mot · GD02So459 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: So459 av m.fl. (fp) Åtgärder för en bättre folkhälsa Att vara frisk, att bevara hälsan, att förebygga, bota och lindra sjukdom har varit en central fråga för människorna sedan urminnes tider. när våra möjligheter att bota olika sjukdomar var begränsade satsade man hårt på förebyggande insatser. snabba teknikutveckling föll en del av denna kunskap i glömska för att åter aktiveras under då det blev uppenbart att vi varken kan eller har råd att bota allt. Vi måste av såväl humanitära som ekonomiska skäl förebygga den ohälsa som är möjlig att förhindra. Dessa tankegångar återfinns i hälsopolitiska program (Hälsa 2000) till vilket anslutit sig genom beslut med anledning av regeringens proposition 1984/85:181 om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården. Ämnet har också behandlats i regeringens skrivelse 1987/88: 172 till om folkhälsans utveckling. Vilka är hälsoproblemen? För att satsa de förebyggande resurserna rätt fordras kunskap om vilka hälsoproblemen är, vad de beror på och hur de kan förebyggas. I har vi internationellt sett en god statistik över såväl dödlighet som sjuklighet. Av denna kan man utläsa att hjärt-kärlsjukdomar ligger bakom mer än hälften av de dödsfall som inträffar . På andra plats kommer tumörerna som orsakar en dryg femtedel av dödsfallen. På tredje plats kommer sjukdomar i andningsorganen som svarar för av dödsfallen. Bakom s.k. för tidiga dödsfall ligger främst tumörer och hjärtkärlsjukdomar samt skador och förgiftningar, däribland ca 2 000 självmord . Sjuklighetsstatistiken visar en litet annorlunda bild. Här är det i första hand sjukdomar i skelett- och rörelseorganen som dominerar liksom sjukdomar i andningsorganen och psykiska problem. Allergier är ett annat stort hälsoproblem som bl.a. lyfts fram av allergiutredningen (SOU 1989:76). Mycket av denna ohälsa är möjlig att förebygga genom ändrade livsstilar och andra förebyggande insatser. Rökning, överbruk av alkohol och olämpliga kostvanor är t.ex. väsentliga orsaker till uppkomst av hjärt-kärlsjukdom Med ändrade alkohol-, rök- och kostvanor skulle sjuklighet och dödlighet på ett avgörande sätt kunna förändras i befolkningen. Allergikernas situation skulle avsevärt förbättras genom sanering av såväl bostäder som arbetsplatser och tillgång till rökfri miljö. Människors val av livsstil betingas av deras kunskaper om vad som är nyttigt och vad som är farligt, den kultur de lever i, deras benägenhet att ta risker och deras uppfattning om vad som ger livskvalitet. Omfattande insatser har gjorts för att sprida kunskap om riskabla livsstilar och hur de kan undvikas. Steget från kunskap till handling är dock stort. Tillgänglig statistik över hälsoskadliga livsstilar som drog- och alkoholmissbruk och tobaksbruk visar inte på några avgörande trendbrott . Även siffrorna över spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar och ökningen av aborterna inger oro. Antalet dödliga och svåra trafikolycksfall stiger. Det pågår redan ett förtjänstfullt arbete på olika håll i landet med målsättningen att minska ohälsa förorsakad av riskabla livsstilar. Vi anser dock att detta arbete måste intensifieras, främst av humanitära skäl men också av ekonomiska. Vi anser att det är hög tid för en kraftfull nationell samling inom detta område. Hela samhället måste engageras i kampen för en god hälsa. Kunskapen om hälsoskadliga livsstilar måste spridas till alla grupper i samhället och människor måste motiveras att använda denna kunskap. Inrättandet av ett folkhälsoinstitut Vi föreslår att det åter inrättas ett av en god hälsa. Ett sådant skulle på riksnivå vara ansvarigt för kartläggning av ohälsa och dess orsaker. Det skulle ta initiativ till olika studier, föreslå åtgärder samt samordna genomförandet av olika insatser rörande t.ex. information och utbildning samt det tvärsektoriella arbete som ofta är nödvändigt för att nå resultat. Institutet skulle ha ansvar för ett nytt forskningsområde, preventionsforskning, ett område som lyft fram som speciellt viktigt i sin rapport 89:6 Forskning om Individ Samhälle och Hälsa. Preventionsforskning är att betrakta som ett tvärvetenskapligt forskningsområde omfattande såväl medicinsk som samhällsvetenskaplig, beteendevetenskaplig och socialantropologisk forskning. har ont om forskare med erfarenhet från dessa områden. Därför bör forskarutbildningen stimuleras vid institutet och möjligheter skapas för forskare att utomlands få lära sig olika metoder som behövs för forskning inom området. Institutet skulle vidare ha ansvar för att ta fram kunskapsunderlag som skulle kunna användas i utbildningen av hälsoupplysare och andra med ansvar för att förebygga ohälsa. En rad av det föreslagna institutets uppgifter åvilar andra statliga myndigheter som , , livsmedelsverket, och trafiksäkerhetsverket. pandet av ett folkhälsoinstitut skulle innebära en överföring av en del uppgifter från dessa och andra myndigheter till det nya institutet. Ansvar för folkhälsofrågor t.ex. statistikuppföljning och hälsoupplysning åvilar också landstingen och deras samhällsmedicinska enheter, företagshälsovården m.fl. Det är därför viktigt att samordnar sitt arbete med dessa för att samhällets tillgängliga resurser skall kunna utnyttjas så effektivt som möjligt. I avvaktan på ett folkhälsoinstitut är det viktigt att det arbete för en bättre folkhälsa som bedrivs på olika nivåer: centralt, regionalt, lokalt och inom många sektorer som hälso- och sjukvården, utbildningen, idrotten, kulturen, kommunikationsväsendet etc. stimuleras och utvecklas. Det är viktigt att satsa offensivt inom olika delområden, där vi vill lyfta fram följande: Kostvanornas betydelse för uppkomsten av såväl hjärt-kärlsjukdom som tumörer, tarmsjukdomar, övervikt och sockersjuka är oomtvistlig. Motionens betydelse har varit svårare att bevisa, men ingen ifrågasätter att motion är viktig för att motverka övervikt och sannolikt också risk för skador och eventuell benskörhet. Det är viktigt att såväl statliga myndigheter som landsting, skola, förskola och olika frivilligorganisationer (t.ex. idrottsrörelsen) stimuleras att arbeta med förbättring av kost- och motionsvanorna. I skolan bör skolmåltiden som pedagogiskt instrument tas till vara. Dels bör eleverna ta aktiv del i arbetet med sammansättning och kostnadsberäkning av matsedeln, dels bör måltidsmiljön utformas så att eleverna får respekt för måltidens betydelse för hälsan. Program för hur detta skall kunna genomföras i skolorna bör utvecklas. Alkohol- och drogmissbruk samt tobaksbruk har anslutit sig till om en kraftig minskning av hälsofarliga beteenden som överbruk av alkohol och läkemedel, användning av illegala droger och andra kemiska substanser samt tobak. Detta tas upp i särskilda motioner från och berörs ej vidare här. har antalet aborter i ökat särskilt bland yngre kvinnor. finns data som tyder på en vikande användning av p-piller, vilket delvis kan bero på den diskussion om p-piller och risken för bröstcancer som förts . En abort är alltid en traumatisk upplevelse för dem som berörs. Dagens höga abortantal är ett tecken på att samhällets abortförebyggande åtgärder är otillräckliga. Det är därför angeläget att man på riksplanet och i landsting och kommuner intensifierar sina insatser i abortförebyggande syfte. Särskilt viktigt är det att ungdomsmottagningarna bevaras och får erforderliga resurser. De abortförebyggande insatserna bör samordnas med arbetet att förebygga sexuellt överförbara sjukdomar som klamydia, kondylom, gonorré, syfilis och hiv. Dessutom bör man undersöka om kostnadsskäl ligger bakom den bristande användningen av p-piller och varför inte andra preventivmedel valts i stället. Klamydiainfektionerna har ökat kraftigt . anmäldes ca 19 000 fall mot ca 38 000 fall . Klamydia är i hög grad ett ungdomsproblem genom att infektionen drabbar framförallt sexuellt aktiva personer . Klamydiainfektioner ligger bakom att ca 1 500 kvinnor blir sterila efter äggledarinflammationer. Det har bl.a. lett till behov av s.k. provrörsbefruktning, för att häva barnlösheten. Kondylom är en virussjukdom som kan vara en bidragande orsak till kvinnors cellförändringar på livmodertappen och mäns utveckling av peniscancer. Med undantag för hiv, som behandlas i en särskild motion, är övriga sexuellt överförbara sjukdomar behandlingsbara. Hälsoupplysning är här en viktig insats både i det abortförebyggande arbetet och i kampen mot de sexuellt överförbara sjukdomarna. Informationen bör riktas till många grupper t.ex. elever, värnpliktiga, invandrare samt personal som i sitt arbete möter olika ungdomsgrupper som lärare, skolhälsovårdspersonal, militärbefäl och fritidsledare. Metoder behöver här utvecklas för att informationen verkligen skall tillvaratas och leda till förändrade sexuella beteenden. Skolans sex- och samlevnadsundervisning uppvisar ännu stora brister. Ett viktigt mål är att tillse att alla elever får del av sådan undervisning. Olycksfall och andra skador Utredningen och sjukvård inför 90-talet (HS90) beräknade att det inträffar mellan 800 000 och en miljon olycksfall som kräver medicinsk behandling. De flesta fallen inträffar i hem, skola eller . av dessa betecknas som lindriga men medelsvåra och allvarliga skador ökar med åldern och har där nu större andel. För trafik- och drunkningsolyckor har vi en heltäckande statistik, medan arten och omfattningen av idrottsskadorna är ofullständigt kända vilket i sin tur begränsar möjligheten att förebygga dem och uppskatta deras konsekvenser i form av kostnader för behandling och rehabilitering. Vi har också ofullständig kunskap om förekomsten och arten av skador till följd av våld och övergrepp på barn, kvinnor och åldringar. Det är därför viktigt att förverkliga beslut om en länsvis registrering av skador av samtliga fall, som kommer i kontakt med hälso- och sjukvården. Endast så kan vi få ett bättre underlag för förebyggande insatser. Alltsedan 1981 har antalet dödade och skadade i trafiken ökat successivt med undantag för . Ungdomar i åldern är de mest utsatta för trafikskador. Bilförarna är den trafikantgrupp vars skador enligt SCB ökat kraftigast . Även bland de oskyddade trafikanterna, cyklister och motorcyklister, har inneburit en ökning av antalet dödade och skadade. Inom detta område anser vi att kraftfulla insatser behöver göras för att vända utvecklingen. Här kan utöver trafiksäkerhetsverket, skolan, de som är ansvariga för värnpliktsutbildningen, fritidsledare m.fl. göra viktiga insatser. Frågan behandlas ytterligare i en särskild motion. Enligt försöker i ca 20 000 människor begå självmord. Cirka en tiondel leder till fullbordat självmord. Självmord är dubbelt så vanligt hos män som bland kvinnor i de flesta yrkeskategorier. Hög arbetsbörda, brist på handledning och möjligheter att själva styra sitt arbete liksom sjukdom och familjesociala förhållanden är orsaker som kan ligga bakom självmorden. Oroande är också mycket unga människors självmordsfrekvens. Många av dessa människor har före självmordet visat olika tecken på att allt inte står väl till. Här behövs ökad information om hur såväl de det gäller, deras anhöriga och arbetskamrater bör handla för att förhindra en så desperat handling som självmord. Samhället bör här intensifera såväl kunskapsutvecklingen som kunskapsspridningen om självmord och deras förebyggande. har här en uppgift att ta sig an. Våra invandrares inställning till ohälsa, sex- och samlevnadsfrågor m.m. skiljer sig från vår egen vilket man måste ha i åtanke när man genomför olika hälsoupplysningsaktiviteter. Många, framför allt kvinnor, kan varken skriva eller läsa och kan inte ta till sig skriftlig information. Vi anser därför att socialantropologiska studier kring hälsa och hälsoupplysning till invandrare bör prioriteras. Hälsofostran i undervisningen m.m. Grundläggande för möjligheterna att förebygga ohälsa är att människor har en god kunskap om sin egen kropp, om hälsoproblem och möjligheter att förebygga dem. Denna kunskap bör förmedlas . Vi välkomnar att kost och hälsa föreslås bli ett obligatoriskt avsnitt i undervisningen i skolan. Också inom utbildningen för föräldrar, lärare, hälsooch sjukvårdspersonal, förskolepersonal m.fl. behövs detta inslag. Vi föreslår att hälsofostran ingår som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning. Om man lämnar skolan utan kunskaper om hur man kan sköta sin egen hälsa är man dåligt för livet. Riskvärdering och prioriteringar m.m. För allmänheten men också för statliga myndigheter är det ofta svårt att värdera storleken och betydelsen av olika risker. Få har en klar uppfattning om vad som är farligast - att röka en cigarett eller två , att köra bil till och från arbetet, att andas stockholmsluft eller att äta ett kilo älgkött som innehåller 1 . Antalet dödliga arbetsolycksfall är ca 175/år (varav hälften med fordon) vilket skall jämföras med 800/år i den icke yrkesverksamma Resurserna för att förebygga ohälsa i arbetslivet belöper sig på flera miljarder, medan insatserna för förebyggande hälsoarbete inom trafiken är avsevärt lägre. Naturligtvis bör strävan vara att förhindra all förebyggbar ohälsa men våra insatser måste också avvägas så att insatta resurser gör största möjliga nytta. Vi anser att sådana överväganden bör göras av det folkhälsoinstitut som vi föreslår skall inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett folkhälsoinstitut och dess uppgifter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kostinformation, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsmottagningar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förebygga olycksfall, andra skador och självmord, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sex- och samlevnadsundervisningen i skolan, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hälsofostran som ett obligatoriskt moment i skolans undervisning, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysning för invandrare. () ()