mot · GD02U518 · 1990-01-24 00:00:00 — kunna deltaga som medlemmar i ett EG som strävar mot att bli en ekono- Mot. misk och politisk union. Hur långt utvecklingen skall föras i denna riktning U518 är visserligen omdiskuterat, men inte minst de ursprungliga sex spelar en pådrivande roll. Varje diskussion om förhållande till EG måste under alla förhållanden utgå ifrån att strävan mot en politisk union mycket väl kan bli framgångsrik. Även i det friare samarbete som vi nu förhandlingsvägen försöker åstadkomma, är det viktigt att slå vakt om neutralitetspolitikens trovärdighet. Den förutsätter inte bara att vi står fria från direkt säkerhetspolitiska bindningar, utan också att vi har en rimlig grad av ekonomiskt oberoende. Flera av de samarbetsprojekt som diskuteras inom EG kan få mycket långtgående inrikespolitiska konsekvenser inom medlemsländerna. Dit hör planerna på att utveckla det monetära samarbetet, EMS, till en valutaunion, eventuellt med en gemensam centralbank. Detta skulle kräva ett långtgående ekonomiskt-politiskt samarbete och en samordnad budgetpolitik. I praktiken skulle detta kunna få mycket långtgående följder för de deltagande ländernas möjligheter att föra en självständig politik på politikområden med ekonomiska och budgetmässiga konsekvenser. Den svenska växelkursens anknytning till omvärldens valutor har fungerat tillfredsställande. En svensk anknytning till () saknar mot denna bakgrund aktualitet. Ett område som måste klargöras är formerna för gemensamt beslutsfattande med gemensamma administrativa organ och utformningen av den juridiska kontrollen av efterlevnaden av ingångna överenskommelser. vill redan nu poängtera att dessa frågor måste lösas på ett sådant sätt att de garanterar en i verklig mening bevarad självständighet för . Detta innebär att kommande avtal inte får innehålla beslutsformer av överstatlig karaktär, som skulle kunna leda till att påtvingades förhållanden som vi finner oacceptabla. Enligt uppfattning kan en beslutsprocess inom EES som innebär en gemensam beredning av ärenden, men separata beslut inom EG och EFTA-länderna vara en fullt framkomlig väg. Det innebär att vi får goda möjligheter att med tyngden av våra argument påverka en frågas hantering. Om det trots detta inte går att komma fram till en lösning som är acceptabel för alla, kvarstår möjligheten att välja skilda lösningar. Tvister rörande vårt nu gällande frihandelsavtal löses i en blandad kommission, där enhälliga beslut erfordras. En sådan lösning bör övervägas. Inom flera områden ställer högre standardkrav än motsvarande regler i EG-sfären leder till. Det gäller exempelvis delar av det svenska välfärdssystemet med den trygghet det ger medborgarna. Integrationen får inte medföra krav på svensk anpassning så att viktiga skyddsaspekter sätts åsido. Fortsatt reformarbete i fråga om t ex sysselsättning, regionalpolitik, arbetsmiljö, miljö och folkhälsa får inte försvåras. Vi har anledning att delta i ett gemensamt arbete för att höja ambitionsnivån i hela på viktiga välfärdsområden. får vi inte göra vår egen utveckling beroende av detta, eftersom de ambitionshöjande insatserna inom EFTA/EG- ramen kan komma att försvåras beroende på systemens inneboende tröghet. är således inte berett medverka till 10 en integrationsprocess som hindrar reformer inom t.ex. miljöområdet. Vi är Mot. 1989/90 inte heller beredda acceptera överenskommelser som inskränker medbor- U518 Frågor rörande den regionala balansen måste ägnas särskild uppmärksamhet. Det råder enighet kring principen att arbeta för en ekonomisk och social utjämning mellan olika regioner. vill betona att ett samarbetsavtal måste ge handlingsfrihet att bedriva en aktiv regionalpolitik. planerar regeringen att presentera förslag till insatser inom det regionalpolitiska området. kommer att närmare redovisa sin syn på regionalpolitiken i anslutning till denna. Viktiga hänsyn måste tas till centrala samhälleliga värden i de kommande förhandlingarna mellan EFTA och EG. Det bör finnas goda möjligheter att tillgodose detta inom den ram som EES tycks kunna bjuda. Med detta som utgångspunkt, och med de särskilda krav som vår neutralitetspolitik ställer, finns det starka skäl för att arbeta för ett gemensamt deltagande i de fyra friheterna liksom i samarbetet kring angränsande områden som utbildning, forskning, miljö etc. Ur denna synpunkt är det angeläget och önskvärt med fritt resande, kulturellt utbyte m.m. Ett förslag till en överenskommelse mellan fordrar en noggrann beredning. En sådan förhandlingsprocess måste därför drivas på ett sätt, och i en takt, som ger ett gott utrymme för en djupgående analys. utgår från att förhandlingsmandatets närmare utformning blir föremål för överläggningar mellan de politiska partierna. Dessutom är det angeläget att informationsutbytet mellan och regeringen i EGfrågan intensifieras. För att möjliggöra bredast möjliga majoritet i i frågan, är det nödvändigt att får tillfälle delge regeringen sina synpunkter på förhandlingsläget innan förhandlingarna inleds. Det är av särskilt intresse att belysa de problemområden som finns. Även om regleringen inom olika sakpolitiska fält är av s.k. mininatur, vilket ger möjligheter för ett enskilt land att arbeta med högre ambitioner, kvarstår frågetecken. tillkom ursprungligen som ett organ för att efter skapa ett enat och demokratiskt . Dess huvuduppgift har kommit att bli att vaka över enskilda människors grundläggande rättigheter och deras sociala trygghet. I det nya som kan skönjas har en stor uppgift att fylla. Frigörelseprocessen i har blottlagt dolda konflikter av etniskt och religiöst ursprung mellan människor i enskilda länder. Gränsdragningen mellan olika nationer, som lades fast efter slut, innebar också att människor med etnisk, kulturell och historisk samhörighet kom att tillhöra skilda nationer. I flera länder saknar också folket erfarenheter av ett demokratiskt styrelseskick och de möjligheter, men även begränsningar, som ett sådant ger. Redan nu har flera av de östeuropeiska länderna visat intresse för ett samarbete inom ram. som det är angeläget att markera kraven på folkstyrelse hos rådets medlemsstater, är det viktigt att rådets Mot. 1989/90 samlade kompetens och erfarenheter erbjuds de intresserade länderna. nom ett sådant agerande kan aktivt medverka till att frigörelsen går i demokratisk riktning. När allmänna val genomförts och en regering som har folkets stöd är etablerad i ett land, bör därför vara beredd pröva förfrågningar om deltagande och medlemskap i positiv anda. En förutsättning är dock att länderna ansluter sig till om de mänskliga fri- och rättigheterna. Därutöver måste rådet skapa en beredskap för att underlätta och stödja en utveckling till frihet i dessa länder. Arbetet kommer att kräva insatser inom ett stort antal områden. Dit hör formerna för lagstiftning och enskildas rättssäkerhet, garantier för yttrandefrihet och fritt informationsutbyte mellan enskilda människor och olika grupper i ett samhälle. Hit bör även föreningsfrihet, religionsfrihet och fri kulturell utövning oberoende av etnisk tillhörighet. I motioner till har understrukit vikten av ett brett svenskt engagemang och deltagande i europeiska samarbetsorgan. Enligt uppfattning har vårt land, liksom alla andra europeiska länder, ett ansvar i arbetet med att skapa ett fredligt . bör i ta initiativ till ett arbete inom rådet i syfte att utvidga kontakterna med de länder i som står utanför arbete. Detta bör ges regeringen tillkänna. roll för att skapa en plattform för det demokratiska utvecklingsarbetet är viktig. Det kommer att ställa stora krav på organisationen och förändra dess roll och betydelse. Förutsättningen för ett ökat samarbete är att den demokratiska utvecklingen i inte stannar upp. Ett demokratiskt samhällsskick är nödvändigt för att kunna garantera de östeuropeiska folken grundläggande mänskliga rättigheter. För att möjliggöra detta krävs, som vi påpekat i motionen, bl.a. omfattande förändringar av det rättsliga systemet i dessa länder. Detta kräver också ökade resurser för att finansiera rådets verksamhet. Demokratiseringen och frigörelsen i är jämte den västeuropeiska integrationen det just nu viktigaste skeendet i vår världsdel. Sammantaget innebär dessa två händelsekedjor att en helt ny politisk situation har skapats i . Det är viktigt att båda dessa processer bringas att samverka. Det bör vara självklart för , med våra politiska traditioner, att som huvudmål för vår europapolitik sträva efter en verklig alleuropeisk gemenskap. Det är viktigt att stödja demokratiseringen och frigörelsen i , och lika viktigt att medverka till att den europeiska integrationsprocessen kommer att omfatta hela . Detta innebär inte att man bör räkna med att EG skall komma att utvidgas och bli alleuropeisk. prioriterar organisationen i stället ett fördjupat samarbete inom den befintliga medlemskretsen, med sikte på en politisk union. I stället är det andra organ som kommer i förgrunden som instrument för den alleuropeiska integrationsprocessen. ESK-processen kom redan under Mot. 1989/90 det att spela en viktig roll. har, som redan nämnts, U518 viktiga uppgifter framför sig främst inom områdena demokrati och mänskliga rättigheter. ECE, FN:s ekonomiska kommission för , omfattar redan samtliga europeiska länder samt och och spelar en viktig roll främst på miljöområdet. Detta samarbete bör nu ytterligare förstärkas. På det ekonomiska området bör enligt vår uppfattning det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet, EES, som håller på att utvecklas mellan EFTA och EG, kunna bli ett bra instrument också för det alleuropeiska samarbetet. Detta innebär att de östeuropeiska länderna skulle kunna delta i EES-processen i takt med att de utvecklar sin marknadsekonomi. Läget i är bräckligt. Länderna brottas med stora ekonomiska problem. De centralistiska planekonomierna har misslyckats och brutit samman. Processindustrierna i öst är ineffektiva och arbetar med en föråldrad teknik. Livsmedelsproduktionen är i flera länder otillräcklig för det egna landets behov. Inflationen är mycket hög. Flera av länderna har betungande utlandsskulder. Omfattningen av miljöförstöringen i och kan inte överblickas . Olika bedömare och forskare varnar dock för omfattande naturkatastrofer där stora områden riskerar att ödeläggas under överskådlig framtid till följd av miljöförstörande verksamheter. Förtrycket av människorna har varit omfattande. Alla de rättigheter som folken i betraktar som självklara - rätten att bilda politiskt parti, yttrandefrihet, informationsfrihet, religionsfrihet, föreningsfrihet, demonstrationsfrihet - har varit kraftigt beskurna. Trots att den revolutionära utvecklingen i , , , , och resulterat i nya mer demokratiskt sinnade ledningar, återstår fortfarande ett omfattande arbete. I dessa länder pågår ett arbete för att skapa pluralistiska demokratier som bygger på folkens vilja så som den kommer till uttryck i allmänna och fria val. planeras allmänna val till de högsta beslutande församlingarna i dessa länder. Redan nu har dock ledningarna beslutat om radikala förändringar som leder till ökade fri- och rättigheter för de östeuropeiska folken. Arbetet för att bryta upp det låsta systemet och förbättra människornas levnadsvillkor fick helt nya förutsättningar när blev president. har han i ledning målmedvetet verkat för ett närmande mellan öst och väst. Avspänningspolitiken mellan stormakterna är i hög grad ett resultat av detta. I har successivt vidtagit åtgärder som ökar sovjetmedborgarnas frihet. Centralregeringen har strävat efter att genomföra processen mot ett mer demokratiskt system med starka inslag av marknadsekonomi i samförstånd med de ingående republikerna i unionen. Den friare politiska situationen har dock släppt fram ett motstånd mot det ryska förtrycket, som har sina rötter ända tillbaka till tsarväldets tid. Längtan bland olika icke-ryska folk efter att få sin nationella frihet har vuxit till ett allvarligt hot mot fortbestånd. De miserabla levnadsförhållandena bidrar också till att skärpa konflikterna mellan olika folkgrupper och att göra läget explosivt. Utvecklingen i de övriga östeuropeiska länderna har varit dramatisk. len visade vägen genom att det polska folket i de dittills mest demokratiska U518 valen i ett kommunistland sedan gav Solidaritet sitt stöd. Efter förhandlingar lyckades också Solidaritet förmå det polska att avstå från ett dominerande inflytande i regeringen. I beslutade att upplösa sig självt och istället bilda ett socialdemokratiskt arbetarparti. Den ungerska konstitutionen reformerades och de mänskliga rättigheterna för det ungerska folket förbättrades. Folkresningarna i , och DDR fick ett i huvudsak fredligt förlopp. Efter omfattande massdemonstrationer tvingades de kommunistiska regeringarna överlämna makten. av föll slutligen även den despotiska regimen i men först efter omfattande strider mellan folket och den rumänska armén i gemensam kamp mot den tidigare diktatorns säkerhetsstyrkor Securitate. Folken har förenats i en kamp mot det kommunistiska systemet men även i en misstro mot centralstyrning i alla dess former. Oron för att de med möda uppnådda resultaten ska gå förlorade är stor och bottnar i insikten om att viktiga samhällsfunktioner på central och lokal nivå administreras av samma människor som . Förväntningarna på de nya regimerna är dock mycket stora med krav på omedelbara ekonomiska och politiska förbättringar som misstron mot det politiska systemets möjligheter att lösa problemen är framträdande. Behoven av stödinsatser i är stora. De västeuropeiska länderna har också reagerat snabbt. har i samarbete med förklarat sig villiga att administrera betydande insatser till . Det gäller exempelvis stora livsmedelssändningar för att trygga försörjningen i . har en beredskap för att delta i detta samordnade arbete. har som en alliansfri nation särskilda möjligheter att medverka till insatser för att trygga utvecklingen. Särskilt gäller detta, som vi tidigare framhållit, våra grannländer runt . Men självfallet måste vår medverkan gälla hela . Inte minst bör vi stimulera insatser för att vidga det pågående förtroendeskapande och säkerhetsskapande arbetet i (ESK). har arbetet inom ESK koncentrerats till avspänning inom det militära området, den s k första korgen i Helsingfors-dokumentet, och till området mänskliga rättigheter som återfinns i den tredje korgen. Den andra korgen i dokumentet som omfattar handel, teknik, miljö och vetenskap har inte behandlats i större omfattning. Mot bakgrund av den förändrade politiska situationen i finns det nu nya förutsättningar för fruktbara överläggningar inom dessa områden. delegater i ESK-arbetet bör därför ta initiativ till en särskild uppföljningskonferens omfattande den andra korgen. Målet för arbetet skall vara att undanröja de hinder som finns för samarbete främst inom områdena miljö, teknik och vetenskap. Den dramatiska utvecklingen i och det pågående arbetet inom ramen för konferensen om säkerhet och samarbete i , ESK, kommer att ställa nya krav på insatser från de nordiska länderna men även ge möjlig- 14 heter till samarbete inom nya områden och med andra former i ett bredare Mot. Den planerade vidgade ar- U518 betsområde att omfatta en kartläggning av de mänskliga rättigheterna är, enligt mening, önskvärt och angeläget. kontaktytor mellan olika grupper i skilda länder leder till en ökad förståelse länderna emellan. Inom det kulturella området är det särskilt viktigt att underlätta utbyte mellan olika länder. I anslutning till Kulturforum i , en konferens inom ramen för ESK-processen, väcktes förslag om inrättande av en europeisk kulturfond. Förslaget föranledde inga beslut. Det förändrade läget ger dock nya möjligheter att nå consensus i frågan. Frågan om inrättande av en europeisk kulturfond för att främja kulturellt utbyte mellan länderna i och bör därför aktualiseras vid uppföljningskonferensen i . De svenska viseringsreglerna bör ses över. Medborgare från ska ha samma möjligheter som människor från att besöka . I den mån särskilda viseringsavgifter förekommer, ska dessa anpassas till de ekonomiska förutsättningarna i landet. I flera östeuropeiska länder råder en livsmedelskris. Behoven av akuta livsmedelssändningar för att trygga en basal folkförsörjning är ett faktum i och beräknas uppstå i delar av och . I pressen har det förekommit uppgifter som tyder på att försörjningsbalansen även i är bräcklig. Miljöproblemens internationella karaktär gör att ett multilateralt samarbete är det långsiktigt mest önskvärda. har föreslagit att tar initiativ till bildande av en europeisk luftvårdsfond och till ett multilateralt samarbete mellan länderna i för att förbättra den miljön i , Uppgifterna om miljöförstöring i tyder på att omfattande arealer jordbruksmark är obrukbara. Om miljöförstöringen i öst inte kan hejdas finns det risker för att produktiviteten i det östeuropeiska jordbruket inte kan förbättras, oavsett om näringen får tillgång till modern teknik och nya effektiva produktionsmetoder. En sådan framtid kommer att medföra långvariga behov av att importera livsmedel för att garantera folkförsörjningen. Inom EG- och EFTA-länderna planerar regeringarna nu för en snabb reducering av den brukade arealen för att eliminera överskotten av jordbruksprodukter. Inom EG har neddragningarna inom jordbruket nått dithän att tvingades konstatera att något överskottslager inte fanns att disponera för livsmedelsbistånd till . Med anledning av den nya situationen i våra östeuropeiska grannländer är det viktigt att regeringen uppdrar åt regeringens företrädare i samordningsarbetet med EG att aktualisera frågan om en jordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigt uthållig folkförsörjning i hela . borde initiera ett utsädesprojekt till länderna i . Det östeuropeiska jordbruket saknar ofta utsäde i den omfattning och till de kvaliteter som är erforderliga. Ett projekt inom detta område bör också innehålla rådgivning, informationshjälp, forskning och utveckling samt ekonomiskt bidrag till pilotprojekt i växtförädling. I saknas mycket av den kompetens som krävs för att driva Mot. företag i ett marknadsekonomiskt system. Företagsledning, marknadsfö- U518 ring, entreprenörskap och en utvecklad export/importverksamhet under konkurrens är exempel på områden där behoven av ökad kompetens är mycket stora. Även inom andra områden krävs en ny kompetensuppbyggnad. En uppbyggnad av en fri bankverksamhet med ett brett utbud av finansiella tjänster kräver andra kunskaper än de som finns i . Utbildning är därför ett viktigt område. Regeringens finansieringsförslag av det östeuropeiska stödet Regeringen beslöt att reservera 100 milj. kr./år att användas till miljöförbättrande insatser och utbildningsverksamhet i . föreslog i motion ang Ökat ekonomiskt stöd till i anledning av det förändrade politiska läget i landet att skulle besluta ställa 300 milj. kr./år till förfogande för särskilda insatser till . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit besluta att ett utrymme om 1 000 milj. kr. tillskapas för (prop. 1989/90:100 Bil. 5 sid 2). Vidare anförs: Av denna miljard redovisas 900 milj. kr. 100 milj. kr. föreslås bli finansierade över andra anslag. Under biståndsmedlen redovisas medlen för Östeuropabistånd under anslagen C 1. och C 3. (prop 1989/90:100 Bil. 5 sid 65). Inledningsvis avvisar att stödet till de östeuropeiska länderna finansieras inom ramen för biståndsanslagen. De östeuropeiska länderna kan inte, trots de ekonomiska svårigheter som länderna brottas med, jämställas med . Av de aktuella länderna är det enbart som tagits upp på FN:s lista över utvecklingsländer. Den konstruktion av anslagsdispositionen som regeringen valt innebär att målet om ett svenskt bistånd motsvarande av BNI till de underutvecklade länderna inte uppnås. Det finns därmed fog för kritiken att regeringen väljer att finansiera det svenska stödet till på de allra fattigaste ländernas bekostnad. Medel för insatser till de östeuropeiska länderna bör beslutas i särskild ordning. En noggrann genomgång av propositionens förslag avseende Östeuropainsatser visar följande: En utvecklingsfond, med ett tillgängligt kapital om , för föreslås inrättas. Den svenska andelen av kostnaderna beräknas till 35 milj. kr. Ett svenskt deltagande i ett samnordiskt risk-kapitalbolag för samriskföretag inom miljöområdet beräknas kosta 18,4 milj. kr. Det tidigare utlovade engagemanget i om 300 milj. kr. föreslås /91 finansieras från anslaget C 3. Andra biståndsprogram, Projektbistånd till vissa länder. Från samma anslagspost föreslås kostnaderna för ett utbildningsprojekt riktat till sovjetiska beslutsfattare Sammantaget beräknas 75 milj. kr. under de närmaste tre Mot. 1989/90 åren belasta denna anslagspost. Slutligen avser regeringen att utnyttja de medel som ställs till internationella utvecklingsfondens () förfogande. 135 milj. kr. till bedömer regeringen kan rymmas i anslaget. är, som regeringen anför, Världsbankgruppens fond för utlåning på särskilt förmånliga villkor till de allra fattigaste länderna i världen. av IDA:s utlåning går till länder med en BNP per capita . Genom en budgetteknisk förändring avser regeringen att överinteckna det givna utrymmet för utlåning av IDA-medel. De medel som då frigörs kommer dock inte att ställas till de allra fattigaste ländernas förfogande, utan skall användas för att finansiera olika projekt i . Regeringen ställer därmed nöden i de ekonomiskt allra svagaste länderna i världen, mot insatser i våra östra grannländer. motsätter sig bestämt en sådan fördelning. De medel som efter överenskommelse ställs till fondens förfogande skall även i fortsättningen användas för att lindra den yttersta nöden i världen. bör besluta att inrätta ett särskilt anslag för stöd till . För /91 beräknar vi 350 milj. kr. Från detta anslag bör finansieras bidrag till utvecklingsfonden för med 35 milj. kr. och till det samnordiska rikskapitalbolaget om 18,4 milj. kr. I övrigt bör medlen användas för gåvofinansiering av samarbetsprojekt med i första hand , och DDR och med inriktning på miljöskydd, kunskapsöverföring och småföretagsutveckling. Däri bör ingå de konkreta förslag presenterat i andra motioner om insatser för floden och i de baltiska republikerna. För folkrörelsekontakter och kulturellt utbyte avsätter vi 10 milj. kr. Ansvaret för förvaltningen av anslaget i den del det omfattar tekniskt stöd bör åvila BITS medan förvaltningsansvaret för resurserna till folkrörelsekontakter och kulturellt utbyte bör åvila . föreslår dessutom att beslutar begära förslag av regeringen för att inrätta ett . I en motion till om har vi beskrivit ett sådant instituts uppgifter. Institutet skall förmedla krediter till de östeuropeiska staterna för investeringar i byggnads- och industriprojekt samt till miljöinvesteringar. Den sammanlagda kreditvolymen skall vara 750 milj. kr., varav det direkta statliga bidraget beräknas till 100 milj. kr. Övriga medel upplånas på kreditmarknaden. Samhället skall ställa säkerhet i form av garantier upp till ett belopp om 650 milj. kr. De beviljade lånen skall löpa med lång återbetalningstid (20- ), med låg ränta (gällande diskonto minus ) samt kunna återbetalas i låntagarlandets valuta. Förslagen skall ses som ett första steg i arbetet för att lämna riktat stöd till de östeuropeiska länderna. 1989/90 U518 President uppfattning att det finns ett gemensamt intresse hos alla nationer för en utveckling mot ett läge där alla de europeiska länderna samlas i en europeisk konfederation tyder på framsynthet. Formerna för en sådan organisation står öppna. De områden som ett gemensamt agerande skall omfatta måste kartläggas och djupet av samarbetet likaså. Det viktigaste är att definiera de mest angelägna samarbetsområdena . EG:s och EFTA:s betydelse för att utveckla arbetet främst inom det ekonomiska området är central. Samarbetet mellan EG/EFTA och COMECON har redan inletts och de tre organisationerna har tecknat handelsavtal med varandra.