ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A418 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A418 av och (bådas) Utlokalisering av statlig verksamhet placerades en del av granskningsverksamhet på . Erfarenheterna är goda. Verksamheten fungerar utmärkt och den gotländska arbetsmarknaden har tillförts 15 välbehövliga arbetstillfällen. startar en av de utlokaliserade enheterna för KAS-administration på . Vi har all anledning att tro att även denna utflyttning kommer att utfalla positivt. En utlokalisering av delar av statlig verksamhet kan med dagens kommunikationsteknik ofta göras utan att effektiviteten åsidosätts. De nackdelar utlokaliseringar av hela verk eller myndigheter oundgängligen för med sig kan i stor utsträckning undvikas. har fortfarande en arbetslöshet på mellan 500 och 600 personer. Den hittillsvarande minskningen av arbetslösheten tenderar att utjämnas eller rentav öka något. Arbetskraften är stabil av tradition och på grund av det geografiska läget. Sysselsättning inom tjänstesektorn faller mycket väl in i arbetsmarknadens struktur. Förutsättningarna för vidare utlokalisering av statlig verksamhet i större eller mindre delar torde alltså vara mycket goda på . Dessa förutsättningar bör undersökas och utnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning och utnyttjande av möjligheterna till utlokalisering av statlig verksamhet till .
mot · GD02A421 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A421 av och (båda fp) Bevarat regionalpolitisk stöd för västra och norra I det slutbetänkande som framlagts av regionalpolitiska kommitté föreslås att stödområde C skall avskaffas. I stället skall regionerna Inlandet, Bergslagen och sydöstra utgöra de landsdelar som skall prioriteras när det gäller insatser av regionalpolitisk karaktär. Dessutom föreslås att de s.k. mellanstäderna skall gynnas för att som man skriver i betänkandet: söka åstadkomma ett bättre fungerande (tätorts-)system i ett nationellt perspektiv och att skapa förutsättningar och strategier för mellanstäderna att bli motorer i den inomregionala utvecklingen. För kommunerna i västra och norra kom dessa förslag som ett dråpslag. Kommunerna tillhör nu stödområde C, vilket föreslås avskaffas. Införandet av ett nytt stödsystem kommer att innebära uppenbara orättvisor för dessa kommuner, som bevisligen har det lika kärvt som Bergslagskommunerna och sydöstra . I betänkandet redovisas inga analyser som skulle kunna styrka den föreslagna förändringen. De kriterier som kommittén haft för att göra speciella satsningar på de föreslagna landsdelarna, föreligger också i västra och norra . Kommitténs slutsatser är därför mycket olyckliga - man kan bara inte så lättvindigt lämna utsatta bygder utan stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att bibehålla särskilda insatser för att främja en regional, positiv utveckling i västra och norra . () ()
mot · GD02A424 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A424 av och (c, vpk) har beslutat om vissa fredsförbandsnedläggningar. Bl.a. berörs 13 i . Många förlorar sitt arbete genom beslutet. Både civil och militär personal drabbas. Även för kommun och län innebär nedläggningen ett stort problem. Det vore alltså rimligt om som kompensation finge annan statlig verksamhet lokaliserad till kommunen. Ungefär hälften av SCB finns i . är det mest överhettade i hela landet. Det råder brist på bostäder, arbetskraft och lokaler. Trafiksystem och annan offentlig service är hårt ansträngda områden. Trots dessa problem fortsätter nyetablering och utbyggnad av företag, inte minst utefter E4 upp emot och . startar en tillbyggnad av i . Utbyggnaden är förutsättning för att sex olika lokalområden skall kunna läggas samman till ett. Det naturliga vore att i detta sammanhang skapa lokalmässiga förutsättningar för en utlokalisering av SCB:s verksamhet från till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av SCB från till .
mot · GD02A426 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A426 av m.fl. (s) Differentierade drivmedelspriser Med anledning av de höjningar på drivmedel som aviseras i samband med införande av moms m.m. på energi så menar vi att någon form av kompensation bör övervägas för glesbygden. Det kan inte vara rimligt att den som har lång väg till arbetet och inte har tillgång till kollektivtrafik ska få uppleva kostnadshöjningar som inte inträffar för den som bor i tätort med en väl fungerande kollektivtrafik. I glesbygden är bilen det enda tänkbara alternativet. Det är inte enbart de fördyrade arbetsresorna som utgör problem. De boende i glesbygd har behov att resa till affären, som ibland ligger , och man behöver besöka vänner och släkt/anhöriga. Även sådana faciliteter som att ibland göra besök på något kulturarrangemang, sportevenemang etc. - ja man upplever totalt att man får en orättvis livsbetingelse jämfört med tätortsbon. Bilen är en investering som en normalfamilj i glesbygd måste göra för att kunna upprätthålla ett fungerande liv, som i någon mån kan ge balans mellan tätorten och den lilla byn eller den ensliga stugan på landsbygden. Detta faktum måste uppmärksammas i den totalbedömning man gör då man inför avgifter av olika slag och att man markerar detta med någon form av differentieringssystem vad avser drivmedelspriserna. Man har ju detta i form av zontillägg för fraktkostnader på drivmedel, men tyvärr så har detta negativ effekt, eftersom detta faller ut i ett högre drivmedelspris ute i glesbygdsområdena. Man borde kunna finna en omvänd ordning där kompensation utgår då ingen rimlig kollektiv trafiklösning är möjlig att ordna. Med hänsyn till vad vi här anfört anser vi att en samlad översyn och bedömning bör göras vad avser möjligheterna att införa någon form av differentierade drivmedelspriser. Syftet bör vara att åstadkomma likvärdiga kommunikationsvillkor i glesbygd och tätort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. nen anförts om en samlad översyn av möjligheterna att införa diffe- Mot. 1989/90 rentierade drivmedelspriser.
mot · GD02A428 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A428 av m.fl. (s) Lokaliseringsstöd till Lokaliseringsstödet är en viktig del i regionalpolitiken. har man i debatten hävdat att lokaliseringsstödet och stödområdena är marginella instrument. Vi anser att detta är helt felaktigt. Sysselsättningssituationen i skulle ha varit klart värre om inte lokaliseringsstödet funnits. Det är därför viktigt att de företag som uppfyller reglerna om stöd också får stödet och därmed en fördelaktigare finansiering av sin investering. Därför är det otillfredsställande om stödpengar tar slut under budgetåret. Det betyder att lokaliseringsstödet riskerar att hamna i situationen - först till kvarn får mala. De företag som uppfyller villkoren, men ansöker i slutet av budgetåret utestängs. I en skrivelse till regeringen gör den bedömningen att man under innevarande budgetår behöver ytterligare 15 milj. kr. för lokaliseringsbidrag och 10 milj. kr. Motsvarande situation gäller för , . Flera investeringsprojekt från länet är på väg till SIND för ställningstagande. Det är viktigt att SIND kan hålla samma bidragsnivåer på de ansökningar som kommer in andra delen av budgetåret. Regeringen har i tilläggsbudgeten 1989 uttalat behovet av särskilda regionalpolitiska satsningar i . framlades flera förslag, bl.a. journalisthögskola och andra högskolesatsningar till /. Vi menar att ytterligare insatser behövs för att fylla ut bristerna och bygga en stabil struktur för jobb och utveckling i länet. För trovärdighet och långsiktighet i arbetet är det därför viktigt att de regelsystem som regering och riksdag lagt fast också till fullo kan realiseras genom pengar och anslag. Det måste med andra ord finnas pengar till de lokaliseringsstöd som utlovas till företag som investerar i t.ex. . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringsstöd till . () () 1989/90 A428
mot · GD02A432 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: A432 av m.fl. (s) Utlokalisering av statlig verksamhet, m.m. För att kunna minska skillnaderna i välfärden mellan landets olika delar är det viktigt att den offentliga sektorn tar större hänsyn till regionalpolitiska mål. Metoden att utlokalisera delar av centrala verk i syfte att regionalt stärka en ibland vacklande infrastruktur är välbeprövad. Vanligtvis har resultatet långsiktigt varit mycket gott. Förutom att den regionala kompetensstrukturen och arbetsmarknaden stärkts har man ofta kommit tillrätta med besvärande rekryteringssvårigheter. Med tanke på den utveckling som skett på bl.a. telekommunikationsområdet borde det vara ännu lättare för centrala myndigheter att göra utlokaliseringar. En utflyttning av statlig verksamhet i likhet med tidigare beslut skulle betyda mycket för sysselsättningen i skogslänen, speciellt för kvinnor som saknar arbetstillfällen inom tjänstesektorn. Det skulle dessutom kunna vara en stimulans och ett stöd för den privata tjänstesektor som börjar växa fram ute i landet. De flesta ideella organisationer och de flesta fackförbund har sina centrala huvudkontor i storstadsregionerna. Det borde vara möjligt med utlokaliseringar också av deras verksamhet. Vi är vana vid att dessa organisationer har en ambition att ta ett stort samhällsansvar, och detta skall då naturligtvis gälla hela landets utveckling. De bör på ett aktivt sätt stimuleras till att ompröva sin lokaliseringspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om aktiv medverkan för att stimulera utlokalisering av centrala huvudkontor för ideella organisationer och fackförbund. () () 1989/90 A432
mot · GD02A433 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A433 Flexiblare stöd i regionalpolitiken har såväl i den regionalpolitiska utredningen som i andra sammanhang poängterat vikten av en ökad frihet för länsstyrelserna och övriga länsorgan när det gäller användningen av de regionalpolitiska stödmedlen. Det måste vara varje länsstyrelses uppgift och ansvarsområde att planera för en så framgångsrik utveckling som möjligt av det egna länet såväl ekonomiskt som sysselsättningsmässigt. Ingen central myndighet har bättre förutsättningar än respektive länsstyrelse när det gäller att förvalta och utveckla det egna länet. I länsorganens stödararsenal finns inte bara de medel som tilldelas via de så kallade länsanslagen. Såväl utvecklingsfonden som länsarbetsnämnden förfogar också över betydande medel som vid en regional planering mycket väl kan användas till regionalpolitiska insatser. I den avslutade regionalpolitiska utredningen var utvecklingen av ny småföretagsamhet i glesbygden en huvudfråga. Såväl REK 87 som landsbygdskampanjen betonade jord- och skogsbrukets avgörande betydelse för en levande landsbygd. Inte minst de kombinationssysselsättningar som kan skapas betyder mycket för en bygds överlevnad. Dagens stödsystem är stelbent och tar inte hänsyn till rådande förhållanden. Vid nyetablering av mindre företag behöver som regel företagaren utöver sina branschkunskaper en påbyggnadsutbildning som kan innehålla såväl ekonomi som kännedom om lagar och förordningar. Dessa former av utbildningar finns att tillgå hos utvecklingsfonderna men även hos exempelvis lantbruks- och skogsskolor m.fl. Vid lågkonjunktur och när nyföretagaren är arbetslös kan utbildningsbidrag utgå genom länsarbetsnämnden. Då finns också tillgång till starta egetbidrag m.m. Däremot finns ingen stödform för nyföretagaren som har förvärvsarbete men vill satsa på ett eget företag. Som regel är den kreative nyföretagaren inte arbetslös. Utvecklingsfonden utreder och informerar företagaren om företagsidéns förutsättningar och företagets framtidsmöjligheter, låne- och stödmöjligheter osv. Men när behovet av ett antal veckors utbildning som komplement till branschkunskaperna aktualiseras då finns inga stödformer. Detta är en brist eftersom företagaren inte vill börja med att utnyttja sitt eget eller företagets kapital till egen utbildning. Genom en friare hantering av de medel som står till , utveck lingsfondens och länsarbetsnämndens förfogande bör de i samverkan kunna Mot. stötta nyföretagare som behöver en kortare företagsutbildning inför före- A433 Sannolikt innebär påbyggnadsutbildningen att flera "fallgropar undviks och företagaren blir bättre att bemästra nyföretagandets problem. Den skisserade formen av nytt stöd skall utgå i de områden som respektive länsstyrelse prioriterar som särskilt angelägna ur glesbygdssynpunkt. bör också få avgöra inom vilka branscher som stödformen får användas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexiblare användning av stödformer på länsplan.
mot · GD02A434 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A434 av () Fler statliga arbeten till Regional- och glesbygdsfrågorna kommer att behandlas i särskild ordning senare under detta . Jag vill dock redan nu peka på vikten av att staten också medverkar i utvecklingen inom särskilt utsatta kommuner som t.ex. . har 39 500 invånare. Landsvägarna är bra, speciellt E66:an norrut. Flyg finns på en timmes bilavstånd från och . (rälsbuss) till måste förbättras och en statlig lokalisering skulle utgöra en god grund för såväl denna som de övriga kommunikationsinvesteringarna, vilka är nödvändiga för områdets framtid. Kommunen ligger längst i norr av det område, sydöstra , som regionalekonomiska utredningen (SoU89:55) ansett särskilt värt att stödja. Det finns här stor andel jordbrukare, särskilt i Gamleby-området. Dessa står nu inför en anställning. har jag fört fram förslag på några möjligheter till fler statliga arbetstillfällen i : a) utlokalisering av någon enhet från . b) utbyggnad av kriminalvården i anslutning till nuvarande lokalanstalt. Därtill bör man inom statsförvaltningen aktivt kunna undersöka möjligheterna till utlokalisering av ytterligare mindre enhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av statlig utlokalisering till .
mot · GD02A435 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:A435 av (vpk) Fler arbetstillfällen i västra beslutade att ställa 200 milj. kr. till ABB:s () förfogande, dels som lokaliseringsbidrag och dels som arbetsmarknadspolitiskt stöd för utbildning. ABB:s motprestation var att skapa 500 nya jobb netto. Dessutom var anslagen kopplade till nedläggningen av Grängesgruvan för att klara arbetsmarknaden i Västerbergslagen. Vpk krävde redan när fattade beslutet om 200 milj. kr. till ABB, att dessa medel borde ställas till Västerbergslagens förfogande, bl. a. genom försorg. Vpk var mycket tveksamma till om ABB kunde uppfylla sitt löfte. Det visar sig nu att ABB inte kan uppfylla sitt löfte. Företrädare för har avvisat alla möjligheter för ABB att ordna de 500 arbetstillfällena. Snarare än fler arbeten till talas det om att jobben minskar inom ABB:s område. när Grängesgruvan lagts ned har inte alla anställda i gruvan ett arbete. Ett av syftena med de 200 miljonerna var att ABB skulle ta detta ansvar för den framtida arbetsmarknaden i Västerbergslagen. har förspillts på att ABB inte uppfyller sitt löfte. Naturligtvis skall regeringen utkräva ABB på ansvar för sitt handlande, eller brist på handlande och löftesbrott, men måste omdisponera de 200 miljonerna till och Västerbergslagen för regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser. De 200 miljonerna kan formellt tillföras i som i samarbete med kommunerna och fackföreningarna i Västerbergslagen, använder medlen för att skapa nya arbetstillfällen och balans på arbetsmarknaden efter nedläggningen av Grängesgruvan och ABB:s personalminskningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de 200 milj. kr. som ställts till ABB:s för fogande överförs till Västerbergslagen för insatser för fler arbetstill- Mot. 1989/90 fällen.
mot · GD02A437 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A437 av m.fl. (s) Länsanslag för regional balans Alla har rätt till arbete, bostad, social service, utbildning och kultur oberoende av var i landet de bor. Detta förutsätter en politik, som förmår att skapa bättre balans mellan landets olika delar och inom länen. En sådan politik skall inriktas på att sprida företagsamhet, skapa arbetstillfällen och göra den sociala servicen bättre tillgänglig. Regionalpolitiska styrmedel bör användas både i syfte att dämpa överhettning i vissa regioner och hindra utglesning i andra. Det är och regeringen som har det övergripande ansvaret för att de regionalpolitiska satsningarna kommer till stånd och att de samplaneras med åtgärder inom andra sektorer, som har betydelse för den regionala utvecklingen. De regionala instanserna, speciellt då länsstyrelserna, skall ha betydande frihet att, inom de ramar som fastställs av riksdag och regering, utforma de konkreta regionalpolitiska insatserna inom den egna regionen. Det anslag som regeringen i årets budget anslår till i måste kraftigt ökas för att motverka den pågående obalansen mellan kommunerna i länet. Situationen i är anmärkningsvärd och besvärande för den regionalpolitiska utvecklingen. Den inomregionala obalansen vad gäller befolkningsutvecklingen består och riskerar att förstärkas i det längre perspektivet. De små kommunerna i södra delen av länet, dvs. , , , , och samt i norra länsdelen, har haft och prognostiseras få en mycket svag utveckling. Dessa östgötakommuner i södra delen har bland de allra sämsta värdena för olika kriterier på sysselsättnings- och befolkningsutveckling bland de kommuner som ingår i det s.k. sydostlandet (delar av , och samt och ) vilket särskilt utpekas som problemområde av regionalpolitiska kommitté. som inte var med i denna jämförelse har den sämsta befolkningsutvecklingen med en minskning på . befolkningsprognos för kommun pekar på en minskning med 735 personer . Med tanke på att kommunen haft en befolkningsminskning på inte mindre än 1 692 personer så räcker inte länsanslaget till utan här behövs andra åtgärder. Vi har haft en överhettning inte minst i . En väg att komma till rätta med detta problem är att utlokalisera delar av företag eller verk, som t.ex. post, bank och försäkringsverksamhet till Mot. 1989/90 kommun. behöver också ökade anslag för insatser inom det allmänna utvecklingsarbetet i länet. Insatserna avser såväl bidrag till lösningar av problem som berör hela länet, t.ex. den pågående omställningen inom jordbruket, som insatser för att initiera och påskynda utvecklingsprojekt inom bl.a. utbildning och kommunikationer med syfte att bibehålla länets expansionskraft. För att kunna fördjupa insatserna i de nu prioriterade tre kommunerna och skärgårdsområdet, för att bredda insatserna för regional balans i flera kommuner samt för att kunna spela en aktiv roll i det allmänna utvecklingsarbetet i länet krävs en omfördelning av anslaget till förmån för i . Hemställan Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande länsanslag för regional balans. () ()
mot · GD02A441 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A441 av m.fl. (m) Skärgårdsfrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub307 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning och utveckling kring skärgårdsfrågor.
mot · GD02A444 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A444 av m.fl. (mp) Utvecklingen i Den ekonomiska utvecklingen i har intensifierats med allvarliga miljöproblem till följd. Liknande tendenser kan avläsas i Stockholm-Arlanda-Uppsala-området. Ännu har inte i samma grad drabbats av motsvarande utveckling, men den genomförda miljöinventeringen i visar att situationen ändå är ytterst allvarlig. Särskilt kan påpekas att försurningen nu nått så långt att genomsnittliga pH-värdet sjunkit under 3,0 så att tungmetaller börjat urlakas, varvid växtrötter förgiftas. Det finns flera anledningar till detta, störst bland dem en bilism som är stadd i ökning. Det mest positiva i dagens krisartade situation är att kunskap om problemen och deras lösning börjar komma fram. Det är också av stort värde att medborgarna börjar inse allvaret i situationen och behovet av problemlösningar. Den satsning man framför allt måste prioritera gäller utbildning och forskning. Det är därvidlag glädjande att vi har ett livskraftigt universitet i och det är av största betydelse att dess resurser ej beskärs, speciellt inte när det gäller forskning och undervisning inom miljöområdet. Förhoppningar kan särskilt knytas till när det gäller stimulans av miljöteknisk utveckling med tillämpning inom . finns dock kunskap om hur den pågående försämringen av situationen i skulle kunna hejdas och en levande bygd skulle kunna behållas. Viktigt är därvidlag följande: - Kommunikationerna profileras till förmån för järnväg och vi anser därför att måste byggas ut till dubbelspår i enlighet med regionalpolitiska kommitténs förslag - Kustbanan i sydöstra upprustas med ny sträckning från över till - Simrisbanan återuppbygges med ny länk till - Linjen Hässleholm-Kristianstad-Blekinge upprustas - Permanentning av hastighetsgränsen på , vilket skulle medföra att fler av- och påfarter skulle kunna anordnas för minskning av parallell trafik på mindre vägar - Aktivt stöd för nyetablering av små jordbruk - Begränsning av utbyggnaden av städerna i västra till förmån för flera mindre utbyggnader av mindre orter i östra . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om situation och dess utvecklingsmöjligheter, [att som sin mening ger regeringen till känna att universitetsforskningen i bör garanteras lika goda förutsättningar i form av anslag som de övriga universiteten i landet,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans av miljöteknisk utveckling vid ,2] [att hos regeringen begär att en utbyggnad av mellan och över till dubbelspår genomförs,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning av järnvägar i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om permanentning av hastighetsgränsen på ,3] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnaden av skånska tätorter. () () () Hans Leghammar (mp) 1989/90 A444 1 1989/90: Ub710 2 1989/90:N305 3 1989/90:T555
mot · GD02A445 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A445 av och (båda mp) Stödområden i Gränsdragningen för stödområdet är på flera håll i landet diskutabel. Ett sådant exempel återfinns i och . I finns två kustkommuner, och , och en inlandskommun, . hör till stödområdet, liksom grannen i väster, . Norr om kommun återfinns Lidens och Holms församlingar som ingår i . De är utpräglade glesbygdsområden liksom det angränsande östra . Men på grund av att dessa områden införlivades med i kommunreformen, så har de nu hamnat utanför den gynnade sfär som stödområdet är. Vi anser att även Lidens och Holms församlingar ska ingå i stödområdet för regionalpolitisk! Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att Lidens och Holms församlingar skall ingå i stödområdet, enligt vad som anförts i motionen.