mot · GD02Ub804 · 1990-01-23 00:00:00 — Årets budget pekar inte på någon radikal förändring av högskolan, tvärtom! Medel har tagits från LIF-anslaget till fasta linjer. Helt emot våra intentioner om linjeupplösning och satsning på humaniora och samhällsvetenskap. Vi föreslår därför en uppräkning av anslagen till LIF-kurser. Varva studier och arbete Studierna skall kunna varvas med arbete! I vårt förslag för skatter är grundavdraget på . och dessutom har vi föreslagit ett avdrag på . inom inkomstslaget extra arbetsinkomst, vilket torde kunna utnyttjas studenterna. Lösningen vore att på införa någon typ av studielön. Som tidigare framhållits behöver medel frigöras för en satsning på miljö. Miljö- och hälsoskyddslinjen finns endast i och det är djupt otillfredsställande, då vi vet att behovet av miljö- och hälsoskyddsinspektörer är akut i hela landet. Vi anser därför, att miljö- och hälsoskyddslinjen skall byggas ut med ytterligare platser och på flera orter i landet, vilket vi krävde . , som redan har expertutbildning i miljövård och därtill kunniga lärare, borde kunna kompensera den eventuella förlusten av grundskollärarplatser med en miljö- och hälsoskyddslinje. Även som har ekoteknisk utbildning, bör kunna kombinera denna med miljö- och hälsoskydd. Vi vill betona, att miljö/ekologi skall ingå i utbildningarna även på mellannivå för ingenjörer. Vi föreslår också att en mellannivå för ekonomer bör prövas. Dessa ingenjörer och ekonomer måste besitta det ekologiska kunnande som behövs för att möta de krav som dagens och morgondagens samhälle ställer på dem. Det är viktigt att satsa på fortbildning av hälso- och miljöskyddsinspektörer nu när miljöansvaret lagts över på kommunerna. En satsning på bl.a. juridik i fortbildningen är nödvändig. Människans hälsotillstånd kan inte ses isolerat från hennes relation till medmänniskor och miljö. Hit hör frågor som gäller livsstil, levnadsvanor, samhällsansvar och människors gemenskap och samhörighet. Hit hör givetvis inriktningen av boendepolitik, trafikpolitik, arbetsmarknadspolitik etc., hela den fysiska, sociala, psykologiska och biologiska omgivningen. de gröna anser att vid intagning till vårdutbildningar - förutom formella meriter - hänsyn skall tas till de sökandes människointresse, deras sätt att kommunicera och förmåga att leva sig in i andras situationer. Detta förutsätter praktik före utbildningen. Den första delen av utbildningen bör vara gemensam för de olika linjerna och denna del bör vara tvärvetenskapligt upplagd. Ämnen som vårdetik, döden, människor i kris och samtalsteknik skall ingå i utbildningen och ständigt tas upp i fortbildning. Att vi lägger stor vikt vid den förebyggande vården, friskvården och ser den som en investering, kan inte nog betonas. Det är viktigt att stärka de medellånga vårdutbildningarnas ställning. är de på 90 p. De bör successivt förlängas till 120 p. På så sätt kan nuvarande påbyggnadslinjer avskaffas och stoffet kan inkluderas i grundutbildningen. Forbildningen måste lösas med fristående kurser. Andra vårdformer och utbildningar Vi anser också att alternativ och traditionell medicin måste mötas och samverka, därför ser vi hälsouniversitetet som ett steg på rätt väg. En länk i kedjan är att ge stöd till ortopedisk medicin. S:t Lukasstiftelsens psykoterapiutbildning bör också stödjas, eftersom verksamheten där är ett gott komplement till utbildningen inom högskolan. Det är brist på psykoterapeuter och antalet utbildningsplatser på dras dessutom ned. Vi återkommer senare till forskningspropositionen. Vi anser emellertid att den etiska diskussionen i högre grad måste in i forskningen. Därför förordar vi etiska nämnder inom alla fakulteter. Bl.a. läkarna har utarbetat en etisk kodex för sin yrkesgrupp och det är nödvändigt att flera gör detta för att forskarnas ansvar gentemot samhället och gentemot framtida generationer skall axlas. Vi kommer att specificera vår syn på dessa nämnder i samband med den forskningspolitiska propositionen. Studerande som av etiska skäl inte vill bedriva forskning med djurförsök, måste erbjudas alternativ. finns i många fall andra alternativ och dessa måste ersätta djurförsöken. Den centrala byråkratin kommer i vårt förslag att kraftigt minskas, därför minskar vi anslaget till SÖ med . för budgetåret 90/91 och begär en utredning för att avveckla SÖ. Den centrala detaljstyrningen kommer i vårt förslag att kraftigt minskas, vilket gör att anslaget kan minskas med . för budgetåret 90/91 trots att nya uppföljningsuppgifter tillkommer. B 8 Fortbildning m.m. Fortbildningen för lärare behöver kraftigt förstärkas. Vi anslår därför ytterligare . Från anslaget på . för oexlärare, reaktivering av lärare m.m., bör . kunna omfördelas till fortbildning av lärare. Det är av stor vikt att skolan kan behålla sina lärare, därför skall satsningen i första hand göras på dem. B 11 Bidrag till driften av grundskolor m.m. De redan etablerade friskolorna på grundskolenivå med bl.a. alternativ pedagogik, står inför stora ekonomiska svårigheter. Vi anser att de skall ha statliga anslag som motsvarar vad som betalas för en genomsnittlig svensk elev. Detta bör ske inom den anslagsram som har föreslagits. B 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor Alla som vill skall ha chans att gå i gymnasieskolan. En beräkning av SÖ ger vid handen att 600 ytterligare platser behövs. Vi ser ett hot mot lärlingsutbildningen som får kraftigt reducerade anslag. En omfördelning bör kunna ske vid behov från arbetsplatsförlagd utbildning till lärlingsutbildning. C 6 Bidrag till driften av folkhögskolor m.m. arbetar med hur fördelningen av den statsbidragsberättigade undervisningsvolymen skall fördelas mellan skolorna. Vi anser att full kostnadstäckning skall ges redan 90/91 och vill förstärka anslaget med 7 milj. kr. Folkhögskolan har som åldersgräns och dispens kan ges för yngre. Vi föreslår att åldersgränsen bör vara . D 5 Utbildning för tekniska yrken Miljö- och hälsoskyddslinjen har inte heller utökats. Vi föreslår utökning av antalet platser till 91/92 i och . Naturvetarlinjen kan möjligen i utbildningen tillgodose kraven på miljö- och hälsoskydd. Naturvetarlinjen har förlängts genom beslut för att ge större bredd. Den yrkesverksamhet som naturvetare kommer i kontakt med, är i allt större grad interdisciplinär, och miljöproblemen kräver att naturvetarna har en bredare utbildning. Vi föreslår en förstärkning av anslagen med . D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser Anslaget har i allt större utsträckning tagits i anspråk för att finansiera fasta linjer, därför anser vi att anslaget måste utökas med . Utförlig motion kommer att läggas i samband med vårens forskningsproposition. Vi anser att man skall kunna studera och arbeta deltid utan att drabbas av ekonomiskt bakslag. har i skatteutskottet arbetat för ett grundavdrag på . Dessutom har vi föreslagit ett avdrag inom inkomstslaget extra inkomst, som torde kunna utnyttjas av studenter. Om studiemedlen utbetalas månatligen, måste ett högre belopp av studiemedlen betalas ut i början av varje termin, eftersom utlägg på böcker m.m. är större då. F 7 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Vi anser att rabatten för studerande på SJ skall garanteras. Många studerande skulle få en ohållbar situation om denna förmån drogs in. Den regionala ojämlikheten på grund av att SJ saknar spår längs , innebär att vi vill utöka CSN-rabatten att gälla även för de s.k. E4-tågen. Vi föreslår därför ett anslag på . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lokal styrelse på skolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att pågående utredning om ett nytt statsbidragssystem för skolan bör inriktas på ett i huvudsak elevrelaterat bidrag, som kan disponeras fritt av den enskilda skolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att försök på frivillig basis med ett praktikår införs i åk 8 eller åk 9 och att andra försök/projekt stimuleras, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att miljökunskap införs som ett obligatoriskt ämne från förskola t.o.m. högskolan, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om olika försök med årskurslös undervisning och intagning av 7-åringar , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om barn med fysiska, psykiska och sociala handikapp, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildning i gymnasiet, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om val av B-språk, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betyg i , i gymnasiet och i vuxenutbildningen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att bildämnets och övriga estetiska ämnens betydelse måste stärkas i grundoch gymnasieskolan, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållning och konsumentkunskap, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om praktik i lärarutbildningen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo Ubildningsbidragen för elever med läs- och skrivsvårigheter, som studerar vid folkhögskolorna, har dragits in från AMS. Vi anser att dessa bidrag måste kompenseras eller återupptas av AMS. tionen anförts om längden på lärarutbildningen och hur fortbildningen kan utformas, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vårdutbildningen; dess längd, intagning och innehåll, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökade platser på miljö- och hälsoskyddslinjen och att dessa bör förläggas till och , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mellannivåutbildningen för ekonomer, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörer, 18. att hos regeringen begär en utredning för att avveckla 19. att beslutar att för /91 reducera anslaget B 1 med , 20. att beslutar att /91, anslaget B 2 Länsskolnämnderna skall reduceras med , 21. att beslutar att anvisa . under /91 till fortbildning, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av anslaget under B 8 Fortbildning med . från oexlärare etc. till fortbildning avgrundskollärare, 23. att beslutar att statsbidrag under /91 från anslaget B 11 Bidrag för driften av grundskolor m.m., skall gälla lika för de fristående skolorna enligt vad i motionen anförts, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om folkhögskolans frihet och att åldersgränsen för antagning sänks till , 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillräckliga resurser och för /91 anslår ytterligare . under anslaget C 6 Bidrag till driften för folkhögskolor m.m., 26. att anvisar . under anslaget D 5 Utbildning för tekniska yrken till naturvetarlinjen, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturvetarlinjen och möjlighet att minska bristen på miljö- och hälsoskyddsutbildade, 28. att till påbyggnadsutbildningen i psykoterapi vid för /91 under anslaget D 7 Utbildning för vårdyrken anslår . utöver vad regeringen föreslagit, 29. att anvisar . under anslaget D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och etiska nämnder, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo () () () () () () () () tionen anförts om vuxenutbildningsbidrag till vuxna som har läs- och skrivsvårigheter,1] [att för /91 anvisar . under anslaget FD 7 Vissa studiesociala ändamål för att studierabatten skall kunna bibehållas på SJ men även utvidgas att gälla E 4-tågen längs ,1 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsstudier utan djurförsök. 1 1989/90:Sf511 gotab 99759, 1990