mot · GD02Sf605 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf605 av m.fl. (m) v ' Mot. flykting- och invandrarpolitik 1989/90 4 Internationellt samarbete 4 5 Stödet till kommunerna 5 6 Yrkeserfarenheter och kompetens skall tillvaratas 5 7 Arbetslinjen skall gälla 6 8 Svenska för invandrare 7 11 Handikappade flyktingar och invandrare 8 12 Stöd och hjälp till torterade flyktingar 8 13 Tillvaratagande av organisationers engagemang 9 14 Åtgärder mot rasism 9 15 En öppen arbetsmarknad 10 1 1989/90. Nr Sf605 -607 I motionen behandlas framför allt frågor som har samband med det ökande antalet flyktingar till . Invandringsfrågorna i stort berörs emellertid också. Debatten om flykting- och invandrarpolitik har blivit allt intensivare. uppges ca 60 000 personer ha erhållit uppehållstillstånd i vårt land. Många av dessa är nordiska invandrare och så kallade anknytningsfall. Men har antalet asylsökande flyktingar ökat dramatiskt. I motionen slås fast att svensk flyktingpolitik även fortsättningsvis bör vara öppen och generös. De flyktingar som kommer hit skall tas emot på ett värdigt sätt. De skall emellertid inte behandlas som socialfall utan så snabbt som möjligt slussas ut i arbetslivet och integreras i det svenska samhället på i princip samma villkor som övriga medborgare. bör följa definitioner om flyktingskap med en generös tillämpning. Flyktingkvoten bör kunna utökas. Åtgärder för att råda bot på problemet med dokumentlösa flyktingar redovisas. Arbetet med att harmonisera den västeuropeiska flyktingpolitiken måste enligt motionen intensifieras. bör bl.a. ge regeringen i uppdrag att initiera en alleuropeisk konferens i flyktingfrågor. Riktlinjer dras upp för ett mer generellt stöd till kommunerna för deras flyktingmottagning. Detta skulle också kunna underlätta utslussningen av flyktingar på den svenska arbetsmarknaden. Det föreslås att arbetsgivare själva skall kunna ta kontakt med flyktingförläggningar för att söka arbetskraft. De speciella hänsyn som måste visas kvinnor och barn liksom torterade flyktingar uppmärksammas. De frivilliga organisationernas stora betydelse poängteras. Mot bakgrund av det pågående integrationsarbetet i även när det gäller en gemensam arbetsmarknad. möjligheter att ge de östeuropeiska länderna hjälp till självhjälp och rådande arbetskraftsbrist inom vissa områden i föreslås att skall visa en större öppenhet när det gäller att bevilja arbetstillstånd för utländsk arbetskraft, såväl vad gäller permanenta som tillfälliga tillstånd. flyktingpolitik skall i grunden vara öppen och generös. Vårt land skall förbli en för människor som i sina hemländer förföljs på grund av sin politiska uppfattning, sin tro, sin ras eller sitt etniska ursprung. Svenska ansvariga myndigheter måste också garantera att de flyktingar som kommer hit tas emot på ett värdigt sätt. En öppen diskussion, ett ökat engagemang i flyktingfrågorna samt bidrag från enskilda och humanitära organisationer utöver det allmännas insatser ger förutsättningar för ett effektivt flyktingarbete. måste emellertid uppmärksammas att främlingsfientliga grupper försöker överrösta den allmänna opinionen. Det är viktigt att på alla sätt motverka främlingsfientlighet och rasistiska tendenser. De politiska parti- Mot. 1989/90 erna har här ett stort ansvar. Oerhört många människor i vår värld lever under förtryck, förföljelse och krigsförhållanden. Enligt FN:s beräkningar finns det ca 15 miljoner flyktingar i världen. Men få av dem är interkontinentala flyktingar. Den viktigaste uppgiften för svensk flyktingpolitik är att genom internationella organ främja mänskliga rättigheter och bistå flyktingar i de länder där desa befinner sig, oftast i närheten av hemländerna. bör därför fortsätta att stödja FN:s och de frivilliga humanitära organisationernas flyktingarbete. bör också aktivt verka för ett bättre samarbete med övriga europeiska länder och i samråd med FN:s flyktingkommissarie söka nå en enhetlig tillämpning av om flyktingars rätt. Flyktinginvandringen till vårt land bestäms, förutom av utlänningslagstiftningen, av faktorer utanför vår kontroll: situationen i ursprungsländerna, andra länders politik och krigföring etc. Vi har - som världen ser ut att räkna med ett flyktingtryck av minst samma omfattning som . Regeringen fattade ett beslut som innebär att , som ett av de sista länderna i , mer strikt följer internationellt överenskomna definitioner om vem som skall betraktas som flykting. Beslutet innebär också att krigsflyktingar och människor som hänvisar till flyktingliknande skäl inte automatiskt kan vänta sig att erhålla asyl i . Moderata samlingspartiet delar regeringens uppfattning i sak. Vi har under ett flertal år föreslagit att bör följa definitioner om flyktingskap med en generös tillämpning. Flyktingkvoten bör kunna utökas. Vi beklagar emellertid att regeringen såg sig tvingad att dra i nödbromsen på det sätt som blev fallet. Lagstödet för åtgärden är bräckligt, vilket inte stärker anseende. Ryckighet i denna typ av frågor är aldrig bra, men det kännetecknar tyvärr den nuvarande socialdemokratiska minoritetsregeringens agerande även i ett flertal andra viktiga frågor. Regeringen måste nu utnyttja den respit som beslutet innebär för att noggrant se över den svenska flyktingpolitiken och mottagningen av flyktingar. Även om en minskning av antalet asylsökande är att vänta finns det ca 23 000 flyktingar på invandrarverkets förläggningar runt om i vårt land. Av dessa har ca 7 000 uppehållstillstånd, och är alltså klara för kommunplaceringar. Det är av stor betydelse att handläggningen av ärendena om uppehållstillstånd forceras och de som redan fått tillstånd snabbt kan få fotfäste i det svenska samhället och arbetslivet. Det fortgående integrationsarbetet i kommer att leda till att även arbetsmarknaden i de berörda länderna integreras. Den pågående EES-processen syftar också till att EFTA-länderna skall inkluderas i en sådan integrerad arbetsmarknad. Vi ser detta som ett utomordentligt angeläget mål. har blivit ett mångfasetterat samhälle med människor av olika hudfärg, språk, ras, religioner och kulturer. Detta kan temporärt skapa vissa problem, men måste ses som något positivt. Vårt samhälle kan genom in vandrarna tillföras nya värden, som vi saknar eller distanserat oss ifrån. Det kan t.ex. gälla frihetslängtan, entreprenöranda, kulturskapande och en stark känsla för den egna familjen. En alltför stor andel flyktingar har anlänt till utan dokument som styrker deras identitet. Det har gått så långt att västeuropeiska gränsmyndigheter inte längre anser sig kunna lita fullt ut på svenska pass och andra identitetshandlingar, eftersom personer erhållit svenskt medborgarskap utan att deras identitet kunnat helt säkert kontrolleras. Detta är självfallet mycket allvarligt. De generösa svenska reglerna riskerar i förlängningen att leda till att blir attraktivt som terroristbas. Det är naturligt att vissa flyktingar saknar dokument vid ankomsten till , eftersom de fått lämna sina hemländer hals över huvud. Det är dock svårt att passera gränser i utan att kunna visa någon form av dokument. Inte minst gäller detta passering genom . De flesta torde dessutom ha en biljett av något slag. För att försöka motverka dokumentlöshet bör främst vid flygstationer införas det system som används vid amerikanska flygplatser med internationell trafik. Vid ankomsten till flygplatsen leds passagerarna till passkontrollen utan möjlighet att uppehålla sig i transferhallarna och därmed utan möjlighet att göra sig av med identitetshandlingar. Internationella transferpassagerare kan ledas i en egen kö för uppvisande av transferbiljetter. Förslaget torde innebära vissa investeringar på främst . Hårdare krav på dokument som bevisar en flyktings identitet skulle också göra det möjligt för polis att redan vid gränsen avvisa brottslingar, som under falska premisser söker asyl i vårt land, och som i sina hemländer är efterlysta. Vi hänvisar till de förslag som framförs i partimotion 1989/90:Ju802 om åtgärder för minskad brottslighet. Vi beklagar att två paragrafer i den nya utlänningslagen ligger vilande till . Det gäller möjligheten för kroppsvisitering i de fall där misstankar föreligger att någon underlåtit att visa upp medförda handlingar, samt möjlighet till förvar av vuxna i utredningsärenden. Flyktingströmmen är inget isolerat svenskt problem. Flera europeiska stater har de senaste tre, fyra åren upplevt en liknande ström av flyktingar. Andelen flyktingar som söker sig till utgör emellertid av världens totala antal flyktingar. Som exempel kan nämnas , som hyser 3,7 miljoner flyktingar inom sina gränser. Det skall jämföras med att det i finns totalt 707 000 flyktingar. Mot denna bakgrund är det inte svårt att inse att flyktingpolitiken är ett internationellt problem. Varken eller något enskilt land kan ensamt ta ansvar för världens ca 15 miljoner flyktingar. I saknas en gemensam syn på flyktingpolitiken. Regler och bedömningsgrunder skiljer sig från land till land. är ett bra ex empel på detta. har alltid haft en generös bedömning av vilka som Mot. skall betraktas som flyktingar. och har inta- Sf605 git en hållning som följer . har i praktiken haft sina gränser mer eller mindre stängda, även om en uppmjukning har kunnat skönjas . Ett grundläggande krav vore att de nordiska länderna harmoniserade flyktinglagstiftningen. bör därför ta initiativ till detta i . En harmonisering bör eftersträvas även med andra länder, främst dem i . Detta är särskilt viktigt med tanke på det integrationsarbete som pågår inom EG. bör därför också initiera en alleuropeisk konferens om kontinentens flyktingpolitik , med målet att harmonisera flyktinglagstiftningen i samtliga stater, och inte minst försöka finna lösningar på de allt mer omfattande flyktingströmmarna i tredje världen. erhåller de kommuner som slutit avtal med statens invandrarverk om mottagande av flyktingar ekonomiskt stöd under flyktingarnas ankomstår och därefter under . Stödet ges för de flyktingar som ingår i den avtalade kvoten. Dessutom utges ett generellt bidrag för varje anländ flykting, vilket skall täcka eventuella merkostnader för flerspråkiga daghemsavdelningar, tolkar, familjepedagoger och liknande. Det finns dessutom andra, mindre, statsbidrag som kan utgå vid vissa specifika förhållanden. Statsbidraget skall också täcka kostnader för socialbidrag, som kommunerna i allt större omfattning tvingas betala ut, då det har visat sig att flyktingar, trots dagens arbetskraftsbrist, har svårt att få arbete. Regeringen har signalerat att den överväger att ersätta det fyraåriga stödet med ett generellt stöd som utfaller på en gång. Genom att kommunerna ges frihet att använda statsbidraget på de sätt som bäst passar varje enskild kommun underlättas möjligheterna att hjälpa de nyanlända flyktingarna att så fort som möjligt komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Det tilltänkta generella stödet skulle t.ex., där så anses lämpligt, kunna användas till ett kommunalt rekryteringsstöd för flyktingar. Moderata samlingspartiet har föreslagit en liknande modell. Vi föreslår i det följande också andra åtgärder som skulle innebära ett minskat socialbidragsberoende för flyktingar med uppehållstillstånd och en smidigare utslussning till den svenska arbetsmarknaden. Yrkeserfarenheter och kompetens skall tillvaratas De flesta flyktingar som kommer till vill möjligt komma ut i arbetslivet. Många av dem är välutbildade, t.o.m. i s.k. bristyrken. Många har akademiska examina. Likväl händer det alltför ofta att deras utbildning och yrkesskicklighet inte tillvaratas. De tvingas i stället till sysslolöshet och passivt bidragsmottagande. Det har dock gjorts positiva erfarenheter, bl.a. från vårdsektorn, när flera landsting "finkammat flyktingförläggningar och funnit ett stort antal läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster och annan vårdpersonal, som satts i 5 specialutbildning såväl i svenska språket som i sitt speciella yrkesområde. Tyvärr har det på vissa håll blivit en del avhopp beroende på bristande plan- Sf605 läggning av undervisningen. Regeringen bör, enligt vår mening, vidta åtgärder för att säkerställa en bättre planering av intensivundervisningen av medicinsk personal och vårdpersonal. kan slutlig examination och godkännande av flyktingarnas kunskaper ske endast vid ett par högskoleorter, vilket gör att examination och legitimation fördröjs. Vi anser att en decentralisering av examinationen till fler högskolor bör ske. Vårdpersonal utan legitimations- och behörighetskrav bör kunna få arbeta efter en eventuell introduktionskurs anordnad av arbetsgivaren. Via arbetskamraterna lär sig invandraren snabbare svenska språket, vilket är särskilt angeläget inom vårdsektorn. Vi har länge efterfrågat snabbare resultat vad gäller den s.k. ekvivalering av utländsk utbildning som UHÄ har ansvaret för. Betydelsen av detta arbete har ökat med tanke på såväl det europeiska integrationsarbetet som flyktingströmmen till . Enligt tar ekvivaleringen . Tiderna bör nedbringas genom att universitets- och högskoleämbetet prioriterar frågan högre och vidtar eventuellt erforderliga omdispositioner av tillgängliga resurser. Regeringen har beviljat UHÄ ökade anslag för att påskynda arbetet med att ekvivalera utländska akademiska examina med svenska samt ordna eventuell erforderlig kompletteringsutbildning. Vi efterlyser nu snabba resultat av detta arbete. Det är inhumant att låta människor gå arbetslösa och vara bidragsberoende när arbetsuppgifter finns. Det är dessutom slöseri med välutbildad arbetskraft. Bland det allra viktigaste i flyktingmottagandet är att flyktingarna möjligt kommer i arbete. Det är förvånansvärt att inte ens under en högkonjunktur, då industrin ropat efter arbetskraft, kunnat erbjuda invandrarna arbete. En enig länsarbetsnämnd i påtalade hos regeringen att snabba åtgärder måste sättas in för att förbättra flyktingarnas situation på arbetsmarknaden. Regeringen har beviljat extra medel till AMS för arbetsförmedling till flyktingar. Detta är gott och väl men det finns anledning fråga sig hur pass effektiva arbetsförmedlingarna varit i frågan . Vi föreslår i annat sammanhang privat drivna arbetsförmedlingar och anser att sådana skulle lämpa sig mycket väl i detta sammanhang. Enligt vår mening bör arbetsgivare själva kunna ta kontakt med flyktingförläggningar för att söka arbetskraft. Alla möjligheter bör tillvaratas för att flyktingar med uppehållstillstånd snabbt skall komma ut i arbetslivet. Försök som har gjorts i bl.a. kommun har visat att bästa vägen att lära sig svenska är att varva yrkesarbete med svenskundervisning. Dessutom innebär mötet med svenska arbetskamrater en gratis möjlighet att lära sig svenska och utveckla de sociala kontakterna. Många invandrare kommer från länder med hantverks- och småföreta- Mot. gartradition och många vill driva en egen verksamhet av något slag. samhälle har berikats med en rad små hantverksföretag, butiker och restauranger, som startats av invandrare. Allt detta gör vårt samhälle mer mångfasetterat, som invandraren finner utlopp för sina yrkeskunskaper, sin ambition och sina intressen. Det svenska småföretagarklimatet är inte det bästa p.g.a. den socialdemokratiska politiken och svårigheter uppstår för den invandrare som vill starta och driva eget. Det gäller inte minst skatte- och avgiftspolitiken, men även krånglet och byråkratin sätter käppar i hjulen. Fadderskap av ideella föreningar och företagarorganisationer kan emellertid vara ett gott stöd för de invandrare som vill starta eget. Vissa organisationer, bl.a. inom /SRområdet, arbetar för att slussa ut akademiker på den svenska arbetsmarknaden. Vi anser att alla sådana frivilliga åtaganden från organisationers och enskildas sida för att integrera invandrarna på arbetsmarknaden bör uppmuntras och stödjas. Undervisningen i svenska för invandrare har kritiserats starkt av . Svenskundervisningen är splittrad, ineffektiv och dålig anför i en rapport till regeringen. Det föreslår att kommunerna skall få ansvaret för hela svenskutbildningen och att de elever som vill ska få läsa på heltid. Vi anser att målet med svenskundervisning är att den måste bedrivas på ett effektivt sätt så att flyktingar utan dröjsmål kan kommunicera och fungera i det svenska samhället. I denna fråga hänvisas i övrigt till särskild kommittémotion. En grupp invandrare som lätt glöms bort är kvinnorna. Eftersom flyktingar och invandrare kommer från länder med helt andra kulturmönster än vårt finns det stor risk för problem, som med kunskap och hänsyn är möjliga att undvika. Mötet med den svenska arbetsmarknaden, där av kvinnorna arbetar, kan för många invandrarkvinnor innebära en chock. Det är därför viktigt att det nya landet, dvs. , visar respekt för de invandrarkvinnor som hellre arbetar i hemmet än ger sig ut i arbetslivet. Det är därför viktigt att det offentliga erbjuder dessa möjligheter genom bl.a. valfrihet i barnomsorgen. En verksamhet som är till stor hjälp för hemmavarande invandrarkvinnor med barn är den öppna förskolan. Där har dessa kvinnor möjlighet att träffa andra föräldrar, bygga upp ett kontaktnät och på ett smidigt sätt möta det svenska samhället. Denna form av barnomsorg bör uppmuntras och stödjas. Det är också viktigt att invandrarkvinnorna, inte minst de yngre som kanske främst drabbas av de stora kulturchocker mötet med det svenska samhäl let kan innebära, erhåller god svenskundervisning och i förekommande fall yrkesutbildning. Ett annat område där stor hänsyn måste tas är inom hälso- och sjukvården. För många kvinnor är ett besök hos en gynekolog mycket känsligt. Speciellt känsligt kan det vara om gynekologen är en man. Därför bör det vara en rättighet att kvinnor som så önskar skall garanteras en kvinnlig gynekolog vid undersökningar. Mot bakgrund av de speciella hänsyn som måste tas anser vi därför det är viktigt att invandrarkunskap ges en central roll i vårdutbildningen, liksom i läkarutbildningen. Mångå flyktingbarn har mycket svåra upplevelser bakom sig. Det är därför viktigt att speciell hänsyn tas till dessa barn, såväl vid själva flyktingmottagningen på förläggningen som vid integreringen i samhället. Den verksamhet som bedrivs för flyktingbarn och deras familjer med särskilda behov i kommuner och landsting, bl.a. i , bör därför stödjas och uppmuntras. Tyngdpunkten i denna verksamhet ligger på förebyggande verksamhet och psykosocialt stöd. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de barn som ensamma kommer till vårt land. Handikappade flyktingar och invandrare Bland de asylsökande som kommer till finns också personer med mer eller mindre svåra handikapp. Ofta kommer de från länder där rehabilitering och vård av handikappade är gravt åsidosatt. Det är därför viktigt att rehabilitering kommer igång så fort som möjligt efter ankomsten till , helst redan i flyktingförläggningarna de väntar på besked om uppehållstillstånd. Stöd och hjälp till torterade flyktingar Mångå av de flyktingar som söker en i har i sina hemländer blivit utsatta för tortyr. De svenska myndigheterna får ofta kännedom om enskilda flyktingars tortyrerfarenheter mycket sent. Det beror ofta på att de som utsatts för tortyr, medvetet eller omedvetet, försöker tränga undan minnet av det de varit utsatta för. Det är därför viktigt att kunskapen om tortyr och dess fysiska och psykiska resultat sprids bland de människor som först möter flyktingarna. Självfallet bör detta också gälla den personal som möter flyktingarna när de placerats i landets kommuner. En följd av långvarig tortyr är självfallet fysiska skador, men minst lika ofta psykiska. Det sistnämnda är ofta det som är svårast att upptäcka och behandla. En konsekvens av dessa psykiska skador kan vara en panisk skräck för ett vanligt tandläkarbesök eller ett kirurgiskt ingrepp. Tortyroffret kan nämligen vid sådana situationer återuppliva liknande miljöer, men då kopplade till misshandel. Det är därför viktigt att kunskapen om att ett för utanförstående irrationellt beteende kan bottna i svåra och plågsamma minnen fördjupas. Röda korsets tortyrcentra på ett par ställen i är en verksamhet som Mot. i begränsad skala och med landstingskommunalt stöd försöker rehabilitera Sf605 Denna verksamhet har visat sig ge mycket goda resultat och bör därför erhålla stöd också från statens sida. Ett enigt socialutskott (1988/89 SoU 15) har också uttalat det rimliga i att staten övergångsvis bidrar till och stöder denna form av hjälpverksamhet. Även om verksamheten är koncentrerad till endast större städer och på ett fåtal ställen är det viktigt att tortyroffer i hela landet får möjlighet att rehabiliteras. Tillvaratagande av organisationers engagemang Det ses som en självklarhet att frivilliga organisationer och grupper engagerar sig i flyktingfrågan, t.ex. genom att driva flyktingförläggningar. Röda korset, den svenska sektionen av , Rädda barnen, olika samfund och har genom många års internationellt samarbete skapat en unik kontaktyta och specialkunskap om de länder där det råder krig och förtryck. Denna kunskap och detta engagemang bör statsmakterna använda sig av Det kan t.ex. gälla flyktingmottagning, information, åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet, fritidsverksamhet, stödjande av barn och barnfamiljer eller organiserandet av fadderverksamhet. Det är självfallet statens och kommunernas huvudansvar att sörja för flyktingar som kommer till vårt land. Men vi kan inte på något sätt undvara de ideella organisationernas engagemang. Olika vägar bör prövas för att ytterligare tillvarata detta bl.a. vad gäller att anskaffa bostäder. Det finns, tragiskt nog, en groende invandrarfientlighet i vårt land, även om vi inte skall överdramatisera det. Jämfört med många länder i exempelvis , , och - har vi i klarat oss från mer omfattande politiska rörelser med uttalad rasism på programmet. Detta bör tas till intäkt för att svensken i gemen inte hyser en avog inställning till människor från andra länder. Det finns dock risk för att en groende fientlighet får näring och blommar upp. Inte minst kan den särbehandling som förekommer av flyktingar missförstås och bli en utlösande faktor för mer organiserad främlingsfientlighet. Det finns dock flera åtgärder som skulle kunna förhindra denna utveckling. För att motverka negativism som ofta beror på okunskap bör en bred information ges till allmänheten om de villkor som gäller, t.ex. beträffande bidragsgivning. Viktigast är emellertid att flyktingar och invandrare inte behandlas som socialfall. Den absoluta merparten av invandrarna kommer att aktivt bidra till den svenska produktionen. Bl.a. mot denna bakgrund anser vi att flyktingar vid utplaceringen i kommunerna bör erhålla möjlighet till bosättningslån i stället för att, som fallet är , helt hänvisas till bidrag. Flera saker skulle uppnås genom en sådan 9 ordning: flyktingarnas självkänsla skulle öka, då den enskilde redan från Mot. början får ta ansvar för sin ekonomi och sin livssituation, och förståelsen Sf605 bland svenskar för flyktingpolitiken öka. Minst sagt känslig är frågan om flyktingar och bostäder. Det är svårt att förklara varför unga människor som stått i bostadskö i sin kommun får se sig passerade i kön av nyanlända flyktingar. Detta kan, fel hanterat, komma att leda till en allmän negativ hållning till flyktingar i stort. Vi menar att flyktingar inte skall få förtur i bostadsköer, så länge det monopolsystem för bostadssökande vi har i gäller. Ett system med övergångsbostäder är att föredra till dess att en permanent bostad kan ordnas. Det är också ytterst väsentligt att det råder likhet inför lagen för alla som vistas i vårt land. Vi kan inte acceptera att utländska medborgare döms på andra premisser än svenskar, baserat på deras eventuella olika kulturella bakgrund, vilket anmärkningsvärt nog har inträffat. kommer människors rörlighet att öka. Den tid har svunnit då människor föddes, arbetade och dog inom ett litet begränsat område. Tack vare masskommunikation och snabba transportmedel har världen krympt.