ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk390 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk390 av förste vice talman och (båda m) Realisationsvinstbeskattningen av konst och antikviteter Konsten ger skönhetsupplevelser, kraft och glädje. Gamla saker stimulerar också vår inlevelseförmåga och vår förståelse för gångna tiders liv och för gångna tiders människor. För ett levande konstliv krävs också en väl fungerande öppen konstmarknad. Den konstintresserade måste kunna välja mellan många olika konstföremål i många olika seriösa butiker och vid sådana auktioner och mässor där vi inte bara får sakkunnig ledning utan också, om vi köper, garantier för äktheten. Det har därför varit glädjande att se hur den öppna konst- och antikhandeln har kunnat leva upp , inte minst sedan reglerna om avdrag för s.k. fiktiv moms införts. Det är därför, enligt vår mening, en bjudande politik för riksdag och regering att garantera denna öppenhet och mångfald inom konst- och antikhandeln. Det är däremot betydande risk för att utvecklingen går i rakt motsatt riktning om inkomstskatteutredningens (RINK:s) förslag om en evig realisationsvinstbeskattning på konst och antikviteter genomförs. Förslaget innebär att en evig realisationsvinstskatt på tas ut vid försäljning av konst och antikviteter. Innan skatt betalas skall ett fribelopp på . I alla de fall då man inte kan visa inköpspriset, t.ex. därför att föremålet i fråga gått i arv, skulle inköpspriset antas uppgå till av försäljningspriset. Detta betyder att av försäljningspriset skall beskattas. Är det fråga om försäljning från ett dödsbo skall alltså dödsbodelägaren, utöver arvsskatten, betala x , dvs. i skatt när karensbeloppet är förbrukat. Eftersom den föreslagna skatten inte tar någon som helst hänsyn till penningvärdeförsämringen skulle den medföra att av landets enskilt ägda tillgångar i konst och antikviteter över fördes över till staten, vid försäljning eller som latent skatteskuld. Det är bara alltför lätt att räkna ut att en sådan konstskatt skulle bereda marken för en betydande grå eller svart marknad, där källarförsäljning eller försäljning via radannons tar över och där allt vad valmöjligheter och äkthetsgarantier heter får stryka på foten. Stölder och förfalskningar skulle un Risken är också stor för att särskilt värdefull konst legalt eller illegalt förs ut ur för försäljning i eller annan plats i utlandet. De stora lyskraftiga numren som auktioneras bort till miljonbelopp och får stora rubriker har sällan en enskild person som säljare eller köpare. De affärerna sköts i bolagsform, där beskattningen för övrigt avses sänkas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att realisationsvinstbeskattningen vid enskild försäljning av konst och antikviteter bör begränsas till nuvarande . () () 1989/90 Sk390
mot · GD02Sk394 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk394 Beskattningsreglerna för nordiska pensionärer bosatta i I olika överenskommelser mellan de nordiska länderna har det eftersträvats att nordiska medborgare boende i ska beskattas på samma sätt som svenska medborgare. Detta gäller dock inte bl.a. vid beskattning av t.ex. pensionär, som är norsk medborgare och bor i . Vanligtvis erhåller folkpensionärer extra avdrag vars storlek beror på inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Enligt en dom i regeringrätten - RÅ 1988 ref 154 - gäller detta avdrag endast den som uppburit svensk folkpension. Således skulle en pensionär, som uppbär pension från något annat nordiskt land och bor i , inte få göra samma avdrag. Detta är ett förhållande som jag anser vara djupt orättvist. Därför föreslår jag att pensionärer, som är bosatta i men uppbär pension från annat nordiskt land, ska få samma rätt till skatteavdrag som svenska pensionärer. En sådan ändring borde få retroaktiv verkan så att de som har missgynnats av nuvarande regler blir kompenserade. En ändring bör för övrigt kunna ske i samband med den nya skattereformen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade beskattningsregler för pensionärer bosatta i uppbärande pension från annat nordiskt land.
mot · GD02Sk397 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk397 av m.fl (c) Friare användning av skogskontomedel Användningen av de medel, som är insatta på s.k. skogskonton, är utförligt reglerade i lag. För att kunna göra skattefria avskrivningar måste ägaren investera inom jord- och skogsbrukets verksamhetsområde. Skogskontona är till stor nytta hos yrkesverksamma jord- och skogsbrukare för att utjämna inkomsterna över åren. Detta är väl också grundtanken med skogskonton. Problemet med skogskontomedel är att de ofta inte kommer till användning utan utgör ett passivt kapital. Därtill kommer att kapitalet växer genom ränteavkastningen. I vissa fall kan detta leda till att stora belopp ej kommer till aktiv användning. Vår idé går ut på att utreda konsekvenserna av om en innehavare av skogskontomedel finge möjlighet att använda medlen för att investera i nya näringsgrenar i den kommun där medlen förvärvats. Utredningen bör även omfatta möjligheten att skattefritt använda skogskontomedel för aktiekapital och/eller rörelsekapital till en ny förvärvskälla. Detta under förutsättning att verksamheten är förlagd till den kommun där medlen förvärvats. Ett sådant friare användningssätt borde även vara begränsat till stödområdet. En friare användning av skogskontomedel kan innebära, att många idérika personer med affärsidéer skulle etablera olika företag. Även utboägare , som har goda affärsidéer från näringslivet, skulle vara med och investera i den bygd där de har sin fastighet. Möjligen skulle detta också innebära att en del av utboägarna flyttade hem till sin fastighet. Ett friare användningssätt skulle också med all sannolikhet underlätta att skaffa riskvilligt kapital i glesbygd. Med stöd av det anförda hemställs att ger regeringen i uppdrag att utreda konsekvenserna av ett friare användningssätt av skogskontomedel i enlighet med vad som i motionen anförts. Per-O la () () 1989/90 Sk397
mot · GD02Sk398 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk398 av och (båda fp) Slopad sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet Fosterbarn jämställs i beskattningshänseende med egna barn. Detta innebär att sambeskattning sker av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. Härigenom kan i vissa fall fosterföräldrar drabbas av förmögenhetsskatt trots att grunden är en förmögenhet som de inte kan disponera. Detta kan även försvåra för barn att få fosterföräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet.
mot · GD02Sk399 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk3 99 Beskattningen av föräldrapenning, m.m. Sjukpenning delas av upp i inkomst av tjänst och annan förvärvsverksamhet i de proportioner som personen normalt har sin inkomst. Föräldrapenning och vissa andra ersättningar däremot betraktas alltid som inkomst av tjänst, även om den skattskyldige normalt har sin inkomst endast av rörelse. Under vissa förutsättningar innebär detta att en person, som har inkomst av föräldrapenning och under samma inkomstår har underskott i den rörelse som han/hon arbetar i, inte kan göra avdrag fullt ut. Vid kombination av vanlig inkomst av tjänst och föräldrapenning grundad på annan förvärvsverksamhet kan samma situation inträffa. Föräldrapenningen och andra jämförbara ersättningar borde i Stället betraktas som inkomst i den typ av förvärvskälla, där personen normalt har sin inkomst. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslag om ändring av reglerna för förvärvskälla.
mot · GD02Sk400 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk400 Avdrag för avgift till fristående skola Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub306 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdrag för föräldraavgiften. () () () () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Sk401 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk401 av m.fl. (fp) Extra avdrag för pensionärer vid inkomst av rörelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf344 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionärernas avdrag. () ()
mot · GD02Sk403 · 1990-01-25 00:00:00 — 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av skattepolitiken efter 1991. [att beslutar slopa förmögenhetsprövningen vid avtrappning av kommunala bostadstillägg,1] () () 1 1989/90:Sf349
mot · GD02Sk405 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk405 av m.fl. (fp) Stiftsskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Fi308 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stiftsskatten. () ()
mot · GD02Sk408 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk408 av m.fl. (s) Extra avdrag för förtidspensionärer beslutade att det kommunala bostadstillägget inte skall reduceras för ålderspensionärer, som har arbetsinkomster. Ändringen trädde i kraft den 1 juli 1989.1 proposition 1989/90:100 föreslås att det extra avdraget inte skall påverkas av arbetsinkomster för dem som var ålderspensionärer vid utgången av föregående beskattningsår. Den främsta anledningen till dessa åtgärder har varit att minska de ekonomiska hindren för förvärvsarbete efter pensioneringen och därför är det endast ålderspensionärer som berörs. Förtidspensionärer omfattas inte av det skydd mot marginaleffekter, som kommer att ges ålderspensionärer. Orsaken torde vara att rätten till förtidspension tillkommer dem, som har nedsatt arbetsförmåga och därmed inte förväntas kunna gå ut i förvärvsarbete. har det på flera platser i landet startats verksamheter, som syftar till att habilitera och rehabilitera förtidspensionärer. I bedriver i samarbete med kommunen ett arbetskooperativ för psykiskt handikappade med olika vårdtider på institutioner. Målgruppen är besökare vid en psykiatrisk öppen vårdsmottagning, vilka inte har ett arbete att gå tillbaka till efter avslutad behandling. Deltagandet i kooperativet förbereds vid en ettårig folkhögskoleutbildning. Kooperativet i startade sin verksamhet och från har deltagarna fått lön för sitt arbete med . exkl. skatt och sociala avgifter. Denna lön skall enligt inte betraktas som habiliteringsersättning. Förtidspensionärerna betalar därför skatt på inkomsten. På grund av att det extra avdraget och det kommunala bostadstillägget påverkas av arbetsinkomsten drabbas dessa förtidspensionärer av marginaleffekter på samma sätt som ålderspensionärer. Denna särbehandling av förtidspensionärer motverkar de insatser som görs för att förhindra eller fördröja sjukhusvård och för att ge långvarigt sjuka människor mod att pröva ett annat arbete. De förtidspensionärer som trots viss arbetsinkomst har rätt till pension bör jämställas med ålderspensionärer vid beräkning av KBT och extra avdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika behandling av ålders- och förtidspensionärer vad gäller extra avdrag, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lika behandling av ålders- och förtidspensionärer vad gäller KBT1]. () () 1989/90 Sk408
mot · GD02Sk409 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk409 av m.fl. (m) Avdrag för underskott i partrederier, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T629 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om upphävande av de regler som försvårar bildandet av partrederier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återanskaffningsfonder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stämpelskatt för skepp. Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Sk410 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk410 av och (båda s) Fastighetstaxeringen i skärgården Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A442 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade kostnader för permanentboende i skärgården på grund av fastighetstaxeringen.
mot · GD02Sk411 · 1990-01-25 00:00:00 — 1989/90: Sk411 av m.fl. (c) Skogsvårdsavgiften m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo315 hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften upphör från , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskrivningsregler för investeringar i skogsbilvägar. () () () () () ()
mot · GD02Sk412 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk412 av och (båda c) Slopad skogsvårdsavgift Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo243 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skogsvårdsavgiften skall upphöra.
mot · GD02Sk413 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk413 av m.fl. (m) Avdrag för underhållsbidrag till barn, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So633 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar, 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att vid beräkning av tidsvinst vid resa till och från arbetet med bil också får inräknas den tid det tar att lämna och hämta barn på daghem m.m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna om existensminimum, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen av privata pensionsförsäkringar liksom om förbättrade villkor för att teckna frivilliga tilläggsförsäkringar. Per Stenmarck (m) () () () () () ()
mot · GD02Sk414 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk414 av och (båda vpk) Åtgärder mot överhettningen inom byggverksamheten m.m. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (bilaga 13) att kapacitetsutnyttjandet i byggsektorn är utomordentligt högt, att bristen på material och arbetskraft är påtaglig, att priserna fortsätter att stiga kraftigt och att bostadsbristen är särskilt allvarlig i storstadsområdena. Trots olika begränsningsåtgärder byggs det alldeles för mycket kontor och för lite bostäder. Detta gäller i synnerhet och Arlandaområdet. Den regionala investeringsavgiften på övrigt byggande som utgår på byggkostnader inom från till och med har inte haft någon märkbart dämpande effekt. Vi föreslår att den regionala investeringsavgiften tas ut . Inkomsten av den höjda investeringsavgiften kan beräknas till om man tar hänsyn till att den också har en dämpande effekt. Dessa medel bör ställas till berörda länsbostadsnämnders förfogande för stöd till bostadsbyggandet inom området. I första hand bör den allmännyttiga bostadsproduktionen stödjas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att den regionala investeringsavgiften (SFS 1989:471) förlängs med och höjs till , 2. att beslutar att inkomsten från ovannämnda investeringsavgift ställs till berörda länsbostadsnämnders förfogande för stöd till bostadsproduktion.
mot · GD02Sk415 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk415 av m.fl. (fp, m, c) Vinstandelssystemet Intresset för olika former av vinstandelssystem (VA-system) har sjunkit . Orsakerna till detta är flera. Så här beskriver löntagarfondernas upphovsman fördelarna med dessa. Produktionen ökar, intresset för företagets ve och väl växer, kakan att dela på blir större, motivationen och lojaliteten stiger. Dessa synpunkter bekräftas också av olika SIFO- och IMU-undersökningar som genomförts . En undersökning som publicerades visar att av anställda vid storföretag som låtit sina anställda köpa konvertibler vill ha någon form av individuell vinstdelning. av allmänheten uppger i andra undersökningar att de anser VA-system bra för företagen, de anställda och för samhället. Trots dessa oomtvistliga fördelar delas inte de anställdas och allmänhetens inställning till VA-system av . Denna har istället påverkat regeringen att belägga avsättningen som en arbetsgivare lämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse med arbetsgivaravgifter (prop. 1986/87:20). Denna åtgärd kan komma att minska intresset för införandet av vinstandelssystem. En sådan utveckling vore emellertid olycklig av flera skäl. Därför bör besluta om ett avskaffande av arbetsgivaravgifter på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Vidare bör, inte minst mot det missnöje som uttrycks från arbetsgivarhåll över erfarenheterna av de kollektiva löntagarfonderna och inte minst de positiva utvecklingsmöjligheter som system med andel i vinst inrymmer, regeringen samla in och dokumentera uppgifter om fungerande vinstandelssystem. Samhället behöver en långsiktig positiv politik beträffande olika former av vinstandelssystem, system som kan medverka till ökat ansvar och delegerande från medarbetarnas sida. Det kanske främsta beslutet för att få till stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem torde vara beskattningsreglerna. Därför är det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen att göra en sådan prövning. 1989/90 Sk415 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter på bidrag som arbetsgivare lämnar till s.k. vinstandelsstiftelser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts om vinstandelssystem.
mot · GD02Sk416 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk416 av och (båda m) Införande av etableringskonto Småföretagandet har stor betydelse för näringslivets utveckling i . Alla stora företag har en gång startat som små. Dessa har sedan vuxit sig stora och producerar nu varor för avsättning såväl inom landet som på exportmarknaden. Mycket av välståndet i vårt land har skapats av det fria, enskilt ägda näringslivet. Det är därför viktigt att nystartandet av företag inte onödigt hindras, och att företagen får så goda förutsättningar som möjligt för sin verksamhet. Svårigheterna att starta företag är många. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas problemen i samband med nyetableringar. En speciell svårighet uppstår för dem som vill ta steget från en avlönad tjänst eller ett arbete och i liten skala etablera sig som egenföretagare. Det kan vara fråga om hantverkare, småindustriverksamhet, jordbrukare eller uppfinnare - alla möter stora hinder och problem vid gränsövergången. Främst är det skatte- och avgiftssystemen som utgör hinder. En faktor som spelar stor roll är det sätt på vilket startkapitalet skapas. Även om kreditgivare kan ställa erforderligt kapital till förfogande är ränteoch kapitaltjänstkostnader tunga poster för nyetablerade, eftersom i de flesta fall måste lånas. Med nuvarande regler är det svårt att bygga upp ett eget startkapital. Mot denna bakgrund vore det bra om andelen eget kapital utgjorde en betydande del av startkapitalet. En möjlighet som bör prövas är att tillåta ett skattefritt sparande , exempelvis . En förutsättning måste vara att det sparade kapitalet används vid företagsbildning. Vid uttag för annat ändamål skall naturligtvis beskattning i vanlig ordning ske. Ett sparsystem enligt denna modell - ett etableringskonto - skulle på ett naturligt sätt stimulera intresset för nyföretagande, bringa ned andelen lånat kapital och öka sparandet. Den senaste tidens utveckling mot allt fler konkurser kan bl.a. tyda på att kapitalförsörjningen i nystartade företag inte klarade de påfrestningar som företaget blev utsatt för. Likaså bör nystartade företag vara än mer välutrustade med kapital eftersom skattebördorna tenderar att ytterligare öka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av etableringskonto. 1989/90 Sk416
mot · GD02Sk418 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk418 av och (båda c) Tvåårsregeln för avdrag för dubbel bosättning Rörligheten i arbetslivet ökar. Många människor byter arbete med mellanrum. Inom många yrken är det nästintill ett villkor att tjänstgöra på olika ställen i landet. Den vanligaste gruppen är byggnads- och anläggningsarbetare men även andra grupper, t ex massmediaarbetare som journalister och organisationsarbetare, dvs de som arbetar för politiska, ideella, fackliga m fl organisationer. Ofta innebär detta arbete på huvudkontor eller förbundskanslier (oftast belägna i ). Omvända förhållandet kan också gälla. Detta ger erfarenheter och kunskaper som kan vara till nytta för framtida uppgifter. Det är däremot långt ifrån så att de vill flytta, bryta upp med familjen med allt vad det innebär, för kanske bara . Antalet veckopendlare ökar därför vilket naturligtvis medför ökade kostnader för den enskilde, eftersom man har två bosättningsorter. finns möjlighet till skatteavdrag för dubbel bosättning men efter den tiden har endast byggnadsarbetare rätt till avdrag. Många andra har enligt vår uppfattning lika starka skäl för avdrag för dubbel bosättning. Därför bör utvidgningen av tvåårsregeln gälla utan begränsning till vissa yrkeskategorier. bör därför uttala sig för att detta beaktas vid övervägande inför kommande skattebeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgning av tvåårsregeln för dubbel bosättning utan begränsning till vissa yrkeskategorier. () ()
mot · GD02Sk420 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk420 av och (båda c) Höjt grundavdrag vid arvsbeskattningen Det skattefria grundavdraget vid arvsbeskattningen har varit oförändrat . Hade grundavdraget uppräknats med inflationen hade det varit ca . har dock skatteskalorna för arvs- och gåvobeskattningen ändrats. Dessa ändringar har i huvudsak inneburit skattelättnader för de större arven och gåvorna. Däremot har gåvoskatten för de lägre skikten skärpts eller legat oförändrade. Inom ramen för skattereformen och utredningarna som föregått denna har inget utrymme för den framtida förmögenhetsbeskattningen getts. I stället har det hänvisats till att arbetet med att reformera förmögenhets-, gåvo- och arvsbeskattningen pågår inom . Enligt vår mening är förmögenhetsbeskattningen för många människor på lägre och normala nivåer ofördelaktig. Från sida har vi krävt slopandet av förmögenhetsskatten på arbetande kapital. Enligt vår uppfattning bör det skattefria grundbeloppet vid arvs- och gåvobeskattningen höjas betydligt. Med hänvisning till inflationsutvecklingen som varit sedan den nuvarande nivån beslutades föreslår vi att grundavdraget höjs fr.o.m. till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att det skattefria beloppet vid gåva höjs till . () () 1 1989/90.