mot · GD02Sk96 · 1990-05-02 00:00:00 — Det s.k. sparavdraget är en sådan stimulans framför allt av betydelse för småspararna med låga eller normala inkomster. En person med låg marginalskatt och som tidigare utnyttjat sparavdraget riskerar att få höjd skatt på sitt sparande efter skattereformen. Detta är en följd av att vederbörande ej får någon större marginalskattesänkning. Denna risk bör undanröjas. Ett sparavdrag bör enligt vår uppfattning även i fortsättningen finnas kvar i skattesystemet. Med tanke på att skattesatsen sänks finner vi en lämplig nivå på avdraget vara . Propositionens förslag: Ränta på allemanssparande och bonusränta på ungdomsbosparande beskattas med en skattesats på . överväganden oell förslag: Trots en sänkt skattesats på kapitalinkomster bör allemans- och ungdomsbosparandet även fortsättningsvis ha en lägre skattesats för att stimulera till enskilt sparande. En skattesats på anser vi därvidlag vara väl avvägd. Beträffande allemansfondsparandet har vi härutöver ett kompletterande förslag. Vi föreslår inrättande av särskilda allemansfonder med möjlighet att placera i icke börsnoterade företag. Sådana fonder skulle stimulera riskkapitalbildningen i småföretag. Vi anser att detta ändamål är så angeläget att denna sparform bör ha en lägre skattesats än vanligt allemansfondsparande. För detta talar också att placeringen innebär en högre risk för den enskilde spararen än vanliga allemansfonder. Vi begär av regeringen förslag till sådana allemansfonder. Härvidlag vill vi också hänvisa till en motion lagt i frågan (mot. 1989/90:Sk361). Reavinstbeskattning av fastigheter m.m Propositionens förslag: Möjligheten till uppskov tas bort. överväganden och förslag: Det är viktigt att undvika inlåsningseffekter i reavinstbeskattningen, d.v.s. beträffande boendet att skatten blir så hög att människor inte har råd att flytta. Med hittillsvarande system har detta lösts genom möjlighet till uppskov med beskattningen. Avsikten med vissa takregler för skatteuttaget (se nedan) är att undvika inlåsningseffekter av detta slag. Enligt vår uppfattning måste dock en ventilregel finnas för boende som byter bostad av t.ex. medicinska skäl, handikappskäl eller åldersskäl. Det skulle vara stötande om alla sådana byten utlöste beskattning. En folkpensionär med pensionstillskott som måste flytta från övre planet i en bostadsrättsfastighet till nedre, på grund av att hiss saknas, får enligt vår uppfattning inte belastas med lån eller socialbidrag för att klara realisationsvinsten. Vi föreslår att en särskild prövning av realisationsvinstbeskattningen skall kunna ske i sådana fall. Detta bör tas in i lagstiftningen. Det må ankomma på berört utskott att utforma erforderlig lagtext. Särskilt om näringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet Propositionens förslag: Vinst vid icke yrkesmässig avyttring av näringsfastigheter och bostadsrätter i näringsverksamhet tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. gjorda värdeminskningsavdrag m.m. skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Detsamma gäller kostnader för värdehöjande reparationer och underhåll som lagts ned på en sådan fastighet eller bostadsrätt före avyttringen. Kostnader för värdehöjande reparationer och underhåll som återläggs behandlas vid vinstberäkningen som förbättringskostnader. För en näringsfastighet eller en bostadsrätt i näringsverksamhet som övergått till att vara privatbostadsfastighet eller privatbostad skall avskattning ske. Schablonregler för att beräkna vinsten införs. Propositionens förslag är att vinsten i dessa fall skall beräknas till av vederlaget för den avyttrade egendomen. överväganden och förslag: Propositionen föreslår på annan plats begränsning av skatteuttaget vid försäljning av permanentbostäder och övriga privatbostadsfastigheter (fritidshus). I dessa fall innebär takregeln att högst respektive av försäljningsintäkten skall beskattas. Eftersom beskattning skall ske i inkomstslaget kapital med en skattesats på innebär detta att skatten som högst kan komma att utgöra för permanentbostäder och för fritidshus. förslag överensstämmer med propositionens beträffande dessa förslag. Såvitt avser reavinstbeskattning av näringsfastighet och bostadsrätter i näringsverksamhet vill vi dock anföra följande. reserverade sig i URF för att beskattning av dessa skatteobjekt skulle ske i inkomstslaget kapital och inte i inkomstslaget näringsverksamhet. Skälet till det var framförallt att beskattning i det senare fallet skulle komma att uttas progressivt och inte enligt en proportionell skattesats, d.v.s. skatten skulle kunna bli avsevärt 1989/90 Sk96 Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen ändrat sig på denna punkt. Den föreslagna takregeln innebär dock en negativ särbehandling av försäljning av näringsfastighet och bostadsrätt i näringsverksamhet. Skatten skulle kunna komma att uppgå till , att jämföra och som ovan anförts. Vi anser det skäligt att försäljning av de nämnda objekten åtminstone skulle jämställas med försäljning av fritidshus. Det skulle således innebära att skatten begränsas till . Detta motsvarar en beskattning av av försäljningsintäkten. Detta var också vad ledamot i reserverade sig för. Propositionen avslås således i denna del, till förmån för vårt eget förslag. Begränsat avdrag för värdehöjande reparationer Propositionens förslag: Rätten till avdrag förs.k. värdehöjande reparationer begränsas. Kostnader för reparationer av detta slag får inräknas i omkostnadsbeloppet för privatbostadsfastigheter och privatbostäder endast före avyttringstillfället och endast om beloppet överstiger . överväganden och förslag: Vi instämmer principiellt i förslaget att rätten till avdrag för värdehöjande reparationer begränsas. Den valda tidsperioden är emellertid enligt vår uppfattning oskäligt kort. Enligt vår uppfattning är en mer rimlig tidsperiod i sammanhanget. Detta är således vårt förslag. Reavinstbeskattning av aktier m.m. Propositionens förslag: Som aktier beskattas finansiella instrument vars avkastning är knuten till det utgivande företagets vinst eller utdelning eller som i övrigt är utformade så att värdeutvecklingen liknar den som gäller för en aktie. Löpande avkastning på finansiella instrument som skall beskattas som aktier behandlas i inkomstskattehänseende som utdelning. överväganden och förslag: Likformighetsskäl talar för principen att alla finansiella instrument, vars värdeförändring liknar aktiens, också bör beskattas som aktier. Propositionen för emellertid detta resonemang för långt då det gäller konvertibla skuldebrev. Dessa instrument ger ränta, inte utdelning. Anställda lånar ofta till konvertibler i det egna företaget. Enligt propositionens förslag skulle inte den utgiftsränta som detta medför vara avdragsgill, vilket vi anser principiellt felaktigt. Konvertibla skuldebrev bör enligt vår uppfattning beskattas såsom skuldebrev i övrigt och berättiga till avdragsgill ränta. Propositionens förslag: Utfärdare av optioner med en löptid på högst beskattas för nettoresultatet av affären när den avslutas. Beskattningseffekten blir densamma för den som utfärdar optioner med längre löptid om utfärdandet och fullföljandet sker under samma beskattningsår. i det sistnämnda fallet uppkommer först ett senare år får de dras av som rea- Mot. 1989/90 förlust. överväganden och förslag: Propositionens förslag strider mot symmetrin i kapitalbeskattningen. Eftersom optioner har ett underliggande värdepapper, vanligast aktier, bör dessa beskattas såsom aktier. Full avdragsrätt för kostnader för fullföljande bör således gälla även om utfärdande och fullföljande sker under olika beskattningsår. Ett fullföljande av propositionens förslag skulle annars kunna snedvrida optionsmarknaden till nackdel för optioner med längre löptider. Propositionen avslås i denna del. Propositionens förslag: Skattesatsen skall vara för avkastning på tjänstepensionskapital och för avkastning på övrigt pensionskapital. Dessa skattesatser skall gälla för såväl försäkringsföretag som för pensionsstiftelser. Skattesatsen vid kontotryggande skall vara av pensionsskuldens bokförda värde vid beskattningsårets ingång. överväganden och förslag: Propositionens förslag beträffande skattesatser för tjänstepensionskapital () och övrigt pensionskapital () överensstämmer med värt förslag. Tjänstepensionerna bör ha en något lägre skattesats med hänsyn till att den enskilde inte kan få ut ett belopp som överstiger arbetgivarens utfästelse enligt avtal. Skattesatsen för kontotryggande är enligt propositionens förslag baserad på en historisk utveckling av livförsäkringsföretagens avkastning. Propositionen anför att skattesatsen bör ändras vid större konstaterade förändringar av avkastningsutvecklingen. Vi instämmer i propositionens principiella slutsats, men vill dessutom understryka att skattesatsen bör ändras kontinuerligt i takt med utvecklingen av avkastningen, ej endast vid "större förändringar. Propositionens förslag: RINKs förslag om grundavgift på pensionsutbetalningar har i den allmänna debatten mött häftig kritik. Propositionen föreslår nu istället en särskild löneskatt att tas ut redan vid intjänandet av pensionen. Det är önskvärt att åstadkomma neutralitet mellan socialavgiftsuttaget på alla förvärvsinkomster. Vidare bör hänsyn tas till att pensionssparande tidigare varit gynnat relativt andra sparformer. Skattesatsen på direkt sparande sänks nu till för löpande avkastning. Avkastningen på indirekt sparande såsom pensionssparande kommer att beskattas med en än lägre skattesats. överväganden och förslag: Mot tidigare redovisad bakgrund kan vi godta propositionens förslag beträffande uttag av särskild löneskatt. Propositionen föreslår att särskild löneskatt skall utgå även för pensionsavsättningar som görs i takt med att pensionsrätt tjänas in. Här har propositionen inte ett färdigt förslag utan anger att frågan bör övervägas ytterligare. 1 detta sammanhang framhålls också att Mot. egenföretagarna borde kompenseras för att deras pensionskapital egentligen Sk96 borde beskattas med den lägre skattesats som föreslagits för tjänstepension. Enligt propositionen avser regeringen att återkomma med förslag i de nämnda ärendena. Egenföretagares pensionsförsäkring är som försäkringsprodukt identisk med privata pensionsförsäkringar - s.k. P-försäkring. Därför föreligger svårigheter att beskatta egenföretagares pensionsavsättningar i enlighet med den föreslagna lägre skattesatsen för tjänstepension. Vi vill dock understryka att egenföretagarna enligt vår uppfattning skall ha full kompensation för den högre skattesatsen. Detta kan exempelvis ske genom ett differentierat uttag av särskild löneskatt, vilket också propositionen nämner. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt mening får bostadssektorn bära en alltför stor del av skattereformens finansiering. Det gäller i synnerhet om målsättningen skall vara att genomföra en rättvis fördelning utan att transfereringsbehovet ökar och där marginaleffekterna dämpas. Vi har i en partimotion i anledning av proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt lagt omfattande förslag i syfte att skydda normala inkomsttagare mot alltför stora kostnadsökningar i boendet. I denna motion föreslås bl.a. att energimomsen tas bort samt att reducerad moms i övrigt som berör boendet bevaras. 1 en särskild motion i anledning av proposition 1989/90:144 tas också frågor som rör räntebidrag och bostadsbidrag m.m. upp. Sammantaget innebär våra förslag att skattebelastningen på boendet blir lägre än i jämförelse med regeringens och förslag. Behovet av bidrag minskar därmed. Propositionens förslag: Vid inkomstbeskattningen klassificeras en fastighet antingen som privatbostadsfastighet som redovisas i inkomstslaget kapital eller som näringsfastighet som redovisas i inkomstslaget näringsverksamhet. Småhus, som är inrättade som en- eller tvåfamiljsbostäder, samt bostadshus på jordbruksfastighet räknas som privatbostäder om de helt eller till övervägande delen används för eller är avsedda för ägarens eller honom närstående personers permanent- eller fritidsboende. Även tomtmark som är avsedd att bebyggas för sådana ändamål räknas som privatbostadsfastighet. Annan fastighet än de nu nämnda är näringsfastighet. Bostadsrätt i s.k. äkta bostadsföretag räknas som privatbostad. Privatbostad som ingår i dödsbo får hänföras till denna kategori under fyra kalenderår efter dödsfallet. överväganden och förslag: Innehavare av jordbruksfastigheter har i allmänhet mindre möjligheter att påverka sitt boende än innehavare av övriga småhus. Detta är en följd av att bostadshus oftast följer med vid köp av fastigheten. I vissa fall är byggnaden kulturminnesmärkt och/eller med betydligt större bostadsyta än vad innehavaren egentligen skulle behöva för sig och sin familj. De som innehar småhus på jordbruksfastighet får ta upp ett bostadsförmånsvärde till beskattning. Ett borttagande av detta förmånsvärde kopplat till att bostadshuset bryts ut ur näringsverksamheten skulle förmodligen i flertalet fall innebära en skattelindring. En sådan lösning skulle emellertid öppna för fusk och skatteplanering. skulle underhållet av bostadshus i landsbygd, inklusive de kulturminnesmärkta byggnaderna, riskera att försämras påtagligt. Kreditgivarnas kapitaltäckningsregler missgynnar därtill småhus på jordbruksfastighet på ett sätt som höjer lånekostnaden för dessa småhus i förhållande till övriga permanentbostäder. Vi föreslår därför att småhus på jordbruksfastighet även i fortsättningen skall ingå i näringsverksamheten. Såvida inte vårt förslag vinner bifall bör som sin mening ge regeringen till känna att kapitaltäckningsreglerna för småhus på jordbruksfastighet bör ändras och därvidlag jämställas med övriga småhus. Den löpande beskattningen av småhus Propositionens förslag: Schablonbeskattningen av småhus (en- och tvåfamiljsfastigheter) slopas. Hyres- och andra intäkter, som enligt nuvarande regler hänförs till inkomstslaget annan fastighet, beskattas i inkomstslaget kapital. Skatt för innehavet tas ut enligt fastighetsskattelagen. Beskattningen av ägarens bostad på ett jordbruk (normalt mangårdsbyggnaden) bryts ut ur inkomstslaget näringsverksamhet. Skatt för innehavet tas ut enligt fastighetsskattelagen. överväganden oell förslag: Vi kan godta förslaget utom såvitt avser att beskattningen av ägares bostad på jordbruk ändras så att den bryts ut ur näringsverksamhet, där vi hänvisar till yrkandena under föregående rubrik. Propositionens förslag: Fastighetsskatten skall för småhus uppgå till av taxeringsvärdet och för hyreshus till av taxeringsvärdet. överväganden och förslag: Enligt var mening bör även i fortsättningen basen för taxeringsvärdet vara marknadsvärdet, inte minst med tanke på förmögenhetsbeskattningen. Vi motsätter oss dock inte en översyn av basen för fastighetsskatten i syfte att undersöka möjligheten till en bättre och rättvisare fastighetsskatt. Med hänvisning till de prioriteringar av boendet som nödvändig konsumtion som vi ovan anfört, föreslår vi lägre skatteuttag än regeringen. Vi föreslår att fastighetsskatt skall utgå av taxeringsvärdet för hyreshus respektive med 1.2 r/r för småhus. Vi gör en annan bedömning av skattebasen än regeringen. I detta ärende vill vi hänvisa till vår motion i anledning av proposition 1989/90:144 där vi redovisar våra bedömningsgrunder. Propositionens förslag: Höjningen av bostadsutgifterna för hyreshus mildras genom övergångsregler som innebär att det för bostadshvreshus inte tas ut någon fastighetsskatt för årgångarna 1977-1990 samt halv fastighetsskatt för Mot. årgångarna 1973-1976 , att det inte tas ut någon fastighetsskatt Sk96 för årgångarna 1979-1990 samt halv fastighetsskatt för årgångarna 1975 1978 , att det inte tas ut någon fastighetsskatt för årgångarna 1981-1990 samt halv fastighetsskatt för årgångarna 1977-1980 o.s.v. till dess att övergångsreglerna för de totalt berörda 18 årgångarna är avvecklade . överväganden och förslag: Vi föreslår att för årgångarna 1986-1990 inte skall tas ut någon fastighetsskatt respektive halv fastighetsskatt för årgångar byggda . Reduceringarna avvecklas successivt på sådant sätt att hela det befintliga fastighetsbeståndet belastas med full fastighetsskatt . Propositionens förslag: Höjningen av bostadsutgifterna för småhus mildras genom övergångsregler som innebär att fastighetsskatten nedsätts till av taxeringsvärdet samt genom att det tas ut halv fastighetsskatt för årgångarna 1986-1990 , för årgångarna 1987-1990 , för årgångarna 1988-1990 , för årgångarna 1989-1990 samt för årgång 1990 . överväganden och förslag: Vi föreslår som nämnts ett permanent lägre fastighetskatteuttag för småhus uppgående till . Övergångsreglerna bör vara desamma som vi ovan föreslagit beträffande hyreshus. Propositionens förslag: Bolagsskattesatsen sänks till . Den generella rätten till nedskrivning på lager tas bort. En särskild skatteutjämningsreserv införs som baseras på företagens beskattade egna kapital (K-surv). Avdrag för avsättning medges med högst . För företag med litet eget kapital medges en alternativ reserveringsmöjlighet på maximalt av lönesumman (L-surv). överväganden och förslag: Principerna överensstämmer med våra förslag. URF föreslog en extra avsättningsmöjlighet för små och nystartade företag. Denna skulle basera sig på lönesumman och begränsas till ett visst antal basbelopp. ledamot i menade att denna lösning inte var tillräcklig för kapitalintensiva mindre bolag. Dessa, menade ledamot, borde ges möjlighet till en extra avsättning baserad på det egna kapitalet upp till visst belopp - s.k. mini-K-surv. Med hänsyn taget till att propositionen nu inte längre föreslår något tak för avsättningarna, kan reserveringsmöjligheterna för kapitalintensiva småföretag utan regler för extra avsättning. Vi kan därför godta propositionens förslag i denna del. Propositionens förslag: Reglerna om återanskaffningsfond för fastighet, särskild fartygsfond och särskild nyanskaffningsfond slopas. Nuvarande eldsvådefonder ersätts med ersättningsfonder. Dessa får användas inte enbart då skattepliktig ersättning erhållits för egendom som skadats genom brand eller annan olyckshändelse utan också i vissa tvångssituationer och liknande. överväganden och förslag: Förslagen tillstyrks utom såvitt avser fartygsfond. I samband med det första steget i skattereformen, gällande , beslöts att möjligheten till avskrivningar på fartygskontrakt skulle tas bort. föreslås således att också fartygsfonderna avskaffas. Detta kommer att leda till att näringens möjlighet till egenfinansiering av nya projekt försämras. Detta är allvarligt, inte minst eftersom stora investeringsbehov föreligger i den svenska handelsflottan. Enligt vår uppfattning bör mot bakgrund av ovanstående de s.k. fartygsfonderna behållas. Propositionens förslag: I likhet med förslaget beträffande finansiella företag slopas möjligheten för skadeförsäkringsföretag att bygga upp obeskattade värderegleringsreserver. Avdragsrätten för avsättningar till såväl regleringsfond för trafikförsäkring som utjämningsfond slopas. Värderegleringsreserver skall återföras till beskattning vid övergången till det nya systemet. En närmare granskning görs av grunderna för avsättning till säkerhetsfond för att få klarhet om denna rymmer inslag av skattekonsolidering. Avsikten är att skadeförsäkringsbolagen efter den företagna granskningen skall få möjlighet till SURV-avsättningar. Granskningen skall även omfatta konsekvenserna av en återföring till beskattning av regleringsfond för trafikförsäkring och utjämningsfond. överväganden och förslag: Vårt förslag överensstämmer i allt väsentligt med propositionens förslag. Från de ömsesidiga skadeförsäkringsbolagens sida har emellertid anförts att deras konkurrensmöjlighet på försäkringsmarknaden skulle kunna försämras om propositionens förslag genomförs. Enligt vår uppfattning är det av vikt att tillse att konkurrensen på marknaden kan upprätthållas på ett effektivt sätt. Därför bör utredas huruvida risk för en försämrad konkurrens föreligger, och om så visar sig vara fallet bör lämpliga åtgärder vidtagas. Vi anser att också skadeförsäkringsföretagen bör få möjlighet till SURVavsättning, vilket också aviseras i propositionen. Propositionens förslag: Enhetliga regler för aktiebolag och andra proportionellt beskattade subjekt skall gälla i fråga om skattesatsens storlek och principerna för inkomstberäkningen. och investmentföretag får dock inte tillgång till SURV. Avdragsrätten för utdelning på medlemsinsatser i kooperativa föreningar behålls. överväganden och förslag: Vårt förslag överensstämmer med propositionens i denna del. med tillfredsställelse att förslaget i lagrådsremisser! om att ta bort avdrags- Mot. rätten för utdelning på medlemsinsatser i kooperativa föreningar nu dragits Sk96 Ett förbud mot sådan avdragsrätt skulle allvarligt ha försvårat anskaffningen av riskvilligt kapital till konsument- och producentkooperationen. Kapitalbildning genom frivilliga medlemsinsatser skulle kraftigt ha fördyrats. Detta skulle ha stridit mot de övergripande målsättningarna för skattereformen. Propositionens förslag: Egenföretagare får rätt att göra avsättning till SURV med antingen på ingående eget kapital utan begränsning och av årets lönesumma eller av inkomsten för beskattningsåret. Investeringsreserverna och uppfinnarkontona avskaffas. Skogs- och upphovsmannakontona behålls. Ränta på kontomedel beskattas genom en särskild källskatt på . Fartygs-, återanskaffnings- och nyanskaffningsfonderna avskaffas också för enskilda näringsidkare. Även enskilda näringsidkare ges möjlighet att använda ersättningsfonderna. överväganden och förslag: Vi tillstyrker propositionens förslag såvitt avser reserveringsmöjligheterna. Propositionens förslag innebär förbättrade reserveringsmöjligheter för små och medelstora företag i jämförelse med URFs betänkande, vilket också ledamot i reserverade sig för. Förbättringen är en följd dels av att taket för SURV borttagits, dels av att avsättningen nu föreslås få ske också på inkomsten som underlag. Förslaget beträffande investeringsreserver och uppfinnarkonton tillstyrks. Beträffande investeringsreserver vill vi emellertid också anföra följande. har möjlighet funnits för enskilda rörelseidkare och jordbrukare att avsätta en del av nettointäkten till allmän investeringsreserv. Ett motiv för detta har varit att ge egenföretagarna motsvarande möjligheter som aktiebolag att göra avsättningar för framtida investeringar. Ett allmänt samhälleligt intresse är att minska överskottsproduktionen inom jordbruket. En upplösning av investeringsreserverna riskerar innebära, att de avsatta medlen kommer att investeras på ett sådant sätt att balansproblemen inom vissa delar av jordbruksproduktionen ökar. Skattereglerna kan därvidlag innebära att investeringen görs trots att det såväl företagsekonomiskt som för näringen som helhet är olämpligt. Lantbrukares ATP-grundande inkomst är i allmänhet låg. I enlighet bl.a. med jordbrukspolitikens inkomstmål är det angeläget att tillskapa bättre pensionsvillkor för denna grupp. Till detta skulle kunna bidra att investeringsreserverna finge tas i anspråk för tecknande av pensionsförsäkring. På detta sätt begränsas risken för en samhällsekonomiskt felaktig allokering av investeringarna som lantbrukare ges möjlighet till förbättrade pensionsvillkor. Vi föreslår mot bakgrund av detta således att överföring av medel bör få ske från investeringsreserv till pensionsförsäkring. Detta innebär ett stöd för ett bättre försäkringsskydd för alla egenföretagare. Beträffande källskatt på skogskonto vill vi anföra följande. Den föreslagna konstruktionen innebär en dubbelbeskattning av räntan. reise mellan privat pensionsförsäkring och skogskonto är inte helt korrekt. Pensionsförsäkringarna ger möjlighet till en mer aktiv förvaltning och dessa Sk96 försäkringar har historiskt sett givit en hög avkastning. Skogskonto däremot står innestående på vanligt bankkonto till betydligt lägre ränta.