mot · GD02Ub807 · 1990-01-22 00:00:00 — I den uppgörelse som föregick riksdagsbeslutet om kommunalisering enades vpk och socialdemokraterna om att minska klasstorlekarna till högst ca 25 elever i varje klass och att satsa mer resurser på lärarnas fortbildning. Därmed är de båda krav på stora anslagsökningar framfört i de senaste årens skolmotioner tillgodosedda. Kostnaden för den svenska skolan ökar kraftigt under nästa budgetår till följd av löneavtalen som slutligt undertecknades . Den svenska skolans huvudproblem är inte brist på resurser. De viktiga nu är att förändra regelsystemet. Vi vill i detta sammanhang endast framföra förslag om några, i det stora hela, mindre anslagsförändringar. Den viktigaste är en större satsning på de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan - det s.k. ÖGY-försöket. Vi föreslår att 4.000 nya platser inrättas och att den utgiften finansieras från anslaget till den s.k. ungdomsuppföljningen. De svenska skolorna i utlandet fyller en ovärderlig uppgift för de svenskar som arbetar och lever i andra länder. Dessa skolor verkar emellertid under mycket knappa förhållanden där föräldrarnas egeninsats oftast är avgörande för skolans existens. Bidraget till dessa skolor bör öka med 5 milj.kr. Därvid bör också uttala att högstadiet vid den svenska skolan i i skall bli berättigad till bidrag. I några avseenden finns det också möjligheter att genomföra besparingar inom skolanslagen. Vi har under en följd av år motsatt oss att löntagarorganisationerna skall erhålla statsbidrag för sin verksamhet med skolinformatörer. Sådan verksamhet bör organisationerna bekosta med sina egna anslag. Detta innebär en besparing på ca 3,6 milj.kr. Vi har länge föreslagit att bidraget till den samlade skoldagen ska avskaffas. Så sker i årets budget. Medlen förs emellertid över till ett annat, ihopslaget anslag. Vi vidhåller vår uppfattning och föreslår att anslaget B 11, p 14 Särskilda utvecklingsinsatser minskas med 18 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolplikt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målen för skolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter för skolor inom det allmänna skolväsendet att skapa en särskild ämnesprofil, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föräldrars och elevers utökade rätt att välja skola inom det allmänna skolsystemet, 5. att hos regeringen begär förslag om ett elevanknutet statsbidragssystem för , 6. att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till de fristående skolorna enligt de riktlinjer som presenterats i motionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningsstöd till lärare vid fristående skolor med statsbidrag, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att också ett ordinarie ämne på timplanen kan läsas som fördjupningskurs inom ramen för tillvalstiden, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behoven av att komplettera allmän och särskild kurs med också andra former av grupperingar för individualisering, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevers rätt till sina lektioner, 11. att beslutar att inte ge bidrag till löntagarorganisationerna inom skolans område och därmed under anslaget B 1. mindre än vad regeringen föreslagit, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala ledningsorgan (skolråd), 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta gymnasier med riksintagning också i teoretiska ämnen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om individuellt utformad studiegång, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högstadiet vid den svenska skolan på , 16. att för /91 under anslaget B 12. Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m. anslår ett belopp som är . högre än det regeringen föreslagit, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av fortbildningsinsatserna, 18. att beslutar att de graderade betygen i lärarutbildningen, såväl ämnesbetygen som betygen i undervisningsskicklighet, återinförs, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av statsbidrag till tjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lektorstjänster i gymnasieskolan, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad möjlighet till språktillval på högstadium och om gymnasieskolans språkprogram, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad försöksverksamhet med treåriga yrkesutbildningar, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildning, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jubileumsaktiviteter i samband med firandet av 150-årsminnet av beslutet om allmän folkskola, 25. att beslutar att inte anslå några medel till samlad skoldag och därmed under anslaget Bil anslår 18 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit. () () () ()