ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Fi203 · 1990-01-24 00:00:00 — av förste vice talman och (båda m) Avskaffande av tvångssparandet för pensionärer I motion 19S9/90:Fi201 av m.fl. hemställs att beslutar avskaffa tvångssparandet fr.o.m. och att inbetalade medel återbetalas. Skulle motionen inte bifallas yrkar vi i andra hand att tvångssparandet avskaffas för samtliga ålderspensionärer. Den ändring som skett och som bl.a. innebär att belopp . undantas från tvångssparande är enligt vår mening otillräcklig. Sparande sker ofta som en trygghet för äldre dagar. Det är då orimligt att inte ens pensionärerna skall kunna fritt förfoga över sina inkomster utan att en del av dessa skall tvångssparas till en för dem oviss framtid. Vi anser i så fall också att tvångssparandet skall särredovisas i alla de sammanhang då skatteavdrag sker. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att avskaffa tvångssparandet fr.o.m. och att inbetalade medel återbetalas, 2. att, om yrkande 1 inte bifalls, beslutar att a) undanta ålderspensionärer från tvångssparandet fr.o.m. och att deras inbetalade medel återbetalas, b) belopp som dras av på grund av tvångssparandet skall särredovisas.
mot · GD02Fi205 · 1990-01-24 00:00:00 — Enligt lagen om kreditpolitiska medel (SFS 1974:922) har rätt att utfärda bestämmelser om kassakrav för banker och andra kreditinstitut, som står under bankinspektionens tillsyn. För banker har bestämmelser om kassakrav gällt traditionellt. infördes emellertid kassakrav också för finansbolag - dock ej märkligt nog för bostadslåneinstitut. Kraven innebär att finansbolagen numera måste på räntelöst konto i ha innestående ett belopp som motsvarar av de medel som finansbolagen lånar upp för sin egen låneverksamhet. Eftersom upplåningen utgår till 100 miljarder i utgör det avsatta beloppet ca 4 miljarder. Syftet med kassakraven är självklart att höja institutens upplåningskostnader och därmed fördyra utlåningen vilket i sin tur skall ha utlåningshämmande effekt och därmed utgöra ett kreditpolitiskt instrument. För bostadsinstituten har, som påpekats, motsvarande krav inte utfärdats. Eftersom samtliga institut på kreditmarknaden konkurrerar i alla sektorer innebär detta en orimlig konkurrensfördel för bostadslåneinstituten. publicerad utlåningsstatistik bekräftar att bostadslåneinstituten väl kunnat utnyttja sin konkurrensfördel. Finansbolag utgör ofta del av så kallade finansiella koncerner. Om finansbolagen upptar upplåning inom den egna koncernen uppkommer faktiskt dubbla kassakrav mot den finansiella koncernen. Dessa utnyttjar i stor utsträckning en centraliserad upplåningsfunktion innebärande att moderbolaget i allt väsentligt svarar för koncernens finansiering. Genom kassakravsbestämmelserna betraktas emellertid utlåning till dotterbolagen i koncernen såsom gängse utlåning, varigenom således faktiskt dubbla kassakrav uppkommer eftersom finansbolagen inom koncernen även de skall fylla kassakrav, motsvarande sin egen utlåning. Reglerna om kassakrav har självklart lett till ändrade upplåningsrutiner. Den centrala upplåningsfunktionen, som torde svara väl mot bankinspektionens önskemål om en rationell likviditets hantering har tvingats upphöra. En företagsekonomisk och rationell hantering har ersatts av en oekonomisk och administrativt dyrbar annan hantering utan egentliga vinster för någon. har såsom lagstiftare att vaka över att svensk banklagstiftning ger tillfredsställande säkerhet för dem som bedriver verksamhet med banker och andra finansinstitut. Det åligger därför att medverka till att bank och finanbolagsverksamhet av olika slag kan bedrivas under rationella former. Mot denna bakgrund är det uppenbarligen ansvar att medverka till att avveckla de orimliga dubbla kassakrav som uppkommit på sätt som påvisats i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om sådana ändringar i lagen om kreditpolitiska regler att dubbla kassakrav icke kan uppkomma i finansiella koncerner, 2. att kassakravsreglerna utformas så att konkurrenslikformighet uppkommer och vidmakthålls mellan olika finansinstitut. 1989/90 Fi205
mot · GD02Fi206 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi206 av m.fl. (m) Regeringens inflationsansvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L717 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens inflationsansvar gentemot konsumenterna. land (m) () () () () 1* 1989/90.
mot · GD02Fi207 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi207 av m.fl. (mp) Valutareglering, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U533 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att valutareglering bör finnas som ett medel i en självständig stats finanspolitik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ej skall bli medlem i EMS, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den svenska kronan ej skall ersättas av ecu eller annan överstatlig valuta, 4. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som garanterar kommuner, landsting och statliga inrättningar rätt att vid upphandling föredra lokal produktion för lokal konsumtion, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att jordbrukspolitiken icke skall anpassas till EG. () Per ()
mot · GD02Fi209 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi209 av m.fl. (fp) Prisregleringslagens tillämpning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N346 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisregleringslagens tillämpning i fredstid. () () () () () () () () () () () () (fp)
mot · GD02Fi210 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi210 av m.fl. (m) Bilkreditförordningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T248 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bilkreditförordningen bör avskaffas. () Tom () () () () Per Stenmarck (m) gotab 99630, 1990
mot · GD02Fi26 · 1990-01-13 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi26 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90 :94 om tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag Regeringens proposition är en del av det så kallade krispaketet för att komma tillrätta med obalanserna i den svenska ekonomin. I propositionen föreslås att börsnoterade företag och så kallade OTC-bolag inte får höja utdelningarna för något av verksamhetsåren 1989 och 1990 utöver de utdelningar som gjordes för . de gröna är medvetet om att åtstramningseffekten för denna åtgärd inte är stor. Den har dock ett symbolvärde och bör därför genomföras helst som en del av ett större åtstramningsprogram, som partiet har redovisat i motion A20. Under den allmänna motionstiden har de gröna motionerat om att valutaregleringen skall återinföras. Frågan är aktuell också i detta sammanhang men vi underlåter att nu ta upp den frågan. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om en långsiktig miljöinriktad åtstramning kombinerad med kortsiktiga stoppåtgärder i enlighet med vad som sagts i denna motion och i motion A20.
mot · GD02Fi301 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi301 av och (båda fp) Stöd genom skatteutjämningssystemet till kommuner m.fl. vid miljöförorening 1989/90 Fi301306 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo708 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ekonomiskt stöd inom ramen för skatteutjämningssystemet bör utgå till kommuner och berörda organ, som är drabbade av miljöförorenande påverkan varöver de rimligen ej råder. () () 1 1989/90.
mot · GD02Fi303 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi303 av m.fl. (fp) Skatteutjämningsmedel för strandstädning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo742 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning. () ()
mot · GD02Fi305 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi305 av m.fl. (s) Utjämning av kommunalskatten Reglerna för utjämning av kommunalskatten har vid åtminstone två tillfällen reviderats. Syftet har varit att uppnå en likvärdig kommunalskatt vid samma serviceutbud i landets kommuner. De vidtagna förändringarna har emellertid endast marginellt utjämnat skattesatserna och har skillnaden mellan den lägsta och högsta kommunalskatten uppgått till 6 å . Bristerna i det nuvarande systemet har särskilt accentuerats i samband med den nu pågående skatteomläggningen. Den nu befintliga skillnaden motsvarar hela sänkningen av marginalskatten 1990. Invånarna i högskattekommunerna får en sammanlagd skattesats på 33 resp. medan invånare i lågskattekommunerna kan erhålla en sammanlagd skattesats på 26 respektive . För en inkomsttagare med . i beskattningsbar inkomst utgör skillnaden . För att uppnå samma privatkonsumtion som inkomsttagaren i en lågskattekommun måste vederbörande öka sin inkomst med . netto eller ca . brutto vilket i sin tur motsvarar ca . Det torde icke heller vara så att den högre kommunalskatten motiveras av en högre service. finns det indikationer på motsatsen. Dessutom kan det antagas att de kommunala taxorna är högre i högskattekommunerna än i "lågskattekommunerna. En av orsakerna till att de hittillsvarande översynerna av skatteutjämningssystemet icke givit ett tillfredsställande resultat kan bero på att de bara omfattat en mindre del av transfereringarna från staten till kommunerna. Den större delen som utgörs av specialdestinerade statsbidrag har icke ingått. Så länge samma skattebidrag utgår till t.ex. utbildningskostnaderna oavsett kommunens egen skattekraft torde det därför vara svårt att uppnå en tillfredsställande utjämning. En ny översyn bör därför också omfatta de specialdestinerade statsbidragen. Dessutom bör nya uppgifter för kommunerna beaktas i ett nytt system. I det nuvarande systemet har t.ex. icke hänsyn tagits till skillnaderna i kommunernas kostnader för att bereda sina invånare sysselsättning eftersom arbetsmarknadspolitik ansetts vara en statlig uppgift. Detta till trots är sysselsättningsåtgärder av olika slag en betungande kostnad för många kommu 1989/90 Fi305 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en översyn av det kommunala skatteutjämningssystemet skyndsamt bör tillsättas och att den bör omfatta även de specialdestinerade statsbidragen. () () Dessutom bör prövas om de nya reglerna för resor i tjänsten i särskilt hög grad fördyrar kommunernas kostnader i glesbygdslänen. Det framstår mot bakgrund av vad som redovisats vara nödvändigt med en ny prövning av skatteutjämningssystemet.
mot · GD02Fi306 · 1990-01-25 00:00:00 — Tvärtom innebär vår samlade politik en förbättring av kommunsektorns ekonomi om vår politik genomförs fullt ut. De dynamiska effekterna av sänkta skatter, brutna kommunala monopol samt rationaliseringsvinster vid en övergång till ett generellt statsbidragssystem kommer, om förslagen genomförs, att ha en positiv effekt på kommunernas ekonomiska situation. Därmed skapas också reella förutsättningar för sänkta kommunalskatter, vilket enligt vår mening bör prioriteras när den statliga inkomstskatten sänkts i enlighet med vårt förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kommunala ekonomin, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av ett framtida skattebidragssystem, 3. att beslutar avskaffa skatteutjämningsavgiften , 4. att beslutar avskaffa den särskilda skatteutjämningsavgiften (den s.k. ) , 5. att avslår regeringens förslag att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för /91 anvisa ett förslagsanslag av , 6. att avslår regeringens förslag att till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffande av kommunala garantibeskattningen m.m. för /91 anvisa ett förslagsanslag av 7. att som sin mening ger regeringen till känna att sammanlagt 7 . som en teknisk övergångslösning skall innehållas av de medel som staten överför till kommunerna eller, för det fall moderata samlingspartiets skatteförslag inte vinner bifall, 3 . i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att bemyndigar regeringen att utge kompensation till kommuner och landstingskommuner för i form av extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som i motionen anförts, Härigenom föreskrivs följande: 1 § Vid fastställande av skattesats får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen eller landstingskommunen har bestämt för . 2 § Om särskilda förhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökan bevilja undantag från vad som sägs under 1 §. Ansökan inges till länsstyrelse ansökan avser. 3 § Högre skattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid debitering av kommunalskatt eller landstingsskatt enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för något av dessa år enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan menighets utdebitering av skatt m.m., om ej regeringen beviljat undantag enligt 2 §. () () () () 9. att beslutar anta nedanstående Förslag till Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt m.m. gotab 99664, 1990
mot · GD02Fi309 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi309 av m.fl. (fp) Skatteutjämningsbidrag för strandstädning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo818 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning. () () () ()
mot · GD02Fi312 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi312 av m.fl. (c) skatteutjämning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N359 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skatteutjämning till kommuner för täckande av förluster uppkomna genom investeringar i energiproduktionsanläggningar baserade på biobränslen. () () () () () () () () () ()
mot · GD02Fi401 · 1990-01-12 00:00:00 — Detta gäller inte minst i samband med den kommande världsmiljökonferensen i . Det räcker dock inte att ta fram gröna nationalräkenskaper. Förekomsten av dessa måste också sätta spår i de beslut som fattas så att miljö- och naturresursaspekter blir grundläggande i all samhällsplanering. Termen ekonomisk tilväxt bör, liksom BNP-begreppet, inskränkas till att användas för att uttrycka produktionsförmågan. Istället bör det vidare begreppet hållbar utveckling i enlighet med världskommissionens förslag bli den ledstjärna som samhällsekonomin strävar efter. Vad som sagts under detta avsnitt bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mått på välståndsutvecklingen som tar hänsyn till naturresurser och förändringar i miljön. () () () () () ()
mot · GD02Fi402 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi402 av m.fl. (s) Att kvinnor är underrepresenterade i beslutande organ i samhället, såväl offentliga som privata, är känd kunskap . Som påpekas i den statliga utredningen damernas (SOU 1987:19), är offentligheten en viktig orsak till ett ökande inslag av kvinnor på beslutande poster. Först sedan den dåliga kvinnorepresentationen synliggjorts kan åtgärder vidtas för att förbättra den. På samma sätt är det först när företag, myndigheter och organisationer måste stå till svars offentligt för sin andel av, eller sin brist på, kvinnor i beslutsfunktion, som som jämställdheten tenderar att öka. Könsrollfördelningen inom den offentliga sektorn är tämligen väl dokumenterad. Inom det privata näringslivet är det dock svårt att få fram relevant statistik. Intresse finns från SCB att göra studier på området men resurser saknas då området inte har prioriterats. Den senaste uppgiften på antal kvinnliga ordförande eller verkställande direktörer bland nyregistrerade aktiebolag på är . (Antalet var noll, av 170 aktiebolag.) Enligt SCB:s enhet för jämställdhetsstatistik inkommer många frågor på detta område. Den statliga maktutredningen skall enligt uppgift beröra även kvinnorepresentationen inom näringslivet. Den statistik som därför har begärts från SCB har inte kunnat tas fram på grund av bristande resurser. Det är viktigt att krav ställs på den offentliga sektorn om en kvinnorepresentation som står i relation till kvinnornas andel av befolkningen. Det är likaså viktigt att motsvarande krav på konkreta jämställdhetsfrämjande insatser ställs även på det privata näringslivet, bland annat för att undvika ytterligare tendenser till separata arbetsmarknader för män och kvinnor. En förutsättning för detta är att vederhäftig statistik finns att tillgå. Det borde därför ingå i SCB:s uppgifter att samla och redovisa uppgifter om jämställdheten inom näringslivet. Vid prioritering av SCB:s verksamhet bör hänsyn tas till detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om behovet av att vid prioritering av SCB:s verksamhet Mot. beakta statistik rörande jämställdheten inom näringslivet.
mot · GD02Fi403 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi403 av m.fl. (m) verksamhet I bilaga 15 till budgetpropositionen 1990 föreslås att SCB tilldelas under anslaget C2. : Statistik, register och prognoser. Av detta belopp är avsett för partisympatiundersökningar. genomför olika fristående institut opinions- och partisympatiundersökningar. Eftersom dessa undersökningar fyller de krav som kan ställas på nödvändig information om opinionsbildningen i landet och detta utan att belasta statsbudgeten, anser moderata samlingspartiet att inga budgetmedel bör anslås för partisympatiundersökningar från SCB. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget under C 2. : Statistik, register och prognoser i bilaga 15 till budgetpropositionen 1990 minskas med till . Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget C2. : Statistik, register och prognoser för /91 anslår . () () () ()
mot · GD02Fi405 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi405 av m.fl. (fp) Folk- och bostadsräkningar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:K410 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tioåriga, enkätbaserade folk- och bostadsräkningar, 2. att beslutar lägga ner den kommersiella delen av samt statens person- och adressregisternämnd. () ()
mot · GD02Fi406 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi406 av m.fl. (fp) Företags uppgiftslämnande, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N223 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av en delegation för att begränsa krångel och byråkrati. () () () () () () () () ()
mot · GD02Fi408 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi408 av och (s, m) Revision av försäkringskassorna Försäkringskassorna har fått kritik av RRV på grund av brister i avstämbarhet och verifierbarhet i fråga om väsentliga delar av utbetalningarna inom socialförsäkringssystemet. har detta föranlett att revisorerna inte ansett att de kan bedöma om redovisningen är rättvisande. Utbetalningarna sker genom det av RFV administrerade ADB-systemet som är gemensamt för samtliga försäkringskassor. Då försäkringskassorna och dess styrelser inte kan tillgodose den av RRV förordade lösningen - en ADB-baserad daglig behandlingshistorik med totalsummor producerad i direkt anslutning till försäkringskassornas lokalkontors dagliga terminalinmatningar - hemställer vi att det uppdras åt RFV att införa en godtagbar verifierings- och avstämningsrutin i ADB-systemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om revisioner av försäkringskassorna. () () 1* 1989/90.
mot · GD02Fi409 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Fi409 av och (s, m) Försäkringskassornas redovisningsansvar för pensioner och bidrag Vid senaste årets granskning av försäkringskassornas bokslut påtalade RRV att det är oklart vilket ansvar försäkringskassorna och deras styrelser har för den del av verksamheten som utgörs av utanordning och övrig hantering av pensioner och bidrag. redovisas dessa på riksnivå endast med statistisk fördelning per försäkringskassa. Mot bakgrund av att alla beslut, inrapporteringar, uppföljningar och kontroller sker på försäkringskassorna anser vi det vara mindre tillfredsställande. Vi föreslår därför att RFV får i uppdrag att på ett otvetydigt sätt klarlägga vilket ansvar försäkringskassorna och deras styrelser har för redovisning och bokslut av pensioner och bidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringskassornas ansvar för hantering av pensioner och bidrag.
mot · GD02Fi413 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi413 SCB:s partisympatiundersökningar står i en klass för sig bland opinionsmätningarna. Undersökningarna bygger på ett betydligt större urval än andra opinionsmätningar. Detta ger resultaten en större säkerhet genom mindre felmarginaler. Det ökar också analysmöjligheterna. SCB står för den enda offentligt redovisade partisympatiundersökningen som medger analyser av utvecklingen i ett stort antal olika delgrupper. Opinionsundersökningar spelar - på gott eller på ont - en central roll i den allmänna debatten. Det är från flera synpunkter värdefullt att de politiska åsiktsförändringarna i landet blir kända. Detta gäller inte minst under ett valår, då intresset för politiken är särskilt stort. Mot denna bakgrund är det beklagligt att man planerar slopa den extra partisympatiundersökning SCB brukar göra under valår. visade sig SCB:s februariundersökning tillföra viktig ny information. Vi anser det värdefullt om SCB genomför en liknande undersökning även . försök att inskränka SCB:s partisympatiundersökningar har avvisats av . Det finns skäl att ånyo göra en markering. Utrymme för den extra undersökningen bör kunna skapas genom omprioriteringar inom SCB:s anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ges i uppdrag att inom ramen för sitt anslag genomföra en partisympatiundersökning även .