mot · GD02So228 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:So228 av () Åtgärder mot spelberoende I Vilka spelformer förekommer i ? Den totala omsättningen av legalt spelande i beräknas till : Omsättningen i illegalt spel är svår att uppskatta, men torde kanske röra sig om ca . bedrivs spel i statlig regi genom tre spelbolag, som tillför statskassan nära . Omsättningen i vart och ett av de tre statliga spelbolagen framgår av nedanstående översikt: Aktiebolaget och Galopp (ATG) Dagens dubbel trav, galopp . Vinnare trav, galopp . Plats trav, galopp . Kombination trav, galopp . V5 trav, galopp . (Nytt spel 1987) Flax (introducerades ) Marknadsföringskostnader Tipstjänsts totalomsättning 1988 Marknadsföringskostnader 1988 totalomsättning 1988 halva totaloms.) (Nytt 1988) (Nytt 1988) Marknadsföringskostnader 1988 ca . Övriga lotteriers totalomsättning 1988 ca . Till ovanstående skall läggas omsättningen på spelformer som optioner, aktier, viss handel, kortspel, vissa tärningsspel, spel med hjälp av maskiner och datorer, vadslagning, etc. Vi vet väldigt litet om omfattningen av detta spelande i . Marknadsföringen sker med allt större brist på socialt ansvar. Det finns därför anledning att starkt begränsa marknadsföringen av de spelformer som orsakar spelberoende. I den mera begränsade marknadsföringen måste även ingå information rörande risken för spelberoende samt upplysning om vilken tillgång till stöd och hjälp som samhället kan erbjuda i dessa fall. II Vilka spelformer skapar mest beroende? I finns minst 15 större behandlingsprogram för spelberoende. Man har där samlat erfarenheter från behandling av tusentals klienter. Man talar där om the big four. Det är fyra olika spelformer som har sagts utgöra av de spelberoende man behandlar. Var och en av de fyra svarar för av fallen man arbetar med. De fyra är: hästkapplöpning, vadslagning i anslutning till sport, casinotyper av spel (särskilt tärningsspel) samt aktier, optioner och handel. , psykiater i , som har skött forskning och behandling av spelare i mer än halvtannat årtionde, gör en indelning av spelberoende i tre grupper och ger exempel på spelformer under vardera sålunda: Starkt Måttligt Litet beroendeskapande Aktier, optioner, handel Hundkapplöpning Spelautomater En del för speciella spelformer, som är ganska okända här, har uteslutits i ovanstående översikt. En undran som översikten dock väcker är, vad det är i ovanstående spelformer som gör dem mer eller mindre beroendeskapande. Forskningen på detta område är inte mer än i sin linda, men en kvalificerad gissning utifrån nuvarande vetande skulle dock kunna framhålla följande dimensioner som särskilt viktiga. Den färdighet som krävs för genomförandet av spelet. Det förefaller vara viktigt att spelet kräver skicklighet för genomförande. Det är viktigt att den spelande upplever sig ha lärt sig att kunna något som är specifikt för spelet. Förmodligen är det denna dimension som ligger bakom iakttagelsen att många spelare är mycket kapabla, begåvade och kunniga människor. Ju närmare i tiden mellan insatsen och vinsten desto mer är spelet beroendeskapande. Denna iakttagna dimension stämmer väl överens med erfarenheter från inlärningspsykologin som säger att tiden mellan betingade och obetingade stimuli är avgörande för om inlärning skall ske. Det skall ges möjlighet att öka insatserna. Spelberoende karakteriseras av att insatserna ökar. Spelberoende utvecklas i allmänhet rätt långsamt , sällan . Ju högre frekvens av vinnande, desto mer beroendeskapande. Det här handlar om det från inlärningspsykologin välkända faktum, att inlärning och vidmakthållande av beteenden styrs genom belöning. Ju tätare belöning, desto snabbare inlärning i allmänhet. Förmodligen finns en optimal balans i frekvens, intensitet och duration av belöning, det som i inlärningspsykologin brukar benämnas förstärkningsscheman, vilken ger det högsta spelberoendet. 5.1 vad mån det finns spel att tillgå. Ju fler möjligheter det finns att spela, desto lättare är det att bli spelberoende. Tillgänglighet är vid spel lika avgörande som den är vid andra beroendeformer, såsom beroende av alkohol och narkotika. Spelare blir därför lättare personer som kan disponera, om än tillfälligt, stora belopp. Om spel är socialt accepterat är det lättare att bli spelberoende än om stora sociala sanktioner existerar i samhället. Upphetsning vid insatsen. Om det förekommer faktorer som direkt stimulerar till insatser i den miljö insatserna görs, så är det lättare att bli spelberoende. Miljön på casinon och travbanor innehåller många sådana moment som stimulerar till spelberoende. III Hur vanligt är spelberoende? Inga säkra uppskattningar om art och grad av spelberoende i vårt land existerar. Utländska undersökningar från framför allt , , och antyder att av den vuxna befolkningen spelar åtminstone . av den vuxna befolkningen har i olika undersökningar uppskattats vara spelberoende enligt de diagnostiska kriterierna i DSM III. Siffrorna är dock osäkra. Som lägst har man gjort uppskattningar på drygt 1/och som högst på av den vuxna befolkningen. Ungefär en femtedel av de spelberoende sägs vara kvinnor. Frekvensen spelberoende hos kvinnor förmodas dock vara under stark ökning. Spelberoende hos barn ökar också förmodligen starkt. IV Diagnos av spelberoende I ges beskrivningar av de psykiska problem och besvär som amerikanska psykiatriker och psykologer arbetar med. Korrekta beskrivningar gör det möjligt att utbyta erfarenheter mellan kolleger, söka efter etiologi, behandling och prognos för varje störning, tolka forskningsresultat, osv. DSM, som skriften kallas, har därför blivit viktig också i . DSM har utkommit i flera upplagor. Den senaste, DSM III, utkom . Där beskrivs patologiskt spelande (sjukligt spelbegär) som bestående av tre viktiga komponenter: En kronisk och tilltagande oförmåga att motstå impulser till hasardspel. Man menar alltså, att spelberoende är ett tillstånd som inte går över av sig självt utan behandling eller andra åtgärder från omgivningen. Dessutom karakteriseras tillståndet av en tilltagande oförmåga att motstå impulser att spela. Det blir värre och värre ; man ökar tid, inriktning och insatser på spelandet . Hasardspelet skämmer ut, splittrar eller skadar familj och personliga och yrkesmässiga strävanden, vilket visar sig i form av minst tre av följande: - polisingripande på grund av förfalskning, bedrägeri, förskingring eller skattefusk som gjorts i syfte att skaffa pengar till spel, - försummelser av skulder eller andra ekonomiska åtaganden, - allvarliga konflikter i familj eller äktenskap på grund av spelandet, - lån av pengar illegalt eller till ockerränta, - oförmåga att redovisa spelförluster eller spelvinster, - förlust av arbete på grund av frånvaro som hänger samman med hasardspel, - behov av hjälp med pengar från andra för att klara upp en desperat ekonomisk situation. Det framgår av denna beskrivning att spelberoende är ett problem som i hög grad innefattar den spelberoendes familj, nära vänner och bekanta. Det finns amerikanska studier som visar, att 8-9 personer i allmänhet påverkas kraftigt negativt av en spelberoende person. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande siffror om alkoholmissbrukares påverkan på sin sociala omgivning ligger på 4-5 personer. Av beskrivningen framgår också att man kräver att minst tre av ovanstående kategorier skall stämma in för att man skall klassa någon som spelberoende. Erfarna behandlare av spelberoende påstår också, att ju fler av ovanstående kategorier som stämmer in, desto svårare spelberoende. Hasardspelet beror ej på en antisocial personlighetsstörning. Även om man som spelberoende kommit i klammeri med rättvisan, så menar man att spelberoende personer i allmänhet inte är kriminella eller antisociala i sin personlighetsstruktur. Överdrivet spelande förekommer naturligtvis också hos s.k. antisociala personligheter, men det är inte fråga om spelberoende i DSM III:s mening. Det är i dessa fall snarare fråga om ett sekundärfenomen, som försvinner om den kriminella identifikationen eller antisociala personlighetsstörningen kan elimineras. V Vilka olika slags spelare finns det? De som inte spelar alls i någon form är en klar minoritet av befolkningen. Sedan har vi precis som vid alkoholbruk en majoritet av befolkningen som sköter sitt spelande oklanderligt. Dessa skulle vi kunna kalla sociala spelare. De sociala spelarna brukar indelas i tre grupper: Sådana som spelar när tillfälle ges. Sådana tillfälliga spelare spelar sällan för stora belopp. De tippar, köper lotter, satsar på trav, när de råkar ha tillfälle. Men annars bryr de sig inte. Seriösa sociala spelare. Denna sorts sociala spelare spelar inte sällan , men de ökar sällan insatserna. De håller spelandet på en acceptabelt låg nivå. Den tredje gruppen av sociala spelare är nog inte så vanlig i vårt land. Den är vanligare i länder som har speciella orter som man kan åka till och spela och leva annorlunda . Personer som åker till , , , tar Finlandsbåten eller går på mest för att spela, kan kanske ha nöje av den sortens flykt från vardagen två eller . En annan grupp av spelare är de s.k. professionella spelarna. De är inte många, men de existerar. Dessa har dock sällan något stort nöje av sitt spelande. av dem som själva klassar sig eller som omgivningen klassar som spelare är egentligen kriminella eller antisociala personligheter. Spelandet ingår i deras livsstil, men de är inte beroende av det. Denna grupp är till skillnad från de s.k. patologiska spelarna svåra att lyckas med i behandling. Det som utmärker patologiska spelare, förutom vad som ovan sagts i anslutning till kännetecknen enligt DSM III, är att det oftast är mycket duktiga människor som arbetar flitigt och kan ha lyckats göra goda yrkeskarriärer. Många är mycket tävlingsinriktade och energiska. Det finns många aktiva och före detta idrottsmän i gruppen patologiska spelare. Ungefär en tredjedel lider av depressioner. Högrisktagande personligheter är vanliga. Biologiska skillnader till icke spelare har klarlagts i flera vetenskapliga undersökningar. VI Vad orsakar spelberoende? När man talar om orsaker till ett beroendetillstånd är det i allmänhet klokt att skilja på vad som bidrar till uppkomst, vidmakthållande respektive förändring av beteendemönstret. Det kan vara tillgänglighet, tillfällig inlärning, en viss biologisk lättfångenhet för stimuli av den karaktär som spelande ger, sociala påtryckningar, exempel från andra, o.d. som har bidragit till uppkomsten. För vidmakthållande av spelandet spelar dock drömmen om den stora vinsten, att få fortsätta spelandet och nå den upphetsning som spelandet ger, frånvaron av andra bättre handlingsalternativ, etc. större roll. För förändringsarbetet är det mera av betydelse att stresshantering, träning att handha deprimerande tankar, självkontroll, framtidsplanering, o.d. ingår. För det är stress, ångest, depression, bristande självkontroll och framtidsplanering som styr förändringsarbetet. Orsakerna till spelberoende är således många och det är viktigt att påver kan genom information, lagstiftning och behandling sker kvalificerat med beaktande av den olika inriktning på orsakskomplexet som krävs med hänsyn till vilket stadium av beroendetillståndet påverkan syftar till. Forskning med inriktning på klarläggande av orsaker till spelberoende bör prioriteras. Det gäller främst medicinsk, socialantropologisk, sociologisk och psykologiskt-pedagogisk forskning. VII Förslag till omfattning och inriktning av statens stöd till spelberoende En förening för spelberoende bildades i . Därmed hade också fått en länkrörelse för spelberoende. I och bl.a. har Gamblers Anonymous funnits . Föreningen har bildats för att - informera spelberoende personer om möjliga hjälpinsatser, - sprida allmän information om spelberoendets orsaker, uttrycksformer och behandling, - bedriva opinionsbildning mot spelandet som kulturfenomen, - följa och initiera forskning och behandling inom området spelberoende, - lämna hjälp till personer som frivilligt och anonymt söker fortsatt stöd efter genomgången rehabilitering, - förebygga spelandets psykosociala skadeverkningar, särskilt bland barn och ungdom, - kritiskt granska marknadsföringen av beroendeskapande spelformer. Den viktigaste uppgiften för Föreningen är att informera spelberoende personer om möjliga hjälpinsatser. Information om spelberoende och dess orsaker, uttrycksformer och behandling saknas i stor utsträckning i . Området har försummats av forskningen, praktiska erfarenheter på området finns det dåligt med, samordning av det vetande som finns har inte gjorts. Den information som sprids är sådan som en handfull journalister ger allmänheten. Denna information är ofta ytlig och kortfattad. Det är därför synnerligen angeläget att det finns ett organ som kan ge information. Föreningen skall också bedriva information om spelandet som kulturfenomen, förebygga skadeverkningar, kritiskt granska marknadsföringen av beroendeskapande spelformer, m.m., sådant som staten har ett huvudansvar för. Syftet med att staten har huvudansvaret för spel och lotterier är visserligen att så långt möjligt motverka sociala skadeverkningar. Men man kan också konstatera: Samhällets tillsyn och kontroll över lotteri- och spelverksamheten är bristfällig. En enhetlig och grundläggande syn på lotterifrågor saknas. I huvudbetänkandet av lotteriutredningen, SOU 1979:29, betonade man vikten av att det måste förutsättas att samhället vid utformningen av statliga spel och lotterier beaktar risken för sociala skadeverkningar. Detta kan ske exempelvis genom att man bestämmer högsta tillåtna insats och ser till att barn och ungdom inte på ett otillbörligt sätt lockas att delta. Mycket kritik kan riktas mot den låt-gå-mentalitet staten haft på spelverksamheten . De nystartade spelformerna har gett betydande tillskott till statskassan, men man har i sin iver helt förbigått de sociala aspekterna. Något samarbete med personer som är insatta i de sociala skadeverkningarna har ej etablerats, ej heller har man vidtagit åtgärder för att ta reda på de faktiska förhållandena, trots att staten ju svarar för merparten av spelverksamheten i landet. ändrades lagstiftningen så att penningvinster tillåts i bingospel, eftersom folkrörelsespelen fått stå tillbaka på grund av de statliga spelbolagens ohämmade utveckling. Bingohallarna med de kontantvinster som är möjliga att vinna utgör minst lika stor fara som någonsin de enarmade banditerna gjorde. Många, främst äldre kvinnor men även ungdomar, förlorar stora summor pengar på detta spelande. Genom att återgå till det vinstsystem som föregick kontantvinsterna samt genom ett begränsat öppethållande kommer antalet spelberoende att kunna minska. Det är inte etiskt och moraliskt godtagbart att skapa en social misär för att idrottsrörelsen och andra organisationer skall få en ekonomi som gör det möjligt att bedriva verksamhet. Stödet till föreningsrörelsen måste ske på annat sätt än genom dessa spelformer. De roulettspel som i allt större utsträckning bedrivs på restauranger och pubar med utskänkningstillstånd för alkohol bidrar starkt till en nyrekrytering av spelberoende. En kartläggning av utbredningen av denna verksamhets omfattning bör med det snaraste genomföras. I bingohallen får alkohol inte förtäras medan roulettspel ej kan bedrivas om inte alkohol kan serveras i nära anslutning. Någon forskning om spelberoende har icke förekommit i förrän . Följaktligen är okunskapen mycket stor på området. Det kan inte förutsättas att etablerade forskare från andra områden, som sitter i existerande forskningsadministrativa organ, besitter det vetande som är nödvändigt för att kunna rätt prioritera bland de förslag till forskning som snabbt torde förefinnas, när väl medel för forskning ställts till förfogande. Därför är det nödvändigt med tillskapande av ett till olika discipliner obundet organ bestående av de få forskare och behandlare i landet som hunnit skaffa sig erfarenhet av problemets art och grad. Stödet till den stiftelse som bildats bör vara av en sådan storleksordning att det görs möjligt för stiftelsen att verka i enlighet med sina stadgar. Det torde behövas stöd i form av en fond för forskning om spelberoende, stöd till ett kansli för administration av stiftelsens verksamhet, stöd till stiftelseledamöternas arbetsinsatser, m.m. Det är i nuvarande läge angeläget att forskning kommer i gång om spelberoendets i utbredning, former och intensitet. De olika spelformernas skadeverkningar bör kartläggas. Särskilt bör sambanden med självmord, depressioner, anhörigas lidande och ekonomiska brott penetreras. Beroendemekanismen vid spel bör analyseras. Biologiska korrelat till beteendeiakttagelser bör klarläggas och analyseras. Effekter av olika åtgärder för att mildra skadeverkningar av spelberoende bör prövas. I övrigt bör fältet lämnas fritt för forskare att genom forskningsansökningar till stiftelsen inkomma med kvalitativt högklassiga förslag till forskningsprojekt. Stiftelsen bör fungera som andra forskningsråd med ett ansökningstillfälle och andra regler som ansluter till svensk praxis vad gäller fonder och stiftelser som utdelar medel till forskning. Stöd till forskning genom existerande fonder och forskningsråd Staten stöder forskning bl.a. genom delegationen för social forskning (DSF), humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () och medicinska forskningsrådet (MFR). De här nämnda organen bör få direktiv att uppmärksamma spelberoende och få tillskott av medel som gör det möjligt för dem att också stödja viss forskning om spelberoende. Stödet till dessa existerande organ skall betraktas som ett viktigt komplement till verksamheten i Stiftelsen . Stöd till behandling av spelberoende Skadeverkningar av spel torde vara närmast omöjliga att helt utplåna. Kravet bör vara att söka minska dem så mycket det någonsin går. Det kan ske genom stöd till Föreningen och genom stöd till forskning, ur vilka det sedan kan spira nya idéer om hur skadeverkningarna av spel skall kunna minimeras. Vi måste göra något för att hjälpa de tusentals personer och närstående till dessa i vårt land som är spelberoende. Det finns starka humanitära, kulturpolitiska, kunskapsfrämjande, ekonomiska och vad avser resultatet hoppingivande goda motiv för en sådan hjälp. Ett stöd till en länkrörelse är ett viktigt led i hjälpen till spelberoende, men man får därför inte tro, att problemet därmed är löst. Erfarenheterna från länder med länkrörelser för spelberoende visar, att länkrörelserna ofta får begäran om stöd och hjälp till personer som är så svårt beroende att det inte finns några som helst möjligheter att länkrörelsen skall kunna klara av problemen. Erfarenheterna från behandlingsprogram för spelberoende i andra på området mera utvecklade länder än visar, att spelberoende personer ofta är mer arbetskrävande och ställer större krav på behandlarnas kompetens än behandling av exempelvis alkohol- och narkotikamissbrukare. Den kliniska bilden av spelberoende innehåller ofta nedanstående och liknande ingredienser. Den spelberoende ägnar mer och mer av sin tid åt spelande och föredrar spelande framför andra njutningar i livet. Tillvänjningen till spelet gör att de ursprungligen ganska moderata insatserna måste ökas för att ge optimal emotionell upplevelse. I anslutning härtill kommer spelaren förr eller senare in i perioder av upprepade förluster med ökat risktagande för att snabbt kunna täcka förlusterna (högre odds). Eftersom även stora vinstsummor snabbt sjunker till noll, måste spelaren börja låna. Obetalbara skulder, lögner, svikande av löften och avtal, brist på koncentration i arbetet, osv. leder till att spelaren kommer in i en depression, där boten (den tillfälliga boten) är - spelandet. Spelandet hjälper honom nu att avskärma sig från dystra tankar och förebråelser. När han eller hon sätter pengar på spel lyfts han påtagligt och snabbt ur sin depression. Nya förluster trängs snabbt ur medvetandet: Jag vinner i nästa spel, nästa lopp, nästa satsning. under sin spelarkarriär har spelaren upplevt en period när han eller hon vunnit i rad, kanske också en riktig storvinst. Känslan från denna sitter i ryggmärgen och styr som knarkarens jakt efter jungfrusilen handlandet. Pengar som vinns används inte till betalning av skulder, hyra, försäkringar, familjens mat, etc., utan sätts på spel; spelandet i sig är det som gäller. Den förlorade känslan för pengars värde gör att normalstora insatser upplevs som löjligt små. De skulle ju heller inte ge den stora vinst som krävs för att kompensera de samlade förlusterna. Ju mera vanvettigt spelaren upplever sitt beteende desto mera nödvändigt är det för honom att hemlighålla och kamouflera sitt beroende gentemot omgivningen. När situationen till slut får katastrofala följdverkningar - eventuellt inkluderande kriminella handlingar - återstår bara självmord eller att söka hjälp. Att söka hjälp är att avslöja sig och riskera socialt fiasko, men framför allt att mötas av hjälpinstansens (socialnämndens) brist på förståelse för problemet. Antingen uttalas en rå och entydig rekommendation att sluta spela eller också går in och hjälper spelaren genom att ge ekonomiskt bistånd till skuldsanering; båda åtgärderna är lika förödande. Utländska erfarenheter och erfarenheter från behandling av spelberoende tyder på att det behövs omfattande och intensiva vårdinsatser under kanske för att hjälpa en svårt spelberoende person. tyder också erfarenheterna på att utsikterna till goda resultat är synnerligen goda. Spelberoende personer är ofta - när den första skammen, lögnaktigheten, depressionen passerats - synnerligen samarbetsvilliga, energiska och kapabla. För samhället innebär en rehabiliterad spelare ofta en stor ekonomisk vinst. Det är ofta personer som haft ansvarsfulla arbeten som advokater, bankmän, affärsmän, egenföretagare, ekonomiskt ansvariga i offentlig verksamhet, o.d. När de fått lära sig hur svårt beroende de är, hur de hela livet måste sköta sig för att inte mera riskera att bli spelberoende igen, hur de skall främja alternativa mera fruktbara levnadssätt hos sig, etc., då kan de fungera igen i gamla eller liknande kvalificerade arbeten och inte belasta samhället och sina närstående med depression, ångest, ekonomisk ruin, förskingring, stölder, tilltrasslade affärer, lögner och kanske slutligen självmord. Det stöd som i föreslås är ett särskilt stöd som bör kunna ges till kommuner, organisationer, stiftelser och privata företag som upprättar kvalificerade behandlingsprogram för spelberoende personer. Stödet bör ges till program som hjälper missbrukaren hela vägen från ett svårt spelberoende till återanpassning i samhället. Omfattningen av stödet till spelberoende Det torde finnas en miniminivå för stöd under vilken insatserna blir mer eller mindre meningslösa. För att insatserna skall ha en påtaglig effekt och kunna förebygga och minska skadeverkningarna av spel torde knappast mindre än av totalomsättningen för spel vara lönt att diskutera. I diskuteras bland en del forskare och behandlare av totalomsättningen vara vad man skulle behöva avsätta enbart till behandling av den en procent av alla spelare som är spelberoende enligt vissa kriterier. Jag föreslår att man i börjar rätt blygsamt och ålägger de statliga spelbolagen en avgift motsvarande till en början av totalomsättningen att gå till forskning om spelberoende och till åtgärder för förebyggande och minskning av skadeverkningar av spel. Fördelningen mellan de fyra former av hjälp till spelberoende som föreslås i denna motion skulle sedan kunna vara till stöd för behandling och vardera som stöd till Föreningen , Stiftelsen respektive forskningsråden DSF, , . Stödet ges för en treårsperiod i taget. En summa motsvarande av totalbeloppet bör knytas till krav på redovisning av effekter av de vidtagna åtgärderna. Resultatet av en första utvärdering bör föreligga inför beslutet om stöd till nästkommande treårsperiod. Med hänvisning till det anförda hemställs