mot · GD02A816 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A816 av m.fl. (m) Jämställdhet mellan könen 1989/90 1. Inledning 2 1.1 Politiska beslut och jämställdheten 3 Familjen och jämställdheten 3 2.1 Politikens betydelse för jämställdheten inom familjen 5 Utbildning - en viktig väg mot ökad jämställdhet 6 3.1 Den felaktiga kvinnobilden 6 3.2 Skolans roll 6 Jämställdheten på arbetsmarknaden 8 Öka jämställdheten - bryt de offentliga monopolen 10 Flexibel arbetstid - ett steg mot jämställdhet 11 Jämställdhet inom politik och organisationer 14 Jämställdhetsarbete på central nivå 14 1. Inledning A816 Varje individ måste bedömas efter sina egenskaper oavsett om den är kvinna eller man. Kampen för jämställdhet är också kampen för att erkänna individuella skillnader. Att bekämpa könsroller är därför liktydigt med att avskaffa schablonbilder av män och kvinnor. Schablonbilder är skadliga, eftersom de döljer den enskilda människan och förleder även individerna själva att betrakta sig på ett förenklat och felaktigt sätt. Både män och kvinnor har fortfarande en benägenhet att tänka i schabloner- "den fysiskt starke mannen", "den känslosamma kvinnan, den materialistiske mannen och den intuitiva kvinnan - det är begrepp som t.o.m. letar sig in i jämställdhetsdebatten. De är i bästa fall generaliseringar - i sämsta fall myter och fördomar. Alla kvinnor och män måste utvecklas efter sina egna förutsättningar. Män och kvinnor är som grupper betraktade i vissa avseenden olika, men de individuella skillnaderna människor emellan - oavsett kön - är alltid mer betydelsefulla. Könsroller kommer ännu att dominera, men jämställdhetsarbetets uppgift måste vara att visa för både kvinnor och män att dessa könsroller inte är givna - att varje individ själv måste välja sin utbildning, sitt yrke, sitt umgänge, sitt uppträdande. Varje människa måste få utveckla sina anlag oberoende av könstillhörighet. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Det tar tid att förändra attityder. Attitydpåverkan måste ske i alla delar av samhället; i hemmet, i skolan och på arbetsplatserna. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas av både män och kvinnor, främst genom att vara en förebild för det uppväxande släktet. Föräldrar kan genom sitt uppträdande i hög grad prägla sina barn - självförtroende grundläggs till stor del i barndomen, synen på könsrollerna hämtas i stor utsträckning från den allra närmaste kretsen. Hur modern uppträder präglar ofta barnens syn på kvinnor, liksom faderns uppträdande påverkar bilden av män. Kvinnor och män har samma ansvar för opinionsbildningen bland de unga. Jämställdhetsfrågan är lika viktigt för mannen som för kvinnan. Den personliga utvecklingen främjas av jämställda relationer som leder till ett gemensamt ansvar för hem, hushåll och barn. Flickor måste stimuleras att satsa på längre utbildningar och främst på utbildningar inom ekonomiska, tekniska eller i övrigt typiska manliga yrken. Unga kvinnor måste också uppmuntras att ta ansvar i större utsträckning och inte överlämna beslutsfattande i olika sammanhang till män. Jämställdhetsarbete kräver insatser inom många olika delar av samhället av många individer. Den sortens påverkan uppnås inte genom politiska beslut och lagar - den uppnås enbart genom att enskilda individer känner ett personligt praktiskt och moraliskt ansvar. 1.1 Politiska beslut och jämställdheten Mot. Jämställdhet skapas knappast genom politiska beslut - snarare kan man säga A816 att de politiska besluten återspeglar accepterade krav på jämställdhet. Lagstiftningen var förr ofta medvetet utformad att hålla kvinnor borta från vissa yrken och befattningar. Män i dessa positioner fruktade konkurrens. Kvinnorna som kämpade mot dessa lagar och bestämmelser fick göra stora uppoffringar för sin övertygelse att de hade rätt att själva välja sin framtid. Successivt luckrades dessa diskriminerande bestämmelser upp och avskaffades. Det finns ett antal milstolpar i jämställdhetsarbetet. fick t.ex. kvinnorna rätt att inneha vissa lärartjänster. fick svenska kvinnor allmän rösträtt och blev valbara till politiska uppdrag. beslutades, att förvärvsarbetande kvinnor ej fick avskedas p.g.a. havandeskap, förlossning eller giftermål. fastslogs att borde verka för jämställdhet. instiftades rätten till sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar. Allt är steg på vägen till det jämställda samhället. Den sista lagreglerade diskrimineringen av kvinnor har försvunnit. Kvinnor kan söka sig till alla yrken. Istället för lagar som syftade till att begränsa kvinnors frihet har vi en lag som skall främja jämställdhet mellan könen. Sådana lagar är betydelsefulla dels för dess konkreta följder men främst som en markering av den vikt statsmakterna lagt på jämställdhetsfrågorna. Den nuvarande lagen om jämställdhet instiftades på initiativ av den borgerliga trepartiregeringen och röstades igenom i med en rösts övervikt, mot socialdemokraternas motstånd 1979. Men medan lagstiftning förhållandevis framgångsrikt kan vidmakthålla diskriminering är det mycket svårt att omsätta en lag i positiva resultat. Trots lagstiftning förändras attityderna långsamt. I hemmet ställs jämställdhetsidealen på svåra prov. Jämställdhet kan inte uppnås i andra delar av samhället om inte jämställdhetsarbetet börjar inom familjen. I dagens samhälle leder allt oftare ett förhållande baserat på de traditionella könsrollerna till en relationskris inom familjen - en kris som i sämsta fall innebär att familjen splittras. Det är oftast kvinnan som tar initiativ till en separation. Jämställdhet mellan de båda parterna i en familj är en av förutsättningarna för harmoniska familjer. En jämställd relation gör det enklare att lösa misshälligheter utan uppslitande konflikter. Om jämställdhetstankar främjas hos unga individer kan detta medverka till att skapa mer stabila familjerelationer än de som blivit allt vanligare. En kvinna och en man som bildar familj har båda ambitioner och önskningar , inte bara när det gäller familjelivet utan även för verksamheten utanför hemmet. Under stora delar av livet inskränks de personliga ambitionerna av ansvaret för barnen och hemmets skötsel. Båda parter måste inse att ingendera kan få ställa krav på att ensam få utrymme för 3 sin personliga utveckling utanför hemmet. har männens behov kommit i första hand. Det fanns då detta var rationellt ur den enskilda familjens synvinkel. Mannen svarade för penningintäkterna, medan kvinnan hade det ofta minst lika hårda arbetet med att svara för hem och barn. Detta var ofta en förutsättning för mannens förvärvsarbete. Så är det inte . Tekniska förändringar har skapat nya förutsättningar inom både arbetslivet och hushållet. måste oftast män och kvinnor båda förvärvsarbeta. Likväl får kvinnorna ofta slentrianmässigt stå tillbaka för mannens intressen och önskemål. Hon får sköta hemmet - han ägnar sig åt arbete och rekreation. Tidsanvändning för arbete 1962-1965 i olika stadier av livscykeln T tmrrv#f / v«cka 80 fO'»K)ra &«rr»t>0*nd« utan 'n 0-18 1' ' S#mt>o«nö* S*T*>0«n<)« barn fn>d bi'n O-8*' 0-18»' Kvinnan #rt> Bi-, h«itid h*M*J Q UnöartiiK UncwrhiH» bostaden SköU IrMglrd . båt. cyfc* m m Hus*\åiisart>eie HamiaAamna oct» sköta barn VirdaAifålpa vuxrv göra andri inköp. diska, stada T vana kläder, sy. 0 *e< innefattar aven restid Forvarvsart>ete Innefattar aven restid Kalla Tids nog 1984 sami T»d över 1985 Diagrammet ovan visar att kvinnor i genomsnitt arbetar betydligt mera än män när man tar hänsyn till hushållsarbete. Man bör också betänka att det som i diagrammet betecknas underhåll ofta kan utföras och semesterdagar och därmed är betydligt mindre fysiskt tröttande än det hushållsarbete som måste utföras före och efter förvärvsarbetet. Ofta har männens arbete i hemmet mera karaktär av hobby medan kvinnorna bär ett tyngre ansvar för dagliga rutiner. 2.1 Politikens betydelse för jämställdheten inom familjen . Med utgångspunkt från alla individers lika värde borde jämställdhet vara en A816 Jämställdhet är inte primärt en fråga om politiska beslut. Den lagstadgade diskrimineringen av kvinnor är med något fåtal undantag undanröjd. Det politiska arbetet med jämställdhet måste nu inriktas på att göra förändringar inom olika politiska områden som främjar förutsättningarna för jämställdhet. Färre kvinnor accepterar en underordnad roll i arbetslivet eller i familjen. Allt flera män accepterar inte heller att ställas åt sidan när det gäller att sköta barn och hem. Det ställs därför krav på statsmakten och arbetsmarknadens parter att skapa valfrihet för familjen när det exempelvis gäller arbetstid och barntillsyn. motverkar utformningen av skattesystemet och barnomsorgen jämställdhetssträvandena. Situationen för många familjer skulle avsevärt underlättas om familjen själv fick välja barnomsorg. Ett exempel på hur socialdemokraternas dogmatiska politiks beträffande barnomsorg motverkar jämställdhetssträvanden är motståndet mot arbetsplatsanknutna daghem. Genom sådana daghem skulle föräldrar lättare kunna finna en barnomsorgsform som ej står i konflikt med deras yrkeskarriärer. Det är naturligtvis kvinnor som skulle dra störst nytta av sådana arrangemang. I stället för att staten ger stora subventioner endast till barnomsorg bör statsmakternas stöd utgå lika till alla former av barnomsorg. Det måste gälla även dem som själva väljer att vara hemma under längre eller . Ökad valfrihet främjar jämställdheten. Det är också viktigt med valfrihet och alternativ inom äldreomsorg och vård. När den offentliga vården inte klarar sina uppgifter att ge vård och omsorg till gamla, sjuka och handikappade slits allt fler mellan kraven från arbetet och vården av anhöriga. Många, främst kvinnor, tvingas att sluta eller minska sitt yrkesarbete för att hjälpa till med vården av en anhörig. För dem är det viktigt att det kan växa fram mera flexibla alternativ inom vården. Kvinnor har genomgående lägre inkomster och lägre förmögenhet än män. Däremot är det noterbart att kvinnorna i varje inkomstsegment i genomsnitt betalar mer skatt än männen. I många familjer är det också rent slentrianmässigt så att familjens gemensamma sparande formellt sker hos mannen. Handhavandet av familjeekonomin är också oftast en angelägenhet som männen sköter. Den skatteförändring som genomförs kommer att missgynna kvinnorna. Genom att skattetrycket inte sänks kommer inflationen att öka. Även specifika skattehöjningar, såsom den breddade momsen och de försämrade bilersättningsreglerna kan kraftigt påverka privatekonomin för kvinnor med låga inkomster. Man och kvinna skall ha lika stark ställning i familjen.Arbetet och ansvaret för familj och försörjning skall vara gemensamt. Familjen bör därför ses som en enhet. Om parterna går skilda vägar skall inte den ene indirekt kunna ta med sig den ekonomiska avkastningen av den andres arbete. Pension är delvis att jämföra med sparande. Familjernas möjlighet att rätt vist fördela pensionssparande skall säkerställas. Detta kan ske genom att möjligheterna öppnas att dela ATP-poäng och att tillämpa giftorätt i ATP. Vi har i andra sammanhang föreslagit att detta skall utredas. Vi har också tagit initiativ till att möjliggöra för dem som i förväg vill avtala om delning av privat pensionsförsäkring, ett förslag som socialdemokraterna och vpk motsatt sig. I konsekvens med detta har vi föreslagit att makarna inbördes skall avgöra fördelning och avdrag av . Ett särskilt problem gäller de kvinnor som är gifta med utländska medborgare. Nuvarande lagstiftning föreskriver att äktenskapslagstiftningen i mannens hemland skall tillämpas. Det betyder att en svensk kvinnlig medborgare som gifter sig med en invandrare med utländskt medborgarskap vid en skilsmässa kan upptäcka att det är reglerna i mannens hemland som gäller. Detta kan inträffa trots att paret varit bosatt i och trots de svenska lagregler som tillämpas i de allra flesta andra sammanhang. Den nuvarande lagstiftningen ansluter till en internationell konvention. Regeringen har efter kritiken som riktats mot den nuvarande ordningen, bl.a. i tidigare moderata motioner om jämställdhet, aviserat att den i vår avser föreslå ändrade lagregler. Utbildning - en viktig väg mot ökad jämställdhet 3.1 Den felaktiga kvinnobilden Trots atv kvinnorna utgör hälften av befolkningen dominerar män i olika offentliga sammanhang. Det är inte så lätt för en ung kvinna att ur den traditionella världsbilden finna föredömen. I vanlig historieundervisning på inskränker sig de namngivna kvinnorna till ett dussintal. Bilden av tidigare samhällsperioder ger ofta intrycket att männen var fullständigt dominerande och kvinnorna förtryckta och maktlösa. Verkligheten var mycket mer komplicerad än så. har det funnits starka kvinnor som brutit mot de vanliga normerna - kvinnor som visat skicklighet, talang och snille. Det finns kvinnliga affärsidkare, konstnärer och författare genom historien. Det fanns många kvinnor som under visade ett mycket större intresse för och kunskaper om naturvetenskap och matematik än vi föreställer oss. Det är inte frågan om att skriva om historien. Däremot är det viktigt att veta att det genom historiens gång funnits många starka självständiga kvinnor som trots förhärskande könsroller visat sina individuella talanger och inom olika områden varit väl så skickliga som dåtidens män. På grund av dåtidens konventioner har de ofta inte kunnat uppräda obehindrat. De fick dölja sig bakom män. Historien är en inspirationskälla - föredömen i elevernas närhet är en annan. Lärare kan i hög grad påverka en ung individs intressen. Valet av utbildning är sedan betydelsfullt för den roll den unge senare i livet skall inta. utbildning i överensstämmelse med den enskilde elevens intresse lägger Mot. Om föräldrar eller lärare medvetet eller omedvetet framställer vissa skolämnen eller fritidsaktiviteter som "lämpliga för flickor respektive pojkar, påverkar detta barnens föreställningsvärld. Därför är det viktigt att vuxna i sina relationer med barn stimulerar dem att inhämta kunskaper i alla ämnen. I vissa situationer kan i skolan kan de förhärskande konventionerna störa undervisningens syfte. Så är ofta fallet när det gäller ämnen som uppfattas som typiskt kvinnliga eller typiskt manliga. Det gäller t.ex. teknik och textilslöjd. Där kan undervisning i särskilda flick- och pojkgrupper vara fördelaktigt. Även i vissa andra fall kan sådan gruppindelning medverka till att stärka flickors självförtroende. Goda kunskaper hos lärarna - från förskolan och uppåt - är nödvändiga för att eleverna skall få den rätta stimulansen. Bristfälliga baskunskaper inom matematik och naturvetenskapliga ämnen bland lärare på låg- och mellanstadiet är allvarligt också från jämställdhetssynpunkt. Om inte flickor tidigt uppmuntras att tillägna sig dessa ämnen blir förutsättningarna sämre för att de senare skall göra ett allsidigt yrkesval. Även ur det perspektivet kan det nya lärarutbildningssystem som socialdemokraterna genomdrivit få negativ effekt. Många flickor bestämmer sig efter för en kortare utbildning, även om de har kapacitet för längre och mer kvalificerade studier. Detta är ofta ett uttryck för en bristande tilltro till den egna förmågan eller ett tecken på resignation inför en könsrollsuppdelad arbetsmarknad. Det är skolans uppgift att tillsammans med föräldrarna få flickor att förstå värdet av goda kunskaper i alla ämnen, en god utbildning och vikten av att kunna försörja sig själv. grunden för självförtroende senare i livet. Examinerade från gymnasieskolan 1986 F Iickor Anul 38 200 Flickor Antal 6 300 50 25 0 25 50 75 1 1 ^ Social service' %10C 75 50 25 0 25 50 75 - Be kläd nåd st ek nisk Konsumtion Humanistisk 3| Estetisk-praktisk Flickor Antal 4 000 Distribution- o kontor a Musik Jordbruk Teknisk (3 4r av 4) Ekonomisk (3 40 Processtekn.sk T rateknisk ^Teknisk <2 *rl Drift- o underhållstekn j El o teietekmsk Bygg o aniaggningstekn \ ~1 E konomisk 12 Afl Inom tekniska och ekonomiska områden måste kvinnor ta vara på de möjlig- Mot. heter som den nya tekniken erbjuder. behöver fler kvalificerade och A816 kompetenta personer inom främst teknik och naturvetenskap. Då har inte råd att avstå från att fullt ut utnyttja begåvning och kunskaper i hela arbetskraften. Erfarenheterna visar att det är svårt att med bibehållna kvalitetskrav öka intagningen till de tekniska högskolorna så länge rekryteringen följer det traditionella könsmönstret. Det finns en outnyttjad begåvningsreserv bland alla de kvinnor som har fallenhet för teknik och naturvetenskap men som söker sig till andra utbildningar. Utbildning är inte något som uteslutande sker vid ett enda tillfälle tidigt i livet. Vidareutbildning är ofta nödvändig och många människor byter helt naturligt sysselsättning både en och under sitt yrkesverksamma liv. Vuxenutbildning kan underlättar för människor, som känner sig ha hamnat fel. Arbetsmarknadsutbildning är ofta mycket betydelsefull i samband med friställningar. På arbetsmarknaden syns den bristande jämställdheten tydligt. är den kvinnliga förvärvsfrevensen nästa lika hög som den manliga. Det betyder att av män och kvinnor förvärvsarbetar. Emellertid arbetar kvinnor i stor utsträckning deltid. av de sysselsatta kvinnorna förvärvsarbetar . Enbart arbetar dock eller mindre . På de flesta arbetsplatser är de anställda mer eller mindre medvetet indelade i olika kategorier. På de flesta arbetsplatser har huvuddelen av kvinnorna mindre kvalificerade arbeten än huvuddelen av män. Kvinnor avstår oftare än män från att söka en mera kvalificerad tjänst. Det finns många skäl till detta. Arbetsfördelningen i hemmet är ofta en anledning till att kvinnor inte vågar ta på sig mer tidskrävande uppgifter. Många kvinnor har också dåligt självförtroende. Det är emellertid inte ovanligt att män och kvinnor utför likartade arbetsuppgifter trots att de har olika lön och tjänsteställning. Det ligger ett särskilt ansvar på arbetsgivarna att beakta rådande förhållanden och att uppmärksamma vilka inom en arbetsorganisation som gör betydelsefulla insatser. har det gjorts flera försök att förmå flickor att välja icke-traditionella utbildningar. I oroande hög grad visar det sig sedan att dessa kvinnor lämnar yrket, delvis beroende på att de har svårt att få bra anställningar. Orsakssambandet är oklart. Negativ inställning till kvinnliga anställda inom traditionella manliga yrken kan finnas både bland arbetsgivare och arbetskamrater. Dessa problem måste uppmärksammas. Det finns annars en risk att studie- och arbetsförmedlingens insatser för att främja icke-traditionell rekrytering kan skadas om kvinnor upplever att de lockas genomgå utbildningar som inte ger dem möjlighet att på lika villkor konkurrera på arbetsmarknaden. Det ligger i arbetsgivarens intresse att untyttja de kvinnliga anställdas kunskaper så väl som möjligt. Därav följer också att arbetsgivare har skäl Diagram 3 O* 30 största yr* en a I storleksordning Genomsnittliga månadslöner 1985 An;»l 1 701 500 7 300 7 100 7 300 7 200 7 800 7 000 10 500 7 800 10 800 S|ukvJrdtb'traden lant fkogt o t' »dgirclsb> ukar« Moto» O ma»k«n montor er/reparator» o *pår vagnsförare Hände Ur e tande. Ingeniörer o tekn med mekaniskt arb 7 200 7 600 8 300 8 2C3 11 900 8 300 8 500 # 800 7 200 8 100 11 200 L»»»' O förrSdtarb C Byggn*d*Traa'b Bbjrntk0te'Sk0r Hukhult rri II }Bokfo*are o koniCM$trr 1 K Ijtil»fu't lnst dnft o matkinckktMhe* [ Inf o Ifhn kJ byggn lehn #rb J ing o tekn med el o teletekn arb 9 400 For«i«g»admim$tr#torer 7 300 Bank o möbelmakare m fi LZ 8 700 Allm tamhailtadm art» [ f aii^fiwb m Ii Q Oetai|h<»nc)ei f. % 100 50 0 Killa FoB sami Kvinnor* ocn mans loner SCB Hemv|fd*ie m fl 7 ?00 9 100 tO 100 7 500 9 300 ] 12 200 arare » teor amn i 2 000 13 400 9 400 8 700 10 200 B 900 8 900 7 500 att främja jämställdheten på arbetsplatsen. En del företag, myndigheter och organisationer strävar numera medvetet till att få en jämnare könsfördelning bland sina anställda. Vi har i olika sammanhang avvisat kvotering av jämställdhetsskäl. Det är orimligt att diskriminera andra sökanden. Skicklighet måste vara avgörande vid anställning. Däremot kan det mycket väl finnas ett arbetsgivarintresse att sträva efter en jämnare könsfördelning. Det kan medverka till en bättre fungerande arbetsplats. Särskilda problem uppstår för de kvinnor som vill göra karriär på höga befattningar, främst i näringslivet. Där finns ännu få kvinnor. De kvinnor som gjort karriär är ofta antingen ensamstående eller har män som tagit ett större ansvar för för barn och hem än vanligt. Förståelsen för kvinnors förhållanden är ännu dålig bland befattningshavare i näringslivet. Det är till stor del förståeligt - företag måste konkurrera på internationella marknader. I utlandet har man ofta mindre förståelse för avvikelser från det traditionella. Förhållandena har börjat förändras i näringslivet. Det finns nu fler kvinnliga chefer på mellannivå, vilket är första steget för befodran till högre nivåer. I debatten har emellertid understrukits att skattekilarna missgynnar kvinnor som vill göra karriär. Möjligheterna att anlita hjälp till en del hushållsbestyr är begränsade även för personer med goda inkomster. Öka jämställdheten - bryt de offentliga monopolen Framtidens arbetstillfällen kommer i stor utsträckning att finnas inom tjänstesektorn. Det finns utrymme och växtkraft för en betydligt större privat tjänstesektor. Undersökningar visar att hälften av alla förvärvsarbetande vill ha en förändring till stånd. De vill antingen ha ny arbetsgivare eller nya arbetsuppgifter. Det behövs en flexibel arbetsmarknad. Skall detta vara möjligt måste den offentliga sektorns monopolställning inom många områden brytas. Denna sektor sysselsätter av de förvärvsarbetande kvinnorna. Inom den offentliga sektorn är utrymmet för individuella variationer mera begränsat. Många anställda inom de offentliga förvaltningarna har en inneboende skaparkraft som inte kan utvecklas i de traditionella arbetsorganisationerna. En SCB-undersökning visar att två tredjedelar av de tillfrågade vill underlätta för de offentliganställda att starta eget inom den sektor som domineras av de offentliga monopolen. Trots stort motstånd från socialdemokraterna sker en del privata etableringar inom vård- och servicesektorn. Det är ofta viljestarka kvinnor som genom sitt engagemang, sitt kunnande och sin vilja till förnyelse startar privat verksamhet. Många efterfrågar deras tjänster. På många andra håll i landet finns det idéer om liknande verksamheter som inte minst tar till vara kvinnors kreativitet. Dessa initiativ, som är en stor framtida resurs, möts av misstro från socialdemokratiskt håll. I stället för att underlätta alternativ till offentlig service försöker socialdemokraterna förhindra tillkomsten av sådan verksamhet genom hot om lagstiftning, nya hindrande statsbidragsregler etc. Ett exempel är aktionerna mot skrivbyråer genom att hävda en extrem tolkning av lagen om arbetsförmedling. Kvinnors valfrihet handlar inte bara om att tränga in på männens arbets- A816 Den handlar i lika hög grad om att utveckla de stora kvinnodominerade yrkesområdena. Det är anmärkningsvärt att de områden som är dominerade av kvinnor också är de hårdast reglerade områdena på den svenska arbetsmarknaden. De åtgärder för att öppna alternativ inom det som är den offentliga sektorn som vi föreslår kommer att medföra en mera breddad arbetsmarknad inom bl.a. vård- och omsorgssektorerna. Kvinnor och män inom dessa yrkesområden skulle kunna välja mellan många olika arbetsgivare och de skulle få möjlighet att själva ta ansvar för sin verksamhet utan att därmed behöva byta yrke. Konkurrens mellan olika arbetsgivare skulle innebära att t.ex. sjuksköterskornas löner skulle återspegla utbud och efterfrågan och ta hänsyn till individuell kompetens. Det skulle ge större genomslagskraft för enskild initiativkraft och ansvarstagande på samma sätt som sker inom den privata sektorn. Ändrade anställningsvillkor i dessa sektorer skulle också göra arbetena mera attraktiva för männen.