kr. Han är då lycklig nog att kunna säljahuset för mer än vad skulden uppgår till vid dettillfället. Han säljer det för . Trotsdet kommer han att göra en förlust på 35 000 krefter det att han har betalat reavinstskatten somutgör av försäljningssumman och blir 135 000kr. Ett sådant utfall är orimligt och lederbostadsmarknaden fel.Vi föreslår därför att uppskrivningen avnettoräntan mildras. Nettoräntan bör skrivas uppmed inflationen minus 1 procent.Översyn av fastighetsskatte- ochreavinstskattereglernaAv det ovan anförda följer att såväl reglerna förfastighetsskatt som reglerna för uttag avreavinstskatt måste ses över och anpassas till detnya systemet med räntelån. Vi föreslår attriksdagen hos regeringen hemställer om en sådanöversyn för den händelse förslaget till nybostadsfinansiering skall genomföras.Starkare kreditgarantiDen allvarligaste effekten av regeringens förslagom räntelån blir att byggandet på landsbygden ochde små orterna i svaga regioner kommer att heltupphöra. Ingen vågar investera i ett eget hus om devet att skulden växer snabbare än värdestegringenpå fastigheten. Detta förhållande är påtagligt isvaga regioner där efterfrågan på bostäder är litenoch bristen på arbete påtaglig.Följden blir att de allra flesta kommer att väljade redan expansiva regionerna för sin bosättning.Där är man mest säker på att få en värdetillväxt påsin fastighet som motsvarar låneskuldens ökning.Denna koncentrationsdrivande effekt somförslaget frammanar är skäl nog att avvisa helapropositionen.Den kreditgaranti som föreslås i propositionenför att förhindra denna koncentration är långt ifråntillräcklig för att motverka denna starkapsykologiska effekt som blir följden av ett naturligtoch rationellt tänkande från de boende.Om inte detta förslag skall bli dödsstöten för densvenska landsbygden måste, om enriksdagsmajoritet är beredd att genomförasystemet, förslaget om kreditgaranti ändras så attrisken att bygga på landsbygden och i svagaregioner elimineras helt.Kreditgaranti för långivaren och inte låntagarenmed prövning från fall till fall i en särskildkreditgarantinämnd öppnar för stor otrygghet förden enskilde och betydande godtycke. Ettinrättande av en ny myndighet --kreditgarantinämnden -- innebär ökad byråkrati.Det bör undvikas.En garanti bör utformas som redan vidsystemets uppbyggnad klart anger vad som gäller ifråga om garanti och ersättning. Den som byggerskall veta vilka regler som gäller och skall intebehöva sväva i ovisshet om vad en särskild prövningi efterhand kan ge för resultat. En särskild prövningi varje enskilt fall bör utraderas ur garantisystemet.Vidare bör det klart framgå av garantin att densom bygger skall hållas skadeslös för förluster somorsakas av skuldökningen som följd av räntelånet.Dessutom skall det göras klart från början ireglerna att staten inte skall kunna ställaregressanspråk på det kompensationsstöd för denförlust som kompensationsstödet avser att ersätta.En möjlig väg för utformningen av ett bättregarantisystem mot förluster orsakade av växandeskuld på grund av räntelån för hus iregionalpolitiskt utsatta områden är, att statenalltid garanterar ett värde för huset som motsvarasav produktionsvärdet ökat med inflationen underden tid skulden ökar som följd av räntelånet. Ensådan regel bör ha geografisk anknytning och varabaserad på regionalpolitiska hänsynstaganden.För den händelse vårt avslagsyrkande påpropositionens förslag i sin helhet inte vinnerriksdagens bifall föreslår vi att i denna delavslår propositionen och hemställer hos regeringenom nytt förslag till kreditgaranti i linje med vad somanförs i motionen. Förslaget bör lämnas tillriksdagen i så god tid att beslut kan fattas före detatt reformen träder i kraft. Vi föreslår vidare attriksdagen beslutar att göra ett ikraftträdande avreformen avhängigt ett beslut i dennafråga.Proportionellt förlustansvar mellan stat ochkommunVid övergången till nytt system föreslås de nugällande reglerna beträffande kommunalt ochstatligt förlustansvar för lån gälla även i det nyasystemet. Det innebär att kommunen skall svara förförluster intill ett belopp av av låneskulden påden del som ligger av dagenslåneunderlag för bostadslån. Enligt nu gällanderegler är inte detta förlustansvar proportionelltmellan kommun och stat. Först skall kommunentäcka sin förlustdel därefter går staten in och täckeråterstoden om ytterligare förlust finns att täcka.Detta är enligt vår uppfattning enotillfredsställande ordning. Staten och kommunenbör dela på en förlust proportionellt i förhållandetill förlustansvarens storlek.Vi föreslår att avslår propositionen idenna del och beslutar i enlighet med vad som häranförs.Behåll nuvarande system för befintliga lånPropositionens förslag innebär att ävenbefintliga hus med statliga lån skall föras in i det nyasystemet med räntelån.Från sida har vi vid åtskilliga tillfällenframhållit vikten av att det förs en politik som ärlångsiktig och gör att alla på bostadsmarknaden harfasta och stabila regler att planera efter. Eninvestering i ett eget hem är för de flesta familjerden största ekonomiska investering som man görunder ett liv. För den egna familjeekonomins del ärdet viktigt att en sådan långsiktig investering kangöras med god kännedom om de långsiktigaekonomiska villkor som kommer att ligga till grundför en sådan investering. De som byggt och tagit lånefter det system som gäller har kalkylerat medatt de vid investeringstillfället gällandeförutsättningarna skall gälla.Denna planering av boendekostnaderna på långsikt för de enskilda kommer helt att brytas av detföreslagna systemet. Det nu gällande räntebidragetkommer att utbytas mot ett räntelån med växandeskuldökning. Det är någonting helt annat än vadsom var tänkt från deras håll från början. Att pådetta drastiska sätt snabbt förändraförutsättningarna från statens sida kan jämförasmed ett avtalsbrott av civilrättslig karaktär.Vi vill starkt varna för ett sådant förfarande frånstatens sida mot de boende. Vi föreslår därför attde bostadshus som uppförts eller byggts om medstöd av bostadslån och räntebidrag enligtnuvarande regler får behålla dessa och inte försöver i ett nytt system med räntelån från den 1januari 1993 som propositionen förutsätter.Propositionen bör avslås i denna del.Avvisa räntestöd för underhållEnligt propositionens förslag skall det statligaräntestödet för förbättring av bostadshus ävenlämnas för lägenhetsunderhåll i hyreshus.Förslaget innebär i praktiken attbostadsföretagens fonder för lägenhetsunderhållkommer att avskaffas. Därmed bryts principen attdet är dagens generation som skall svara förkostnaden för sin egen förslitning i lägenheten.Dessa förslitningskostnader vältras genomförslagets utformning i fortsättningen över på denkommande generationen. medför enlånefinansiering av lägenhetsunderhållet en pressuppåt på hyrorna. Det är en mycket olycklig effekt.Förslaget innehåller dessutom principiellabetänkligheter genom den övervältring avkostnader på kommande generationer somkommer att ske. Vi föreslår att propositionen idenna del avslås.Inför rätt för avsättning till reparationsfonderFrån vår utgångspunkt är det viktigt att det finnsen långsiktig planering av underhåll av lägenheterför att garantera en god boendemiljö och för atthålla nere hyreskostnaderna. En sådanförutseende, långsiktig planering sker bäst genomavsättning av en del av hyran till särskilda fonderför lägenhetsunderhåll. Med en sådan ordning kanockså hyresgäster boende i privatägda fastigheter fåökat inflytande och ansvar för den egnalägenhetens underhåll genom den s.k.tapetreformen.Vi föreslår därför att fastighetsägare ges rättenatt fondera medel till underhåll av lägenheternaskattefritt. Fondmedlen skall följa lägenheten ochhyresgästen ges möjlighet till inflytande överlägenhetsunderhållet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition1990/91:34 om ny bostadsfinansiering, m.m. hosregeringen hemställer om ett nytt förslag tillbostadsfinansieringssystem i enlighet med deriktlinjer som förordas i motionen,vid avslag på yrkande 12. att med avslag på proposition1990/91:34 såvitt avser förslag om införande av ettinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad avpermanentbostäder beslutar att mervärdeskatt församtliga tjänster för byggande och boende från den1 reduceras och uttas avsaluvärde inkl. andra skatter än moms(beskattningsvärdet) i enlighet med vad som anförsi motionen,vid avslag på yrkande 23. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del beslutar attinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad avpermanentbostäder och samlingslokaler skall utgåmed full kompensation för de ökade kostnader somde slopade reduceringsreglerna för mervärdeskattför byggnads- och anläggningsarbeten innebär ienlighet med vad som anförs i motionen,samt vid avslag på yrkande 14. att beslutar avslå proposition1990/91:34 såvitt avser kravet på kommunalbostadsanvisningsrätt som villkor för bostadsstöd,5. att beslutar avslå proposition1990/91:34 såvitt avser kravet om uppfylltmarkvillkor som villkor för bostadsstöd,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avförenklingar och avbyråkratisering i det föreslagnabostadsfinansieringssystemet samt hos regeringenhemställer om förslag till förenklingar ochavbyråkratisering av det föreslagna systemet enligtvad som anförs i motionen,7. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del beslutar att uppskrivningenav nettoräntan skall vara inflationen --ienlighet med vad som anförs i motionen,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av enanpassning av reglerna för uttagen av fastighets-och reavinstbeskattningen till det föreslagnabostadsfinansieringssystemet,9. att hos regeringen hemställer om enöversyn av reglerna för uttag av fastighetsskatt ochreavinstskatt i enlighet med vad som förordas imotionen,10. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del hemställer att regeringenåterkommer till med ett nytt förslag tillutformning av reglerna för statlig kreditgaranti vadavser bostadslån enligt de riktlinjer som förordas imotionen,11. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del beslutar att tidpunkten förinförande av det föreslagnabostadsfinansieringssystemet skall samordnas medatt statliga kreditgarantiregler för bostadslån, enligtde riktlinjer som förordas i motionen, kaninföras,12. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del beslutar att ansvaret förförluster för lån inom det föreslagnabostadsfinansieringssystemet skall fördelaspropositionortionellt mellan stat och kommun ienlighet med vad som anförs i motionen,13. att med avslag på proposition1990/91:34 i denna del beslutar att bostadshus, somuppförts eller byggts om med stöd av statligabostadslån och räntebidrag enligt gällanderegelsystem, inte överförs till det s.k.räntelånesystemet i enlighet med vad som anförs imotionen,14. att beslutar avslå proposition1990/91:34 såvitt avser införande av räntestöd avlägenhetsunderhåll i hyreshus i enlighet med vadsom anförs i motionen,15. att i anledning av proposition1990/91:34 beslutar att fastighetsägare medgesskattefri avsättning av medel i fonder förreparationer och underhåll enligt de regler somförordas i motionen.