ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk680 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk680 av m.fl. (vpk) Reklamskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr365 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklamskatt för delfinansiering av verksamhet. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk681 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk681 av m.fl. (mp) Fordonsskatt för lätta motorfordon Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T442 hemställs att beslutar om dubblerad fordonsskatt för lätta motorfordon som överskrider viss effekt i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · GD02Sk682 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk682 av och (båda c) Tobaksskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So312 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjande av prisinstrument för begränsning av tobaksbruket.
mot · GD02Sk683 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk683 av m.fl. (fp) Höjd alkoholskatt m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So317 hemställs att hos regeringen begär förslag till en höjning av alkoholskatten i enlighet med vad i motionen anförts. () () törsmark (fp) () () () () () () () () ()
mot · GD02Sk684 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk684 av m.fl. (mp) Alkoholskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So318 hemställs 1. att beslutar att skatt skall betalas på all införsel av alkoholhaltiga drycker, 2. att beslutar om att skatten på sprit höjs och på vin och maltdrycker fr.o.m. . () () () () () () () ()
mot · GD02Sk685 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk685 av m.fl. (c) Skattefrihet för etanol, m.m. 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T250 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse på etanol, metanol, biogas och andra biobränslen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter på internationell flygtrafik. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02Sk686 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk686 av m.fl. (mp) Miljöavgifter på flygtrafik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T251 hemställs att beslutar vad i motionen anförts om införande av miljöavgifter på inrikes flygtrafik. () Hans Leghammar (mp) ()
mot · GD02Sk687 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk687 av och (båda mp) Miljöskatt på fosfat Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo867 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en särskild miljöskatt på fosfat i tvättmedel skall införas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en avgift på kvävet i handelsgödsel på av kvävepriset införs och att pengarna återförs till jordbruket. () () 1* 1989190.
mot · GD02Sk688 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk688 av och (båda c) Skattebefrielse för inhemska bränslen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N475 hemställs att beslutar om skattebefrielse på inhemska bränslen.
mot · GD02Sk689 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk689 av m.fl. (mp) Förpackningsskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L721 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har sagts om att det skall införas en förpackningsskatt på engångsförpackningar för såväl inhemskt producerade varor som för importvaror, som inte uppfyller kraven att återanvändas, återbrukas eller komposteras. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Sk690 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk690 av och (båda mp) Avgifter för utskänkningstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So219 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om höga, obligatoriska avgifter för utskänkningstillstånd.
mot · GD02Sk691 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk691 av m.fl. (c) Mervärdeskatten på fjärrvärme Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N359 hemställs att beslutar att mervärdeskatt på fjärrvärme ej skall utgå samt hos regeringen begär förslag om beskattning av fjärrvärmen enligt vad som förordats i motionen. () () () () () () ()
mot · GD02Sk693 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk693 av m.fl. (vpk) Skattebefrielse för små vindkraftverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N478 hemställs att beslutar att småskaliga vindkraftverk på en installerad effekt på maximalt 500 kW skall vara skattebefriade. (vpk) Margö (vpk) (vpk)
mot · GD02Sk694 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk694 av m.fl. (c) Alkoholbeskattningen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So321 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en höjning av alkoholbeskattningen , fr.o.m , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser till tullen för att förhindra smuggling. () () () () () ()
mot · GD02Sk695 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk695 av m.fl. (m,s,fp,c,vpk,mp) Tobaksavgift Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So538 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en avgift på bekostande information om tobakens skadeverkningar. () () () (vpk) ()
mot · GD02Sk696 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk696 av m.fl. (c) Moms på hotelltjänster, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr525 hemställs 1. att beslutar upphäva beslutet om höjd moms på restaurang- och hotelltjänster, 2. att beslutar upphäva beslutet om införande av moms på energi, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att det kommande skattebeslutet skall ta stor hänsyn till turismens utvecklingsmöjligheter. () ()
mot · GD02Sk697 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk697 av och (båda mp) Beskattningen av förnybar energi Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N481 hemställs 1. att beslutar att producenter av vindkraft skall vara befriade från mervärdeskatt och att de skall erhålla restitution på erlagd mervärdeskatt, 2. att beslutar att mervärdeskatt ej skall utgå på biologiska bränslen och att leverantörer av sådana bränslen erhåller befrielse för erlagd mervärdeskatt.
mot · GD02Sk698 · 1990-01-25 00:00:00 — 1989/90: Sk698 av m.fl. (c) Omsättningsskatten på värdepapper, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi213 hemställs 1. att beslutar avskaffa omsättningsskatten på värdepap 2. att beslutar införa en miljöavgift på svavel i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar införa en miljöavgift på klor i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande skattepolitiken, 5. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av förmögenhetsskatt på arbetande kapital i företag. Per-O la ()
mot · GD02Sk699 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk699 Den elintensiva industrins energiskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90.-N486 hemställs att ger regeringen i uppdrag att utarbeta förslag till nya regler för minskning av den elintensiva industrins energiskatt enligt vad som anförts i motionen.
mot · GD02Sk700 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk700 av m.fl. (c) Moms på biobiljetter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Kr376 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om momsbeläggning av biobiljetter.
mot · GD02Sk701 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk701 av m.fl. (c) Undantag för närradioförening från momsbeskattning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr377 hemställs att beslutar undanta närradioföreningarna från mervärdebeskattningen i kommande beslut om vidgad bas för mervärdebeskattningen.
mot · GD02Sk702 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk702 av och (båda m) Tullskyddet för trädgårdsprodukter, m.m. Från den yrkesmässiga trädgårdsodlingens sida har framhållits att en väsentlig orsak till näringens ogynnsamma utveckling står att finna i tullskyddets konstruktion. Detta har inte utgjort ett reellt hinder för att exempelvis lågprispartier från statshandelsländer eller prispressade överskottspartier från kunnat komma in och störa en balanserad marknadssituation i vårt land. Från trädgårdsodlingens sida har som förbättringar begärts dels omskrivningar av vikttullar till motsvarande värdetullar, dels att vissa värdetullar kombineras med minivikttullar för att förhindra en alltför orimlig lågprisimport. Behovet av dessa tulljusteringar kvarstår och vi hemställer att uppdrar åt regeringen att följa importutvecklingen för trädgårdsnäringens huvudkulturer i avsikt att närmare klargöra behovet framöver av justeringar. Det är också angeläget att ställa krav på att det tullskydd som länder i vår omvärld omger sig med, inte är starkare än det svenska gränsskyddet. Om så vore fallet skulle svenska producenter av trädgårdsprodukter, krukväxter samt vissa prydnadsväxer kunna skapa vissa exportmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska tullskyddets utformning. [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att importutvecklingen följs noggrant för trädgårdsnäringens huvudkulturer1], [att hos regeringen begär förslag om åtgärder syftande till förbättrade exportmöjligheter för svensk trädgårdsnäring.1] () () 1 1989/90:JoU273 gotab 99815, Slockholm 1990
mot · GD02Sk801 · 1990-01-11 00:00:00 — 1989/90 Sk801-804 (båda c) Enligt reglerna skall det taxeringsvärde som sätts vid den allmänna taxeringen av jordbruksfastigheter 1992 motsvara av marknadsvärdet 1990. Förändringarna av jordbrukspolitiken skall enligt planerna träda i kraft . Dessa förändringar kan medföra stor osäkerhet även vad gäller priserna på jordbruksfastigheter. Att nu sätta ett taxeringsvärde på jordbruksfastigheterna vilket skall ligga till grund för en beskattning kan innebära att värdena då är inaktuella men omöjliga att rätta till. Med anledning av den osäkerhet som råder i jordbrukspolitiken bör fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter skjutas upp och då kan marknadsvärden ligga till grund för taxeringen. Då har det beslut som förväntas ta under innevarande år om inriktningen av livsmedelspolitiken vunnit någon erfarenhet och då skulle också risken för en felaktig taxering vara undanröjd. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter . () () 1 1989/90. 3 sami Nr Sk801-804
mot · GD02Sk802 · 1990-01-10 00:00:00 — 11. att hos regeringen begär förslag om ändring vad avser förutsättningarna för eftertaxering, [att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration,2] 12. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för taxeringsrevision i enlighet med vad i motionen anförts, 13. att beslutar avskaffa bevissäkringslagen, 14. att hos regeringen begär förslag om ändring av betalningssäkringslagen i enlighet med vad i motionen anförts, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behandlingen av besvär över taxering, 16. att hos regeringen begär förslag om inrättande av en gentemot skattemyndigheten fristående organisation att föra det allmännas talan i taxeringsprocessen, 17. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för anstånd med erläggande av skatt vid besvär enlighet med vad i motionen anförts, 18. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för skattetillägg i enlighet med vad i motionen anförts, 19. att hos regeringen begär förslag om ändring av uppbördslagen vad avser betalningsskyldighet för uppdragstagares skatt i enlighet med vad i motionen anförts, [att hos regeringen begär förslag om ändring av arbetsgivarbegreppet i enlighet med vad i motionen anförts,1] 20. att beslutar avskaffa lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningsrätt, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utredning och förslag om förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning.2] () () () () () () ) 1989/90: L601 :) 1989/90:K205 ') 1989/90:Sf206
mot · GD02Sk803 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk803 av m.fl. (fp) Betalningsförsäkringslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju803 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om sådana förändringar i betalningssäkringslagen i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar att bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen skall upphävas, 3. att beslutar om sådan ändring i taxeringslagen att 56 § återgår till den lydelse bestämmelsen hade före , 4. att beslutar att upphäva lagen mot skatteflykt, 5. att hos regeringen begär förslag om en omvänd generalklausul i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att hos regeringen begär förslag till sådan lagstiftning som innebär att enskilda som huvudregel får rätt till ersättning för rättegångskostnader i skattemål och andra mål som handläggs enligt förvaltningsprocesslagen i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () ()
mot · GD02Sk805 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk805 av m.fl. (s, m, fp, c, vpk) Utlokalisering av beskattningsmyndighet Från olika håll bl.a. av arrangörer och skattemyndigheter har framförts synpunkter på att den s.k. bevillningsavgiften hanteras av samtliga länsskattemyndigheter. Man vill ha ett enklare och mindre krångligt system. Den artistskattekommitté, som tillsattes 1985, delar den uppfattningen och föreslår i sin slutrapport att alla ärenden om särskild inkomstskatt för utländska artister ska handläggas av bara en länsskattemyndighet. Vi anser att det finns många skäl, bl.a. regionalpolitiska, som talar för att länsskattemyndigheten i län blir den myndighet som ska handlägga dessa ärenden. delar också den uppfattningen. De regionalpolitiska insatser, som görs, arbetar med att vidareutveckla de förutsättningar som redan finns i den egna regionen. i har till åtminstone 1992 i uppgift att svara för uppbörd och redovisning av svensk artistskatt avseende hela landet. Om samma myndighet också blir beskattningsmyndighet för LSI (Lag om särskild inkomstskatt) uppnår man betydande fördelar. Detta gäller särskilt för arrangörer och andra som betalar ut ersättning till artister och som då har möjlighet att vända sig till samma myndighet för besked oavsett varifrån artisten kommer. Avvecklas artistskattekontoret, som tidigare förutskickats, kan befintlig personal överföras till hantering av den särskilda inkomstskatten. Artistskattekontoret har funnits i och man har skaffat sig god kunskap och erfarenhet om branschens struktur och man har dessutom ett väl utbyggt kontaktnät med arrangörerna. Såväl beträffande artistskatt som bevillningsavgifter vänder sig kunder, som egentligen borde vända sig till sin lokala skattemyndighet, till artistskattekontoret i för att få besked. Artistskattekontoret har visserligen inte någon egen kontroll eller revisionsfunktion men kontoret är en del av länsskattemyndigheten i och där finns ett gediget revisionskunnande. Revisionsenheten har bl.a. kompetens att leda koncernredovisningar. Inom länet har utvecklats ett revisionskunnande som också tagits i anspråk av RSV. På försök har i länet inrättats specialisttjänster. Specialistkompetens som är relevant för den särskilda inkomstskatten, byggs upp successivt med specialister inom uppbördsområdet, internationell bekattning samt redovisningsfrågor. 1 1989/90. En förläggning till länsskattemyndigheten i av nya arbetsuppgifter ger utvecklingsmöjlighter sorn kan underlätta både för att kunna behålla och att rekrytera kvalificerad personal till län. har redan ett väl utvecklat samarbete med Högskolan när det gäller fort- och vidareutbildning för personalen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att alla ärenden om särskild inkomstskatt för utländska artister skall handläggas av länsskattemyndigheten i län. () () () (vpk) 1989/90 Sk805
mot · GD02Sk807 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk807 av och (båda c) En viktig princip i ett rättssamhälle är att garantera alla medborgare likhet inför lagen. Härmed avses att envar har rätt att påfordra en saklig, opartisk prövning av sin sak. Även om domstolen har en skyldighet att inom vissa gränser aktivt medverka till att relevanta fakta i målet kommer till domstolens kännedom krävs ofta särskilda insatser från den enskildes sida för att medverka till klarläggande. Denna uppgift är vanligen av en sådan natur att insatser av juridiskt skolade personer krävs. Rätten till juridiskt biträde är således väsentlig för att uppfylla rättsprincipen likhet inför lagen. Kostnaden för ett biträde kan dock i många fall bli betungande för den enskilde. Detta gäller särskilt i de fall där målet är av mer komplicerad natur och/eller särskilda utredningar och undersökningar erfordras för att klarlägga målet. Samhället har därför pådragit sig ett ansvar för parts kostnader avseende juridiskt biträde eller försvarare i rättegång. Frågan om omfattningen av samhällets ansvarsåtagande har varit föremål för översyn under . tillsattes och har avlämnat flera betänkanden med förslag till ändringar av rättshjälpssystemet. Beträffande rättshjälpen i skattemål och andra förvaltningsrättsliga mål och ärenden är emellertid den nuvarande situationen klart otillfredsställande och härvidlag har inte rättshjälpskommittén kommit med några förslag till förbättringar. Det förtjänar att påpekas att - senast (se JuU 1988/89:19 s.22f) - uttalat att den utredning av frågan som förutsatt kommer tillstånd inte lett till något förslag. Det bör noteras, att uttryckligen avsett inte bara ersättning för kostnader i skatteprocessen utan också ersättning för kostnader i andra typer av mål inom förvaltningsprocessen. I denna del har upprepade uttalande ännu inte lett till något förslag. Den lagstiftning om ersättning i vissa fall för rättegångskostnader i skattemål som beslutade om förra året är - som anfördes redan då - helt otillräcklig. Enligt vår mening bör i stället en mer allmän rätt till ersättning för kostnader i skatteärenden införas. Ersättningen bör alltid utgå i de fall då den enskildes talan vunnit bifall och om det allmänna drivit målet vidare med avsikt att erhålla prejudikat. Vidare bör ersättning utgå om det är motiverat med hänsyn till den skatteskyldiges personliga och ekonomiska förhållanden eller omständigheter i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbättrad lagstiftning om ersättning för rättegångskostnader i skattemål i enlighet med vad i motionen anförts. 1989/90 Sk807
mot · GD02Sk808 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk808 av m.fl. (s) Kontrolluppgift för förmyndare/gode män Arvoden till förmyndare/god man betalas dels av kommunen genom överförmyndaren/överförmyndarnämnden, dels av myndlingen själv. Förmynderskapslagstiftningen ändrades 1974. Redan i den proposition 1974:142, som låg till underlag för det beslutet, framhölls att det fanns vissa svårigheter att få förmyndare p.g.a. arvodesreglernas konstruktion. Därför utarbetades nya regler för att så långt som möjligt garantera att även personer i små ekonomiska omständigheter skulle få kvalificerade förmyndare. För personer med mindre inkomster sker arvodesutbetalningen via kommunens lönekontor. Därvid lämnas inkomstuppgifter till den lokala skattemyndigheten och inkomsten beskattas. För myndlingar som har inkomster eller förmögenhet över gällande miniminivå utbetalas ersättningen direkt av myndlingens medel till förmyndaren. Det innebär i praktiken att den arvodesberättigade utbetalar ersättning till sig själv. I båda fallen fastställs arvodet av överförmyndarnämnden/överförmyndaren, som står under kommunalt ansvar. Därigenom borde det också vara möjligt att etablera en ordning som innebär att alla arvoden obligatoriskt redovisas till lokala skattemyndigheten. För kommunen erfordras inget nämnvärt merarbete att till skattemyndigheten insända uppgifter om alla förmyndares arvode. Det är också angeläget att alla förmyndare behandlas lika. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunen obligatoriskt skall lämna kontrolluppgift till lokala skattemyndigheten för alla förmyndare/gode män som uppburit arvode beslutat av överförmyndarnämnd/överförmyndare. () () 1989/90 Sk808
mot · GD02Sk809 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk809 av och förste vice talman (båda m) Kulturminnesvärde vid taxering av fastigheter Den pågående fastighetstaxeringen kommer att medföra en höjning av taxeringsvärdena på fastigheter. Vid beräkningen av dessa nya värden tas hänsyn till fastighetens läpe samt dess standard och utformning. Många fastigheter, såväl inom som utom tättbebyggt område är gamla men har genom ägarnas åtgärder pietetsfullt reparerats och förbättrats. Till dessa hör givetvis ochså byggnader som särskilt märkts som värdefulla ur kulturmiljösynpunkt. Enligt den nya kulturmiljölagen har möjligheterna att på detta sätt märka särskilt värdefull bebyggelse ökat vilket vi ser med tillfredsställelse. Gemensamt för värdefull kuuurbebyggelse är att kostnaderna för att hålla den i ett gott skick är höga. Särskilda föreskrifter gäller för olika former av reparationer och fastighetsägarens möjligheter att sköta underhållet på billigast möjliga sätt är starkt begränsade. Avdragsmöjligheten för sådana reparationer kommer ju dessutom att försvinna efter skattereformens genomförande vilket motsatt sig. Vi anser det utomordentligt viktigt att den nya fastighetstaxeringen utformas så att särskild hänsyn tas till fastighetsägarnas möjlighet att även i fortsättningen bevara sådan bebyggelse i ett från kulturmiljösynpunkt värdefullt skick. har medvetandet om värdet av vår kulturmiljö ökat starkt och allt fler människor lägger ner ett stort arbete och stora kostnader på att restaurera och återskapa gammal miljö. Dessa insatser är inte begränsade bara till bostadsfastigheter, också ekonomibyggnader, trädgårdspaviljoner och båthus m.m. restaureras för att bevara miljövärdet. Det är angeläget att detta arbete inte stannar av eller förhindras genom kraftiga höjningar av taxeringsvärdena för berörda fastigheter. Vid fastighetstaxeringen bör i stället särskild hänsyn tas till fastighetens värde för kulturmiljön så att förbättringar som åstadkommits för att bevara och höja detta inte medräknas vid fastställande av fastighetens taxeringsvärde. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att hänsyn skall tas till fastighetens värde för kulturmiljön vid fastställande av taxeringsvärde för berörda fastigheter. () () 1989/90 Sk809
mot · GD02Sk814 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk814 av () Kvarskatteavgiften I 85 § i uppbördslagen stipuleras att nedsättning av kvarskatteavgift i den juridisk- tekniska mening som avses i uppbördslagen maximalt skall utgå med . Som exempel på förhållanden som den skattskyldige inte kunnat råda över nämns i anvisningarna att arbetsgivaren felaktigt uträknat den skattskyldiges preliminära skatt, eller att den kvarstående skatten beror på att taxeringen bestämts med frångående av den skattskyldiges deklaration. Det är naturligtvis rimligt att det i lagtexten framgår när utrymme för nedsättning av kvarskatteavgiften kan ske. Emellertid anser jag att det är en brist att den skattskyldige inte kan återfå hela kvarskatteavgiften även om denna avgift skulle ha förorsakats av ett fel från myndigheternas sida. Det kan t.ex. ske genom att 85 § 2 mom. ändras så att första meningen i stället lyder efter ansökan av den skattskyldige besluta att avgiften ej skall utgå eller utgå med högst . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i 85 § uppbördslagen i enlighet med vad i motionen anförts.