mot · GE02Jo24 · 1990-10-17 00:00:00 — med anledning av skrivelse 1990/91:6 Redogörelse för uppföljningen av förslag från delegationen för Miljöprojekt Miljöprojekt för att lösaGöteborgs, och speciellt , miljöproblem.Delegationen har tagit fram många bra förslag menpå grund av bristande politisk vilja hos regeringenär det tveksamt om de nödvändiga politiskabesluten blir verklighet.Sämst har det blivit på trafikområdet. De avregeringen föreslagna åtgärderna kommerknappast att göra väsentligt mycketrenare . För detta krävs ett batteri av merlångtgående och delvis helt andra åtgärder sominkluderar kraftiga ekonomiska styrmedel som kange effekt på kort sikt, t.ex. kommunalamiljöavgifter.TrafikTrafikområdet har inte getts den tyngd iutredningsarbetet som det förtjänar med tanke påhur stor del av föroreningarna som kommerdärifrån. Åtgärdsförslagen på trafikområdet ärockså genomgående mer allmänt hållna och har enannan tidshorisont än förslagen inom andraområden. En redovisning av förbättringen i miljönav trafikförslagen finns bara i något undantagsfall.Luften i är eländig. Man räknar meden 5-procentig tillväxt av biltrafiken och dåkommer utsläppen att öka trots införande avkatalysatorer. Detta skulle innebära att vi 2010skulle ha större kväveoxidutsläpp än idag.Förutom lokala åtgärder är det viktigt att seregionen i ett sammanhang. Regionens storlek göratt den som helhet alstrar omfattande person- ochgodstransporter. Den växande storstaden kan sessom en parasit -- vad gäller såväl materiella resursersom arbetskraft -- på andra områden i när och ifjärran. Storstaden bör därför inte tillåtas attexpandera utan måste i stället minska till förmånför andra regioner i landet som verkligen behöverett tillskott på människor och arbetsplatser. Enmindre tryck på storstaden ökar ocksåmöjligheterna till en bra livsmiljö för dem som bori den.Med ökande restriktioner för biltrafikenkommer det långa regionala resandet att minskavarvid det blir en bättre balans mellan bostad--arbete--service inom varje regionsektor.Var bebyggelse och anläggningar av olika slaglokaliseras påverkar såväl det totalatransportbehovet som bilberoendet. I centralaGöteborg -- som utgör av regionensyta -- ligger nästan 1/4 av alla arbeten i regionen.Där finns även en mycket stor del av utbudet avvaror, tjänster och nöjen. Verksamheterna icentrum alstrar stora trafikmängder. Avarbetsplatserna i övriga regionen är mångaplacerade i dåliga kollektivtrafiklägen.I syfte att minska trafiken i allmänhet ochbiltrafiken i synnerhet bör arbetsplatser, affärer,nöjesutbud etc. i större utsträckning samlas till deneldrivna kollektivtrafikens upptagningsområdensamt vara i någorlunda balans med antalet boendei kommundelen.Luften i måste bli bättre. För attuppnå detta i krävs mycket stora insatserbåde för spårvägen och den regionala tågtrafiken.Tyvärr har kollektivtrafiken systematisktmissgynnats när statens anslag har fördelats trotsMiljöprojekt . Staten måste ta ett störreansvar än hittills.Biltrafiktillväxten är störst mellan ochkranskommunerna. Därför är det oerhört viktigtatt kollektivtrafiken förstärks in till . TillGöteborg leder järnvägar från ,, , och menendast en är utnyttjad för pendeltågstrafik.För att få till stånd effektiv pendeltågstrafik krävsatt och Boråsbanan rustas upp samtatt utbyggnaden till dubbelspår fortsätter utanavbrott på . Dessutom krävs ökandeanslag till länstrafiken. Västpendeln måsteförverkligas i full omfattning . Järnvägenlängs norra bör få en annan sträckningså att miljöfarliga transporter inte går näratätbebyggda områden.Statsbidrag bör utgå för en större del avinvesteringen vad gäller spårväg och trådbuss änvad som är fallet i dag.Med hänsyn till att utsläppsminskningar istorstadsregionerna är av nationellt intresse är detrimligt att även staten bidrar ekonomiskt.Vi har tidigare föreslagit ett särskiltinvesteringsprogram för miljövänligkollektivtrafik. bör statensatsa 15 miljarder, och det utöver andra anslag tillbl.a. Det första åretbör 500 miljoner kunna anslås.Vi anser också att anslagen till investeringar ijärnvägsnätet bör flerdubblas. Vi har tidigareföreslagit att 65 miljarder anslås till ändamåletunder 90-talet. Första året bör nivån kunna vara 2,5miljarder kronor, vilket vi föreslog /91.Dessa investeringar, tillsammans med väsentligtökade anslag till köp av persontrafik på järnväg,skulle förbättra miljösituationen i Göteborg.Miljöpartiet de grönas förslag till reseavdragsom utgår oavsett om bil används stimulerarkollektivtrafikåkning, samåkning och cykling.Reseavdraget utgår om avståndet överstiger 15 kmenkel resa och maximalt . per år.Finansiering och ekonomiska styrmedelStorstadskommunerna och staten måste dela påkostnader för utbyggnaden av kollektivtrafik istorstäderna. Motivet till att staten bör täcka en delav kostnaderna är att nästan hela den minskning avbilismen som är nödvändig av miljöskäl måstekomma i storstäderna. Det innebär attrestriktionerna mot bilismen, t.ex. i form avregionala drivmedelsavgifter och områdesavgifter,måste vara betydligt kraftigare i storstäderna än iglesbygden. I glesbygden är det svårt eller omöjligtatt bygga upp en fungerande kollektivtrafik.Eftersom restriktionerna mot bilismen måste varabetydligt kraftigare i storstäderna måste ocksåsatsningarna på alternativ till bilen vara meromfattande.Men även om en del statliga medel kananvändas för att förbättra kollektivtrafiken istorstadsområdena måste en stor del avkostnaderna bäras av storstadsområdena själva.Exempel på nya finansieringsmöjligheter förkommunerna:bilavgifter i centrala stadenlokal och regional miljöavgift på bensin ochdiesellägesskatt för kommersiella fastigheterFör detta krävs en utökad beskattningsrätt förkommuner och landsting. Dessa inkomster börsedan användas för att bygga ut kollektivtrafiken.Minska miljöskadlig trafik i GöteborgsområdetI miljöskyddsområdet bördieseldrivna fordon och bensindrivna fordon utaneffektiv avgasrening möjligt avvecklas. Enstorsatsning på alternativ som är bättre urmiljösynpunkt bör omgående initieras med statligtstöd.Senast 1995 bör miljöskyddsområdet Göteborgvara stängt för dieselfordon och bensinfordon utaneffektiv rening.Stora punktkällorOmprövning av stora punktkällor börintensifieras, och automatiskt skall senaste ochbästa teknik alltid införas -- även under befintligtillståndsperiod. Regeringen bör omedelbartbegära omprövning och agera så attmålsättningen blir den som skisserats imiljöprojektet.Göteborg som miljöskyddsområdeRegeringen måste förklara sommiljöskyddsområde på det sätt som delegationenföreslår. Det uppdrag som regeringen senare ämnarge är inte tillräckligt. Kommunenbör få möjlighet att på egen hand utfärda generellaföreskrifter i miljöskyddsområdet. Det bör ocksåklargöras i miljöskyddslagen att det inommiljöskyddsområdet ska kunna utfärdasföreskrifter som ställer mer långtgående krav änvad som normalt är möjligt med stöd imiljöskyddslagens tillåtlighetsregler. En självklaråtgärd bör vidare vara att förbjuda fordon utaneffektiv rening inom miljöskyddsområdet avhälsoskäl.MiljökvalitetsnormerDagens miljölagstiftning utgår huvudsakligenfrån att kontrollera enskilda punktutsläpp.Miljölagstiftningen fungerar inte när det gäller attklara av att begränsa den totala miljöbelastningen iett område. Den totala belastningen består avsumman av olika punktutsläpp, utsläpp från''rörliga källor'' (bilar) och diffusa utsläpp, t.ex.från jordbruket.Ett införande av miljökvalitetsnormer innebäratt man fastlägger den kritiska belastningsgränsen iett område och arbetar samlat med samtligaföroreningskällor för att få ned utsläppen tillacceptabel nivå. För att få ett system medmiljökvalitetsnormer att fungera effektivt behöverinförandet av miljökvalitetsnormer kopplas till enmöjlighet att arbeta med rättsligt bindandegenomförandeplaner.Göteborg är ett typiskt problemområde, medutsläpp från en mängd olika källor, där problemeninte har kunnat inom dagens typ avmiljölagstiftning. bör fåklara direktiv om att kvalitetsnormer i kombinationmed genomförandeplaner bör införas imiljölagstiftningen.KemikalielagstiftningenI dag finns otillräckliga resurser både påkemikalieinspektionen och i kommunerna förkontrollera alla nya kemikalier. Principen om denomvända bevisbördan, dvs. att det är den somtillverkar eller importerar en produkt som ska visaatt den inte är alltför farlig för hälsa och miljö, finnsmed i förarbetena till kemikalielagstiftningen. Detinnebär egentligen att den redan bör tillämpas. Omden ''omvända bevisbördan'' skrivs in i lagen omkemiska produkter kommer det att klargöras attden verkligen gäller fullt ut och den blir lättare atttillämpa för tillsynsmyndigheterna. Lagen bördärför ändras på det sätt som miljödelegationGöteborg föreslår.Miljödelegationen föreslår också attsubstitutionsprincipen skall skrivas in i lagen omkemiska produkter. Detta är redan genomförteftersom de gröna fick stöd avriksdagen för ett motionsyrkande som vi ställdeunder den allmänna motionstiden 1989.Regeringen återkom senare i samband medavfallspropositionen med denkonkreta lagtexten. gäller det därför attsubstitutionsprincipen snabbt börjar tillämpas. Ivårt förslag till statsbudget /91 föreslog vi15 milj. kr. till kemikalieinspektionen för attanvändas till ett speciellt projekt i syfte att snabbtdra igång en tillämpning av substitutionsprincipen.Regeringen bör i budgetpropositionen återkommamed mer resurser till kemikalieinspektionen förtillämpning av substitutionsprincipen.Lagen om kemiska produkter (LKP) skiljer sigfrån miljöskyddslagen (ML) genom att den gällerhela kedjan från tillverkning (eller import) tillanvändning och avfallshantering medan MLkoncentrerar sig på tillverkning av produkter. Detär en brist att inte LKP tillämpas redan vidkoncessionsprövning enligt ML. Om LKPtillämpades vid tillståndsgivningen skullekoncessionsnämnden kunna ta hänsyn till ävenandra miljöeffekter än de som direkt orsakas avtillverkningen. Lagstiftningen bör därför ändras såatt även LKP tillämpas vid tillståndsprövningen.Miljöskyddsprövning av transporterMiljödelegationen har föreslagit att transportertill och från tillståndspliktig och transportintensivverksamhet ska prövas enligt miljöskyddslagen.Regeringen menar i sin skrivelse att denprövningen redan görs genom att lokaliseringen(kravet på 'bästa plats'') görs enligt 4 § imiljöskyddslagen. Det stämmer visserligen atttransporterna till viss del prövas genom att hänsynska tas vid lokalisering av verksamheten. Menprövningen är otillräcklig bl.a. genom att det tasmycket liten hänsyn till transporterna vidtillämpningen av 5 §. Miljölagstiftningen bör därförändras enligt delegationens förslag ochmiljöskyddskommittén bör få tilläggsdirektiv om attutforma förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av enaktiv samhällsplanering och ökade statliga anslag isyfte att befrämja miljövänlig kollektivtrafik ochäven att minska vägtrafiken,2. att som sin mening ger regeringentill känna att med omnejd börges rätt att sänka den maximalt tillåtna hastighetenpå vägar av såväl hälso- och säkerhets- sommiljöskäl,3. att som sin mening ger regeringentill känna att kommuner och landsting, i enlighetmed vad som anförts i motionen, skall kunna ta utsärskilda miljöavgifter på bensin- ochdieselbränslen avsedda för fordonsdrift,4. att som sin mening ger regeringentill känna att det bör göras möjligt för kommuneratt införa områdesavgifter för motorfordon,5. att beslutar att medomnejd blir miljöskyddsområde i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringentill känna att en storsatsning på ur miljösynpunktbättre drivmedel i skyndsamtbör genomföras,7. att som sin mening ger regeringentill känna att miljökvalitetsnormer och krav pågenomförandeplaner skall införas imiljölagstiftningen,8. att som sin mening ger regeringentill känna att kommunerna bör få rätt att utfärdaföreskrifter inom miljöskyddsområden,9. att som sin mening ger regeringentill känna att den s.k. omvända bevisbördan skallföras in i kemikalielagstiftningen,10. att som sin mening ger regeringentill känna att tillräckliga resurser ges till ett projekti kemikalieinspektionens regi för att snabbt få igång en effektiv tillämpning avsubstitutionsprincipen,11. att som sin mening ger regeringentill känna att lagen om kemiska produkter börtillämpas i samband med koncessionsprövning,12. att som sin mening ger regeringentill känna att även transporter till transportintensivoch tillståndspliktig verksamhet bör prövas enligtmiljöskyddslagen.