mot · GD02Jo77 · 1990-05-08 00:00:00 — Energigräs ger små näringsläckage och åkermarken kan lätt ställas om till Vi anser att även spannmål kan odlas för energiända- Mot. 1989/90 mål. Gräs och baljväxtgrödor kan med fördel användas för produktion av metangas. Det krävs dock enklare och billigare teknik för att nå en rimlig ekonomi. Utöver metangas erhålls som restprodukt ett värdefullt näringsmedel, som minskar behovet av konstgödsel. Spannmål för produktion av etanol, innebär att ca 2/3 av spannmålens energi koncentreras till etanol, resten blir ett högklassigt proteinfoder, som kan ersätta t.ex. importerat sojamjöl. Ur proteindelen kan bl.a. tas fram ren gluten som används av bagerierna. Sockerbetor eller fodersockerbetor ger stor andel etanol och motsvarande mindre andel biprodukter. Oljeväxter, framförallt rapsolja, är intressant som drivmedel. Oljan kan, i för ändamålet anpassade motorer, användas direkt som drivmedel. En fullskaleanläggning för etanolproduktion beräknas producera 70 etanol . För att producera råvara till en fabrik krävs ca 50 000 ha god . Förutsättningarna för en spannmålsbaserd etanolproduktion har förbättrats genom förändringar av skattesystemet och den omläggning av spannmålsregleringen som föreslås. På marknaden finns utrymme motsvarande två anläggningar. Produktionen innebär att ytterligare ca 100 000 ha får en annan användning. Med hänsyn härtill bör staten ställa medel till förfogande i form av villkorslån motsvarande anläggningskostnaden för två fabriker, totalt . Ett åtgärdsprogram för satsning på bioenergi och industrigrödor måste utarbetas. Vi anser att de som regeringen avser att anslå för att stimulera miljövänlig energiproduktion ska användas för biobränslen. En väl fungerande marknad är ett måste. Satsningen på industri- och energigrödor skall i huvudsak ske genom att marknadsförutsättningarna säkras. Vi anser att regeringen bör klargöra hur en varaktig marknad kan komma till stånd. Extensiv betes- och vallproduktion Minskningen av antalet mjölkkor kan leda till att ca 100 000 ha friställs. blir det möjligt att öka antalet dikor med samma antal som mjölkkorna minskar. Deras foderkonsumtion är dock betydligt mindre. För att inte få en ökning av den s k överskottsarealen bör stödet för landskapsvård bli så stort att det blir lönsamt för lantbrukaren att basera sin köttproduktion på bete och vallfoder från extensivt odlade arealer. Stödet bör kopplas till ett krav att inte använda handelsgödsel och utgå företrädesvis i skogs- och mellanbygder i södra och . Jordbruk med kor har ofta en areal som motsvarar 2 ha per ko. Eftersom avgångsersättningen kan stimulera många mjölkproducenter att sluta med mjölkproduktion och eventuellt gå över till köttproduktion borde ett extensifieringsstöd naturligtvis kunna utgå även till arealer som inte varit utnyttjade för vallproduktion till kor. Andra produktionsgrenar som kan dra nytta av ett stöd av denna typ är finns möjlighet till bidrag för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, sk NOLA-bidrag. I den livsmedelspolitiska propositionen föreslås ett liknande bidrag för landskapsvård för åren 1990/91 och 1992/93, belopp motsvarande , respektive . Vi anser att det är viktigt att medlen används på ett sådant sätt att det ger ett långsiktigt åtagande att hålla markerna öppna i skogs- och mellanbygderna. Vi föreslår därför att det nya bidraget delas upp i två bidragsformer, en del landskapsvårdsstöd i enlighet med propositionen för öppethållande av åker i skogs- och mellanbygder och en del NOLA-bidrag av den typ som utgår. Landskapsvårdsstödet bör under regleringsåret 90/91 kunna utgå med och kunna uppgå till och finansieras över statsbudgeten. Ersättningen till de enskilda jordbrukarna bör med den inriktning vi föreslår få en stark koppling till produktionen av mjölk, nötkött och får. En sådan politik är nödvändig för att få en rimlig regional balans i animalieproduktionen vilket i sin tur är viktigt för glesbygdens överlevnad och landets försvarsberedskap. Vi föreslår att stöd för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet () utgår med /år att användas som för att bevara flora och fauna i hagmarker m.m. Alternativodling innebär att odlingen bedrivs utan lättlöslig handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Det finns ett växande intresse hos såväl konsumenter som producenter för den alternativa odlingen. Behovet av forskning och utveckling av metoder är mycket stort. Det finns dessutom en stor efterfrågan på rådgivning. Det är nödvändigt med en långsiktig forskning och kunskapsuppbyggnad. Konsumenternas intresse av valmöjligheter och redlighet på marknaden av alternativt odlade produkter måste betonas. Samhällets stöd till den alternativa odlingen får inte vara kortsiktigt. Ett stöd för alternativ odling utgår nu . Eftersom omläggningsfasen är längre än så och man kan räkna med ekonomiska problem anser vi att stöd till alternativ odling måste utgå även fortsättningsvis. Medel för detta bör tas från omställningsbidraget. får- och getproduktionen. Även hjortproduktion i hägn bör därigenom kunna utökas. Med de motiv som här framförts borde landskapsvårdsstödet omfatta ca 300 000 ha utöver den areal som avses i propositionen. Därmed skulle vinnas en extensifieringseffekt motsvarande borttagen överskottsareal på inemot 200 000 ha. Kostnaden för detta beräknas till och ska vara en del av stimulans- och stödåtgärderna för omställningen. Det finns stor risk för att den nya jordbrukspolitik som regeringen föreslår kommer att få förödande följder för jordbruket i skogs- och mellanbygderna. Det är främst en försämrad lönsamhet som mjölkproduktionen har som är faran, eftersom mjölk- och köttproduktion är mest lämpad för dessa bygder. Regeringens hittillsvarande politik har hårt drabbat dessa bygder och jordbrukarna där. förslag att redan för budgetåret 90/91 kompensera mjölkproduktionen för ökade kostnader och sedan ett system för ersättning till betes- och vallproduktion i dessa bygder avser att garantera brukarna och landsbygden en framtid. Vi föreslår dessutom att det speciella regionalpolitiska bidraget till kombinationsverksamhet för jordbruksföretagen höjs och skall utnyttjas i hela landet, där skogs- och mellanbygder har stora behov. Regeringen föreslår särskilda bidrag till skuldsatta jordbrukare. Avsikten med förslaget är bl.a. att staten ska kunna köpa in jordbruk som inte klarar effekterna av regeringens jordbrukspolitik. I andra fall kan det handla om att ge bidrag för att klara ekonomin . Enligt den analys som Lantbruksstyrelsen gjort med anledning av LAGs förslag kan det röra sig om tusentals brukare. förslag till en ny jordbrukspolitik innebär att jordbruket ges förutsättningar att utvecklas. Därmed kommer jordbrukets lönsamhet att förbättras så att sådana här insatser inte kommer att bli nödvändiga. Vi föreslår att tillsätter en kommission med uppgift att följa omställningsarbetet. Kommissionens uppgift ska vara att se till att arbetet bedrivs så att jordbrukets utvecklingsmöjligheter tas till vara och att omställningen genomförs på ett betryggande sätt. Kommissionen ska följa användningen av de medel som ställs till förfogande för detta. Det är angeläget att effekterna av riksdagsbeslutet fortlöpande utvärderas och att det finns beredskap för att ingripa om det skulle uppstå icke önskvärda effekter. Det kan gälla problem att finna marknader för nya grödor, negativa miljöeffekter, glesbygdsproblem, minskad sysselsättning på landsbygd m m. Kommissionen ska lägga fram förslag till åtgärder så att intentionerna med omställningen kan uppfyllas. Vi anser att kommissionen ska vara parlamentariskt sammansatt och med representanter från näringen. ska vara ansvarig myndighet för att administrera omställningen. De lantbrukskooperativa föreningarna kommer att ha en viktig roll för att underlätta omställningen av svenskt jordbruk. att påverkas i stor utsträckning och måste därför ges tillfälle till en struktur- Mot. anpassning som motsvarar de nya förutsättningarna. Det är för svensk del Jo77 mycket värdefullt med en stark lantbrukskooperation, som kan medverka till att jämna ut skillnader i transportkostnader och produktionsförutsättningar. Kooperationen har också stor betydelse för likvärdiga inkomstförhållanden i hela landet. Det är särskilt betydelsefullt för familjejordbruket. Av den anledningen avvisar vi konkurrensutredningens förslag om inskränkning i rätten att samverka för de lantbrukskooperativa föreningarna. I propositionen föreslås att de medel som finns kvar i regleringskassorna skall användas för att finansiera jordbrukets omställning och ensidigt riktas som arealersättning. Det kan röra sig om ca samt vissa ytterligare medel disponerade av . Den absoluta merparten av dessa medel har betalats in till kassorna av samtliga producenter av respektive produkt. Det är principiellt felaktigt att disponera medlen på sätt som föreslagits i propositionen. Principen bör vara en återbetalning av inbetalade avgifter. Det är dock administrativt besvärligt och omöjligt att återbetala medlen till varje jordbrukare i korrekta proportioner. Vid senaste förhandlingstillfället har diskuterats möjligheten att avsätta medel till Lantbrukarnas Pensionskassa. Såväl statsmakterna som Konsumentdelegationen har varit positiva till tanken. Det bör nu övervägas att överföra jordbrukets regleringsmedel till nämnda pensionssystem. På detta sätt kommer de att återbetalas som förbättrade pensioner för jordbrukare. Det är av stor vikt att de överenskommelser inom det sociala området som gjorts vid jordbruksförhandlingarna måste bibehållas. Det gäller bl a lantbrukshälsan och jordbrukets trygghetsförsäkring. Det gäller även avbytarverksamheten som måste få möjlighet att fortsätta att utvecklas. Arbetet med att minska miljöbelastningen från jordbruket ska finansieras med avgifter på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Enligt beslutet om avgifter på kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel (prop 1983/84:176, SkU 1983/84: 47, rskr 1983/84:383) var syftet att minska användningen av handelsgödsel och av hälso- och miljöfarliga kemikalier. Enligt beslutet skulle inkomsterna från avgifterna användas till utökade insatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder inom jordbruksområdet. Regeringen föreslår nu att regleringsavgiften på handelsgödsel omvandlas till en miljöavgift som går direkt in i statskassan. Det blir då än viktigare att beslut följs så att medlen används till miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Vi anser att medlen måste nyttjas så att de blir ett verkningsfullt bidrag i arbetet med att minska miljöförstöringarna. En rad verksamheter finansieras via medel från regleringsföreningarna eller via införselavgiftsmedel. En del projekt är långsiktiga åtaganden och måste tillföras kontanta medel även fortsättningsvis. Andra åtaganden kan avlösas via finansiering direkt på marknaden. Medel krävs också för att få till stånd en långsiktig forsknings- och utvecklingsverksamhet. Vi anser att regeringen måste beakta detta i kommande budgetarbete. Ett sådant område är ett fortsatt uppbyggande av en skördeskadefond för jordbruket. Fonden bör ha en storlek på för att klara ersättningsbehoven vid skördeskador. Vi anser att regleringsmedel bör kunna användas för detta ändamål även fortsättningsvis. Leukosprogrammet för nötkreatur och Aujeszkyprogrammet för svin har också bekostats av regleringsmedel. För detta ändamål bör anvisas /år av budgetmedel. Regeringens förslag om avskaffande av kvalitetsmärkningen kommer att försämra den svenska matens kvalitet. Runmärket är beviset på att ägg och mejeriprodukter är kontrollerade enligt bestämmelser som utarbetats av KMÄ. Producenter som har rätt att runmärka har också skyldigheten att kontrollera sina produkter. Detta är en garanti för att konsumenten erbjuds varor av en god kvalitet. Runmärkningen kan också ha en positiv betydelse vid export. SMAK-kontrollen har motsvarande funktion vad gäller matpotatis. Regeringen föreslår nu att den obligatoriska kvalitetskontrollen av ägg, mejeriprodukter och potatis ska upphöra. avvisade /89 (1988/89:JoU21) ett liknande förslag. uttalade då också att regeringen skulle ha överläggningar med berörda parter innan var beredd att fatta definitivt beslut om KMÄ och SMAK. Regeringen har inte redovisat att några sådana överläggningar skett. Regeringen har heller inte föreslagit att kvalitetskontrollen kan ske på annat sätt. Vi anser inte att det finns skäl att avskaffa kvalitetsmärkningen. Vi anser att den är ett verkningsfullt medel att förbättra livsmedelskvaliteten. Vi föreslår att avslår förslaget om avskaffande av kvalitetskontrollen på de aktuella områdena. Prisstödet till jordbruket i norra I propositionen anges att ett viktigt motiv för en reformering av livsmedelspolitiken är att främja en bättre regional balans. Av detta skäl föreslås att nuvarande konstruktion för beräkningen av prisstödet till jordbruket i norra skall ändras så att lönsamhetsnivån i norra inte längre skall vara kopplad till lönsamheten i . Priserna på jordbruksprodukter kan i vissa fall komma att sjunka som en följd av en intern avreglering. Jag är dock inte beredd att låta dessa förändringar påverka lönsamheten i det norrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Vi anser att det är riktigt att förändra beräkningsmodellen. De förslag som Mot. vi presenterar i denna motion kommer att innebära en ökad lönsamhet för Jo77 näringen i hela landet. har uttalat att produktionen i norra ska bibehållas på 1984/nivå med anledning av bl.a. beredskapsskäl. vidhåller denna ståndpunkt. Nuvarande lönsamhet leder till produktionssänkningar. Vi anser även de redovisade motiven för en förändring som syftar till en långsiktig och stabil produktion av livsmedel i norra som riktiga och angelägna. Regeringens konkreta förslag är dock mot denna bakgrund inte tillfredsställande. Den av regeringen föreslagna uppräkningen av enbart stödbeloppet för /91 skulle innebära en kraftig lönsamhetsförsämring för jordbruket i norra . Om inflationen beräknas till måste en uppräkning ske på basis av totala kostnadsvolymen. Totalt bör jordbruket i stödområdet därför i kostnadskompensation tillföras . Storleken på uppräkningen av själva stödbeloppet blir helt beroende av i vilken grad jordbruket totalt i landet får kompensation för kostnadsökningarna avseende /91. Efter uppräkning av stödnivån för kostnadsökningarna 1990/91 och justering för exportkostnaderna kan kostnadstäckningsgraden för arbets- och kapitalkostnaderna framräknas och sedan utgöra riktmärke för att långsiktigt upprätthålla lönsamheten på en jämn och acceptabel nivå. Med hänsyn till den redan starkt utglesade produktionen i norra är det av stor vikt att bibehålla och tomi vissa områden öka produktionen. Det är därför viktigt att det stöd som utgår till jordbruket utformas så att största möjliga produktionsstimulans uppnås. Därför bör stödet inom mjölk-, kött- och fläskproduktionen utbetalas som produktstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutarge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild jordbrukspolitik, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild livsmedelspolitik, 3. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om självförsörjningsgrad, 4. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om den globala livsmedelsförsörjningen, 5. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om program för uthållig utveckling, 6. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om mål för jordbruket. 7. att beslutar om att mervärdeskatt skall uttas av beskattningsvärdet på basmat från den 1/1 1991 i enlighet med vad som anförs i motionen. Därest detta yrkande ej vinner bifall att beslutar att livsmedelssubventionerna skall finnas kvar i nuvarande omfattning i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att beslutar om kompensation till jordbruket för 90/91 Mot. i enlighet med vad som redovisats i motionen, Jo77 9. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillföra jordbruket medel för 90/91 via regleringssystemet, 10. att beslutar att omställningsperioden skall vara 91/9295/96, dvs , 11. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om gränsskyddets nivå efter GATT-förhandlingarnas avslutande, 12. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om exportfinansiering, 13. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om spannmålsodlingen, 14. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av oljeväxtodlingen, 15. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av vallfröodlingen, 16. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av odling av fabrikspotatis, 17. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av sockerbetsodlingen, 18. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om mjölkproduktionen, 19. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om uppräkningen av avvecklingsersättning till mjölkproducenter, 20. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om köttproduktionen, 21. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om får- och getproduktion, 22. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utbytesexport av ägg, 23. att beslutar fördela anslagen till omställning av jordbruket, i enlighet med motionen, 24. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om arrendatorernas situation. 25. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på biobränsle och åtgärder för att få till stånd en varaktig marknad för dessa, 26. att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av två etanolfabriker, 27. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om extensiv betes- och vallproduktion, 28. att beslutar anslå till öppet landskapsbidrag, 29. att beslutar anslå till NOLA-bidrag, 30. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om alternativ odling, 26 31. att beslutar anslå till glesbygdsstöd till hela , i enlighet med motionen, 32. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en , 33. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om sociala satsningar, 34. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av bekämpningsmedels- och handelsgödselavgifterna, 35. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av sektormedel, 36. att beslutar avslå regeringens förslag om avskaffande av den kvalitetskontroll som utföres av KMÄ och SMAK, 37. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om stödet till norra . Per-O la () Världens totala spann- 1989 ,0 målslager i procent av förbrukning 73/74 77/7» göteb 96648, 1990