mot · GD02So317 · 1990-01-17 00:00:00 — Inom ramen för LVU är vårdformerna i vissa fall begränsade så att lagen förlorar sin tillämpning. Detta är fallet med de s.k. §12-hemmen, eftersom en liten grupp ungdomar är alltför våldsamma och ohanterliga för denna vårdform. En samverkan krävs därför för detta speciella klientel. Staten bör ta initiativ till en lösning av detta problem. En annan möjlighet är att ungdomar som bedöms som svårhanterliga inom ramen för LVU i stället blir föremål för insatser från kriminalvårdens sida. Denna fråga behandlas utförligare i en särskild motion om unga lagöverträdare. Liksom för ungdomar är det viktigt att missbruk uppdagas . Familj, arbetskamrater har här ett ansvar att ta upp missbruksproblematiken så fort de märker den. Primärvårdens och företagshälsovårdens personal har speciella förutsättningar att både diagnosticera missbruk och göra tidiga insatser för att få bukt med missbruket. Vård, behandling och rehabilitering Behandlingen av missbrukare bör så långt som möjligt ske på frivillig väg, men i vissa situationer krävs tvång. För båda dessa vårdformer måste finnas tillräckligt med vårdplatser. En brist i dagens narkomanvård är de långa väntetiderna mellan missbrukarens kontakt med och initierandet och genomförandet av åtgärder. En missbrukare kan därmed tappa sin motivation att bryta sitt missbruk. Väntetiderna kan bero både på bristande administrativa rutiner och på faktisk resursbrist. Båda måste åtgärdas av såväl humanitära som ekonomiska skäl. Bristen på beror bl.a. på ett illa fungerande statsbidragssystem, som utsatts för stark kritik av bl.a. RRV. Även med de justeringar som genomförts anser vi att statsbidragssystemet har fått en olycklig utformning. Som enda parti avstyrkte detta system. Arbete med missbrukare ställer stora krav på personalen. Det krävs en uttalad vårdfilosofi, en bestämd vilja att inte släppa individen förrän han eller hon är fri från sitt missbruk och frisk i övrigt. Det krävs en bra arbetsorganisation där de anställda får stöd av varandra. Missbrukaren måste motiveras till förtroende och fortsatt vård. Samhällets insatser efter vården måste förbättras. Den verksamhet som bedrivs av enskilda, t.ex. stöd- och kontaktfamiljer, måste stöttas och uppmuntras. Bostad, arbete och utbildning är andra viktiga förutsättningar för att vården inte skall vara bortkastad. Många delar av missbrukarvården uppvisar nedslående resultat. måste nya metoder prövas inom alla delar av vården. Insatser i ideell regi, t.ex. genom , och RIA-byråerna, har i många fall varit framgångsrika. Det är viktigt att missbrukarnas sociala nätverk i form av familj och vänner inte bryts ner. De bör aktivt ta del i vård och rehabilitering. Familjevård kan vara ett bra alternativ till institutionsvård eller eftervård genom att den kan ge missbrukaren ett socialt nätverk, en rik fritid och trygghet. Denna vårdform bör användas i ökad utsträckning för vuxna missbrukare. Familjevård bör också kunna ges på institution. Det ekonomiska stödet till vård och rehabilitering måste öka. Vi föreslår därför en ökning av anslaget H 3 Bidrag till organisationer med 10 milj.kr., som stöd till , och . , C AN, utför ett angeläget arbete med alkohol- och narkotikaupplysning. Behovet av ökade anslag för denna verksamhet får bedömas i anslutning till att program behandlas. har länge arbetat för kontraktsvård för missbrukare och vissa andra vårdbehövande. Den praktiska utformning lagen gavs när den infördes var emellertid olycklig. Enligt mening skall kontraktsvården utdömas inom ramen för villkorligt fängelse. Förslag om detta och de krav på förberedelser och behandlingsplaner som bör ställas utvecklas i motion om brottsbekämpning och brottsoffer. De människor som arbetar inom missbrukarvården - såväl i offentlig som i enskild regi- lägger ofta ned ett stort engagemang i sitt arbete och gör beundransvärda insatser för att rehabilitera missbrukaren till ett normalt liv. Tyvärr är misslyckandena många och vårdfilosofierna svänger i takt med tiden, vilket kan vara påfrestande för dem som arbetar i vården. Arbetet är ofta tungt och pressande. Det är därför viktigt att personalen ges möjligheter till vidareutbildning och handledning och får all den uppmuntran den är värd. Återgången - tillbaka till livet fungerar inte utslussningen av behandlade missbrukare ut i samhället på ett tillfredsställande sätt. Bostad, arbete, sysselsättning och kontaktnät är viktiga faktorer för att rehabiliteringen skall lyckas. Arbetet med återanpassning av missbrukare kräver samverkan mellan , arbetsförmedlingen, bostadsförmedlingen samt parterna på arbets- och bostadsmarknaden. I dagens läge är ofta maktlös i sina ansträngningar att bistå missbrukarna. För att rå på detta problem behövs ett starkare engagemang från bostadsföretagens sida. I en separat motion föreslår vi insatser för att motverka den tilltagande bostadslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om en nationell offensiv för minskad alkoholkonsumtion, [att hos regeringen begär förslag till en höjning av alkoholskatten i enlighet med vad i motionen anförts,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statistik över alkohol- och narkotikaanvändningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny totalundersökning beträffande narkotikamissbruket, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av etiska riktlinjer för marknadsföringen av alkohol och tobak, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en europeisk alkoholpolitik, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett effektivare samarbete på narkotikaområdet i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbudet mot befattning med och bruk av narkotika,2] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om metadonbehandling, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information om tidiga symptom på missbruk bland ungdomar, 9. att för /91 på anslag H 3 Bidrag till organisationer anslår ytterligare , dvs. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av metoder för uppföljning av behandlingsresultaten vid olika vårdformer, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter till vidareutbildning för personal i missbrukarvården, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utslussning av behandlade missbrukare. () () () () () ()