mot · GD02Sk402 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk402 av m.fl. (m) Beskattningen av pensionärer och pensionssparande Inkomstbeskattningen av pensionärer har avvikit från vad som gäller för övriga inkomsttagare. Även om uttaget av skatt inte varit högre än för andra grupper har pensionärer kraftiga marginaleffekter. Även om vissa förbättringar genomförts efter bland annat initiativ av moderata samlingspartiet kvarstår så höga marginaleffekter att det inte lönar sig för många pensionärer att fortsätta förvärvsarbete eller verksamhet som egenföretagare efter pensioneringen. Detta är orimligt särskilt i med betydande arbetskraftsbrist. Beskattningen av pensionssparande inom såväl ATP-systemet, för avtalspensioner och enskilt pensionssparande bygger på samma princip: Det sparade beloppet har undantagits från inkomstbeskattning medan utfallande pensioner beskattas. Beskattningen har således uppskjutits tills det varit möjligt att disponera medlen. socialistiska majoritet genomdrev 1986 en så kallad engångsskatt på enskilt pensionssparande. I inkomstskatteutredningen anslöt sig emellertid även och till en ny permanent beskattning av avkastningen på pensionssparande. I denna motion redovisas moderata samlingspartiets syn på hur beskattningen av pensionärer och pensionssparande bör utformas . Utgångspunkten är att pensionärer så långt möjligt skall beskattas på samma sätt som övriga inkomsttagare. Pensionssparande skall stimuleras - inte straffbeskattas. 1 Sänkt marginalskatt för pensionärer De kraftiga marginaleffekter som drabbat de pensionärer som förvärvsarbetat som löntagare eller egenföretagare efter pensioneringen har kunnat uppgå till . rör det sig om stora effekter. De har uppstått genom att till den vanliga marginalskatten kommer också avtrappning av de extra avdrag som syftar till att göra grundpensionsförmånerna skattefria och avtrappningen av det kommunala bostadstillägget (som är inkomstprövat). Moderata samlingspartiet har krävt att avtrappningen av såväl det extra avdraget som det kommunala bostadstillägget inte skall ske mot inkomster av förvärvsarbete. Riksdagsmajoriteten beslöt att ta bort avtrappningen vad avser kommunalt bostadstillägg, men enbart för löntagare. Regeringen accepterar i årets finansplan ytterligare ett moderat krav - det extra avdraget skall inte avtrappas mot löneinkomster. Det är emellertid orimligt att låta olika regler gälla för den som är anställd och den som driver ett eget företag. Särskilt märkligt blir detta förhållande med tanke på att pensionärer som driver sitt företag i bolagsform och således kan ta ut sin arbetsersättning som lön omfattas av de förmånligare reglerna medan den som verkar som egenföretagare inte gör det. bör besluta om att reglerna om slopad avtrappning för kommunala bostadstillägg och de föreslagna reglerna om avtrappning av extra avdrag skall gälla även för egenföretagare. 2 Nej till grundavgift majoritet föreslog att såväl utgående pensioner som pensionärers förvärvsinkomster efter skulle beläggas med en så kallad grundavgift. Denna, som egentligen bör benämnas skatt, skulle motsvara den så kallade skattedelen av nuvarande socialförsäkringsavgifter. I samband med överläggningarna mellan riksdagspartierna om en skattereform har uppenbarligen förslaget om en grundavgift på utgående pensioner slopats. kvarstår emellertid förslaget om en grundavgift på förvärvsinkomster efter . Visserligen har relationen förmån - avgift mer och mer försvagats men det får inte tas till intäkt för att ytterligare minskad förmånsrelatering genom införande av den så kallade grundavgiften. Istället bör socialförsäkringssystemet reformeras så att avgifterna efterhand stämmer bättre överens med utgående förmåner. De avgifter som inte alls kan förmånsrelateras bör slopas successivt. Eftersom exempelvis pensionsförmåner inte kan erhållas för löneinkomster efter skall självfallet heller inte avgifter utgå. Moderata samlingspartiet avvisar bestämt varje tanke på att införa sådana avgifter. Det skulle dessutom leda till att kostnader för arbetskraft ökar kraftigt. Därmed minskar möjligheterna till ökat arbetsutbud. Särskilt hårt drabbas egenföretagarna. Förmögenhetsprövningen av pensionärernas extra avdrag och bostadstillägg har fått till följd att folkpensionärer med låg eller ingen ATP men med vissa besparingar drabbas av en kraftig och orimlig marginaleffekt på bland annat ränteinkomster. Marginalskatten på en ränteinkomst kan för en pensionär med låg pension vida överstiga . avtrappas det extra avdraget av den del av förmögenheten som överstiger . Även om detta innebär en viss förbättring jämfört med tidigare gällande regler, kvarstår dock att en pensionär som har låg pension kan få sin skatt höjd om han eller hon lyckats spara ihop en del till ålderdomen. skall förmögenhet som är bunden till boende (eget hus eller bostadsrätt) undantas från att påverka det extra avdraget. Härigenom lättar skattetrycket visserligen för pensionärer som har sina besparingar bundna i boende, men det kvarstår när vederbörande på grund av ålder eller annat måste sälja sin bostad för att flytta till hyreslägenhet varigenom besparingarna frigörs. Förmögenhetsprövningen vad gäller det extra avdraget i inkomstbeskattningen och det kommunala bostadstillägget bör slopas . 4 Avvisa straffbeskattningen a\ pensionssparande För kommer grundvalarna för det privata pensionssparandet att rubbas, för såväl det avtalade som de individuella. I inkomstskatteutredningens (RINK) betänkande föreslogs en så kallad avkastningsskatt på pensionssparande. Den uppgörelse som slutits mellan socialdemokraterna och innebär att en sådan skatt kommer att införas. Även tycks ha anslutit sig till förslaget. Med pensionssparande avses såväl de kollektivavtalade pensioner som flertalet tjänstemän och många arbetare har, som de privata pensionsförsäkringar som ökat mycket kraftigt i antal . Den så kallade engångsskatt som socialistiska majoritet genomdrev 1986 och som bara skulle bli en engångsföreteelse får således en permanent efterföljare. Många betvivlade att det verkligen handlade om en engångsföreteelse. Det talades om konfiskation och retroaktiv beskattning och att regeringens agerande var ovärdigt en rättsstat. De borgerliga partierna stod då eniga i sitt motstånd mot pensionsskatten. Med hjälp av vpk lyckades emellertid socialdemokraterna driva igenom förslaget. Finansministern bedyrade emellertid vid upprepade tillfällen att det verkligen var frågan om en engångsföreteelse. Vid en presskonferens på sade han följande: Vi har gjort både den sakliga och ekonomiska bedömningen att någon permanent beskattning av försäkringsbolagen av det här slaget, det skulle inte fungera. Men det som inte skulle fungera 1986 skall nu införas . Pensionsskatten innebär inte bara minskad trygghet på ålderns höst för många miljoner människor. Den nya skatten är också skadlig för vår samhällsekonomi, eftersom den riskerar att leda till minskat sparande, ökad konsumtion och större underskott mot omvärlden. förslag innebar att en skatt på skulle tas ut på den nominella kapitalavkastningen i försäkringsbolagen. Skatten skulle tas ut på all avkastning; på såväl gammalt (erlagda ) som på nytt sparande (erlagda efter 1991). Skattesatsen motiverades med likformighetsprincipen, det vill säga att allt sparande skall beskattas på samma sätt. Egentligen borde denna princip enligt utredningens majoritet ha inneburit att pensionssparandet beskattades med en skattesats på , men efter ett kortare resonemang i RINK:s betänkande hamnar man ändå på . Man går i motiveringen så långt att man kallar den lägre skattesatsen för sparstimulerande. Hur en höjning från kan sägas vara sparstimulerande är dock en gåta för oss. Det är fel att eftersträva någon sorts likformighet i beskattningshänseende mellan pensionssparande och exempelvis banksparande. Pensionssparande är underkastat betydande restriktioner. Det får exempelvis inte tas ut . Det får inte belånas eller överlåtas till annan person. Den enskilde försäkringstagaren har i det avtalade försäkringssystemet heller ingen definitiv rätt till avkastningen på de fonder som byggts upp. Denne har bara rätt till den framtida pension som fastslagits i kollektivavtal. Frågan om en beskattning av pensionssparande! är i grunden en moralisk fråga. Det handlar om den enskildes rätt och möjligheter att planera för sin framtid och politikernas rätt och möjlighet att genom politiska beslut omkullkasta förutsättningarna för redan ingångna avtal. Skatten beräknades inbringa och skulle således svara för av de skattehöjningar som RINK föreslog. Detta belopp är lika mycket som engångsskatten inbringade under vart och ett av sina två debiteringsår. sfp innebär vissa förändringar i inkomstskatteutredningens förslag: - Avkastningsskatten för avtalsförsäkringar sätts till , - en grundavgift på tas ut på avsättningarna till avtalsförsäkringar, - avkastningsskatten för privata pensionsförsäkringar sätts till . Av tabell 1 framår att det nya förslaget inte innebär några större förändringar. Alltjämt gäller att pensionssparandet, både det avtalade och privata, kommer att drabbas av kraftiga skattehöjningar. Dessutom tillkommer beskattningen av de offentliganställdas pensioner. Detta leder med andra ord till att de förhandlingar som förts om den nya permanenta pensionsskatten i verkligheten kan leda till en än mer ökad - i stället för en minskad - beskattning. Gamla förslaget Nya förslaget miljarder kronor miljarder kronor Källa: Moderata samlingspartiets riksdagskansli Ungefär tre miljoner privatanställda har pensionsförmåner som avtalats genom kollektivavtal och cirka en miljon svenskar har individuella försäkringar. På ATP och de offentliganställdas pensioner uttas ingen avkastningsskatt. Den nya pensionsskatten rubbar således villkoren för privatanställda, men berör inte dem som arbetar i den offentliga sektorn. Det är ett allvarligt brott mot principerna om konkurrensneutralitet. Det sägs ofta att det bara är höginkomsttagare som sparar i individuella pensionsförsäkringar. Det är inte korrekt. påpekar i sitt remissvar att av pensionsspararna tjänar och tjänar . har även en stor andel av de nytillkomna pensionsspararna varit kvinnor med få ATP-poäng, som kommit ut sent i förvärvslivet eller arbetat deltid och som därför vill komplettera sin trygghet inför ålderns höst. Bland de privata pensionsspararna finns även småföretagare, som inte har någon anställning och därigenom inte heller avtalad försäkring. Många mindre företagare tar heller inte ut marknadsmässig lön utan låter pengarna finansiera företagets expansion. Därmed får de ofta få ATP-poäng. SPP påpekar i sitt remissvar att avkastningsskatten ger mycket stora effekter på de privata tjänstemännens pensionspremier alternativt pensionsnivåer. Premierna kan behöva höjas med eller pensionerna minskas till mindre än hälften av nuvarande nivå. Denna bedömning ändras inte på något påtagligt sätt av de förändringar uppgörelsen mellan s och fp innebär. Effekterna på det privata pensionssparandet blir fortfarande stora. Beräkningarna i tabell 2 visar detta. Avkastningsskattens effekter på privata pensionsförsäkringar utan skatt med nya skatten 10 000 10 000 12 060 10 780 14 530 11 620 17 520 12 530 21 120 13 510 Anm: Värdeökningen är beräknad i fasta priser och baseras på en nominell ränta på , en inflation på och en realränta på . Om inflationen skulle bli högre blir den negativa effekten av skatten ännu allvarligare. I samband med den så kallade engångsskatten gick de tre borgerliga partierna fram gemensamt. De argument som framfördes var bland annat följande: - Långsiktigt bundet sparande motverkas, när sparandet totalt sett behöver öka. - Skatten slår hårdare mot den som sparat längre än den som börjat. - Skatten slår hårdare mot den som haft dålig avkastning än den som haft en bra avkastning. - Skatten innebär att regler ändras i efterhand. De tre borgerliga partierna riktade enigt hård kritik mot engångsskatten och avvisade den bestämt. Samma argument som gällde då, gäller mot den nya permanenta pensionsskatten. Moderata samlingspartiet avvisar mot den bakgrunden de föreslagna skatteskärpningarna för pensionssparande. Regeringens förslag om att minska det allmänna avdraget för pensionsförsäkringspremier 1990 innebar att grundvalarna för det privata pensionssparande! Den genomförda avdragsbegränsningen står också i direkt strid mot det riksdagsbeslut som togs i fråga om ändrade regler för efterlevandepension. Dessa förändringar förutsatte att avdragsrätter för pensionsförsäkringsavgifter inte skulle ändras. I sitt yttrande anförde skatteutskottet: En utgångspunkt skall därvid vara att de grundläggande avdragsvillkoren avseende för frivilliga pensionsförsäkringar inte försämras. instämde i sitt betänkande som godkändes av . Det är anmärkningsvärt att samtliga övriga partier godtog detta löftesbrott. Moderata samlingspartiet står för sin del fast vid den uppfattning som de båda utskotten då förde fram och som senare ställde sig bakom. Beslutet om en begränsning av avdragsrätten för pensionsförsäkringspremier till av premien bör rivas upp med verkan från . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att extra avdrag för pensionärer inte skall trappas av mot löneinkomster med verkan fr.o.m. taxeringen 1991, 2. att beslutar att extra avdrag för pensionärer inte skall trappas av mot inkomst av jordbruksfastighet och rörelse med verkan fr.o.m. taxeringen 1991, [att beslutar att kommunala bostadstillägg inte skall trappas av mot inkomst av rörelse eller inkomst av jordbruksfastighet fr.o.m ,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande införande av en så kallad grundavgift, 4. att hos regeringen begär förslag om slopad förmögenhetsprövning av extra avdrag i enlighet med vad som anförts i motionen, [att hos regeringen begär förslag om kommunalt bostadstillägg i enlighet med vad som anförts i motionen,1] 5. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande beskattning av pensionssparandet, 6. att beslutar att avdrag för pensionsförsäkringspremier avseende 1990 medges inom gällande beloppsramar med hela premien. land (m) () () 1 1989/90:Sf348