mot · GE02Fi9 · 1990-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:39 Den ekonomiska politiken på medellång sikt Sammanfattning1 2. Inledning 2 3. de grönas krav på solidaritet 3 4. Regeringens proposition om ekonomiskpolitik på medellång sikt med degrönas bedömningar 4 4.1 Regeringens utgångspunkter 4 4.2 Inflationen 5 4.3 Den offentliga sektorn 6 4.4 Tillväxtpolitiken 7 4.5 Sammanfattning 9 5. de grönas förslag till solidariskekonomisk politik på medellång sikt och pådemokratisk grund 9 5.1 Miljöns krav 9 5.2 Tidsperspektivets krav 9 5.3 Sociala inhemska krav 10 5.4 Sociala internationella krav 10 5.5 Ekonomiska krav 10 5.6 Demokratins krav 10 5.7 Kravens demokratiska, ekonomiska ochpolitiska konsekvenser 11 6. Hemställan 14 1. SammanfattningSveriges ekonomiska politik på medellång siktmåste kännetecknas av:klar medvetenhet omden pågående miljöförstöringen och förstörelsen avde biologiska systemens produktionsförmåga,insikten om den stora befolkningsökningen ivärlden med en förväntad fördubbling ,att vi i måste börja minska den materiellaförbrukningen av såväl ekologiska som ekonomiskaskäl och öka återanvändning och återbruk.Minskad inhemsk förbrukning minskar inflationoch därmed krav på stigande löner. Sparandet ochåterbetalning av gamla konsumtionsskulder spelarhär en stor roll. Sänkta arbetsgivaravgifter dämparinflation. De skall växlas mot skatt påenergiråvaror, som stimulerar till hushållning ocheffektivisering,att värna demokratin och dessinstitutioner med nej till EG:s odemokratiskauppbyggnad och beslutsstruktur, att öppna Sverigeför hela med en möjlighet för alla att på siktkomma hit och verka på svenska villkor,attmotverka de stora kapitalägarnas makt överpolitiken. måste internationellt verka förbegränsningar av kapitalets totala frihet,att göramarknadsekonomin funktionsduglig med grönaavgifter och gröna skatter (miljöavgifter ochmiljöskatter) och främja internationell konkurrenspå lika villkor med hänsyn till människor och miljömed en decentraliserad struktur. Varje region böröka sin självtillit vad gäller grundläggandebehov,att ställa om till ett ekologisktland genom att bland annat minskaenergianvändningen , avvecklakärnkraften med start allra , bygga utoch modernisera spårburen kollektivtrafik ochslopa moms på kollektivtrafik till lands och sjöss,reformera energibeskattningen med skatt på ickeförnybara energiråvaror, slopa moms på inhemskaförnybara energier, kampanjer förenergihushållning och energieffektivisering, intebygga bro över , sänka hastigheterna påvägarna, slopa moms på basmaten,att reformeraden offentliga sektorn så att investeringar ikunskaper och institutioner och infrastrukturer kananvändas betydligt bättre utan att äventyra vårtsociala ansvar för bland annat glesbygden och demmed låga inkomster, att strukturera om försvaretmed hänsyn till den säkerhetspolitiskautvecklingen,att förändra fördelningssystemenså att onödig byråkrati tas bort och att vi själva fårstå för guldkanten. Förändringar måste ske på ettsocialt acceptabelt sätt.2. InledningSverige är en del av världen. Vad som sker i våromgivning påverkar oss och vi påverkaromvärlden. Att leva i ett stort internationelltsammanhang är ansvarsfullt. Våra handlingarpåverkar inte bara . De har en avgörandebetydelse för framtiden, och hur den skall gestaltasför oss och dem som bor i andra länder. Vårahandlingar har betydelse för fattiga länder, somligger nära och långt bort. Våra handlingar har storbetydelse för våra grundläggande livsbetingelsersåväl på kort som på lång sikt. Miljöfrågorna ärviktiga och kommer att få allt större betydelse.Brundtland kommissionen myntade begreppetuthållig framtid. Det gäller att ge ett bra begreppett ansvarsfullt innehåll. Att aktivt leva med i ettinternationellt sammanhang innebär att vi måstefölja och försöka förstå vad som händer i olika delarav världen och påverka det.Ett dominerande framtidsproblem är densnabba befolkningsökningen, som kan medföra enfördubbling av jordens befolkning ominte mycket drastiska ändringar i utvecklingen sker.Ett annat dominerande framtidsproblem är denomfattande miljö- och resursförslitningen, somförstör den biologiska produktionsförmågan påland och i vatten. Själva den livsuppehållandegrunden tappar sin produktionsförmåga. Enbidragande orsak till denna förslitning ochförstörelse är att de moderna industrisamhällena iallt väsentligt arbetar med linjära resursprocesser.Det finns en nära, rak väg från gruvan tillavfallshögen. En långsiktigt hållbar utveckling kanuppnås om resursprocesserna blir cirkulära, dvs attvi återanvänder och återbrukar mera.Hållbar utveckling -- hur länge? Eller ett farvältill framtiden? Vi måste också fråga oss vi skall ha en hållbar utveckling. För attfå perspektiv kan det vara värt att noteraatt det bara är ca 10 vårt land började befolkas.Halveringstiden för människoproduceratplutonium är nästan 25 eller tusen generationer.Kärnkraftsreaktorers avfall måste hållas avskiltfrån biologiskt liv minst 100 . Skall vi tänka oss ett tidsperspektiv på 30 000 till 100 för en hållbar utveckling?Tänker vi oss en hållbar utveckling långt ställer det speciella krav på hur vianvänder resurser.Vi måste inse att följande grundläggande faktagäller (efter , MiljödelegationenVästra ):1. Ingenting försvinnerDet vi tar upp ur jordens inre och använder, detfinns alltid kvar i någon form.2. Allting sprider sigDet vi använder sprider sig i luft, vatten och ijorden. Tillverka därför så lite avfall som möjligt.Det avfall som vi ändå skapar måste vi ta hand omoch ha bästa kontroll över.Vad måste vi göra:1. Återanvända och återbrukaGenom att utforma produkter, välja materialoch tillverkningsprocesser, förpackningar ochdistributionssätt så att det går.2. Undvika att använda allt som inte kan brytasner biologiskt.3. de grönas krav på solidaritet ochdess konsekvenserMiljöpartiet de grönas framtidsvisioner har somutgångspunkt att människor är skapande ochtänkande. De är kapabla att kunna lösa problem.De kan och vill ta ansvar. Människor har känsla försolidaritet. De är medkännande, kärleksfulla ochhar samveten. Många människor har känsla för delånga tidsperspektiven. Människan har sombiologisk varelse en stark överlevnadsvilja ochbehov av närhet.Fyra solidariteter är vägledande för miljöpartietde grönas politik:Solidaritet med naturen och deekologiska systemenSolidaritet med kommandegenerationerSolidaritet med utsatta människor iSverigeSolidaritet med människorna i u-ländernaDet som saknas i är en genomtänktansvarsfull politik med utgångspunkt i de fyrasolidariteterna, som tar hänsyn till:att vi intelängre kan tära på de ändliga -- de icke förnybara --resurserna i dagens orimliga takt,att vi intelängre kan fortsätta med att förstöraproduktionsförmågan hos jord, vatten och luft -- deförnybara resurserna,att vår varutillverkningoch dess produkter i användning inte får förstöramänniskors hälsa och naturen,att vi måste gynnaåterbruk och återvinning,rättvisa och solidariteti vårt land,att visa solidaritet med de fattiga ivärlden.Industrisamhället som system har fram till nubyggt på fyra underförstådda, allmänt accepterademen ohållbara förutsättningar:Obegränsadtillgång till lagrad energiObegränsad tillgång tillråvarorObegränsad tålighet hos naturen motpåverkanObegränsad fysisk och psykisk toleranshos människan mot en ändrad livssituationVi är i en situation som fordrar att vi taransvar för utvecklingen i och internationelltsolidariskt ansvar. Vår ekonomiska politik måstepräglas av de kunskaper som vi har och av våragrundläggande humanistiska värderingar. Detbetyder att vi måste visa återhållsamhet i vårtdagliga handlande och använda vårt samladekunnande.4. Regeringens proposition om ekonomiskpolitik på medellång siktEtt farväl till en solidarisk och demokratiskframtidVi anser att det är ett bra grepp att försökaspegla ett lands ekonomi på medellång sikt och idetta fall fram ().4.1 Regeringens utgångspunkterRegeringen har i sitt arbete utgått frånlångtidsutredningen (LU 90). Denna menar på fullt allvar att vi i Sverigemåste ha en ''real ekonomisk ökning'' avbruttonationalprodukten också för avsevärd tid . Ökningstal av denna storlek innebäratt den ekonomiska aktiviteten, handeln med varoroch tjänster och konsumtionen -- den materiellaförbrukningen -- i stort skall fördubblas på 35 år.Skattereformen har som uttalat mål att leda tilldenna utveckling.Regeringen anger i propositionen riktlinjer föratt nå de ekonomiska utvecklingsmålen genom:inflationsbekämpningenreformer inom denoffentliga sektorntillväxtpolitiken 4.1.1 de grönas bedömningMot bakgrund av kända fakta ombefolkningsökning, talet om en uthållig utvecklingoch förstörelsen av den biologiskaproduktionsförmågan är det obegripligt,oansvarigt, perspektivlöst, utmanade ochfullständigt orealistiskt av regeringen att föreslå enpolitik, som leder till fördubbling av den materiellaförbrukningen. Vi har tidigare efterlystmiljökonsekvensbeskrivningar för den ekonomiskapolitiken. De saknas helt i propositionen.Regeringen visar inte inom vilka områden, som dentror att ökningarna av bruttonationalproduktenskall ske och inom vilka områden ökningen ärorimlig. Vi måste beskriva tillväxtbegreppetsinnehåll. Där finns inte heller några bedömningarutöver det korta ekonomiska perspektivet om destora skeendena i världen. Skeenden som kommeratt påverka oss i vår vardag. Miljöfrågorna ochsambanden mellan ekonomi och ekologi lyserfullständigt med sin frånvaro.4.2 InflationenVi delar regeringens uppfattning att inflationenkortsiktigt är ett mycket allvarligt problem.Regeringen uttalar att uppgiften att klarainflationen, dvs att minska den, måste överordnasandra ambitioner och krav. Regeringens hopp stårtill ett stabiliseringsavtal mellan arbetsmarknadensparter, som innebär att endast låga löneökningarskall få ske . Kommuner och landstingmåste hålla igen och begränsa sin volymtillväxt tillhögst . Valutapolitiken ligger fast.Regeringen kommer inte att möta ökadarbetslöshet med generella stimulanser avekonomin. Regeringen vill se överkonkurrensbegränsningarna i samhället.4.2.1 de grönas bedömningRegeringen har inte försökt beskriva debakomliggande inflationsdrivande krafterna ochkommer därför inte fram till realistiska sätt att klarainflationsproblemen.4.2.1.1 Grunden till inflationen är den högavaruförbrukningen, den stora efterfrågan ochsjälva tanken att pengar föder pengar utan någonbegränsning eller etik. När kreditregleringensläpptes ökade bankerna sin utlåning dramatisktoch vi fick en långvarig köpboom. Det fanns ingenbrist på pengar. ökadeden privata konsumtionen realt . Den kraftigt ökade köpförmåganledde till att industrin körde för fullt och attarbetslösheten sjönk snabbt. I en så kallad marknadsekonomiinnebär detta att lönerna och priserna stiger. Efterett tag klarar inte industrin att försörja marknadenmed varor. Det blir allt svårare attfå ihop bytesbalansen. slopasvalutaregleringen och vi får ett starkt flöde avkapital till de spekulativa marknaderna, främstfastighetsmarknaderna inom EG. Allt mindreutländskt kapital strömmar till Sverige.Investeringstakten i är mycket hög ochökande . Näringslivetsinvesteringar ökade i fast penningvärde eller . Bytesbalansen blir allt sämre ochräntorna går i höjden. Till detta kommer enskattereform som i ett slag ökar inflationstaktenmed på grund av momspålagor av skilda slag. För1991 räknar med enkonsumtionsökning på dryga , som en följd av skattereformen. Till dettakommer anmälda hyreshöjningar och moms påkollektivtrafiken. Det blir svårt att dämpalönekraven under dessa omständigheter. Vikommer att få fortsatt ökad varukonsumtion. Detblir svårt att hålla tillbaka inflationen ochinflationsförväntningarna.Vi vet att ständigt ökad konsumtion -- materiellförbrukning -- är oförenlig med en hållbarutveckling.Myter måste avlivasAldrig någonsin har så många lönearbetat somnu. Aldrig förut har vi arbetat så många timmar pervecka som . Produktiviteten i det svenskanäringslivet är alls inte dålig sett ur ettinternationellt perspektiv. ligger vibättre till än medelvärdet för de sex rikasteländerna i världen räknat per arbetad timme ochanställd. Vi ligger bättre till än våra viktigakonkurrentländer. Vi måste föra en politik somkombinerar ekonomiskt förnuft med ekologiskakunskaper. En politik med huvudinriktningen attminska den materiella förbrukningen på ett socialtacceptabelt sätt.4.2.1.2 KonkurrensfrågornaMålet måste vara att få konkurrens på likavillkor med socialt och ekologiskt hänsynstagande.Ett viktigt led i detta är att konsumenterna får enfullgod konsumentupplysning så att de kan görasina kloka val. Televisionen kan vara ett bramedium för fullgod konsumentupplysningtillsammans med kommunalakonsumentvägledare. Reklam i etermediamotverkar god konsumentupplysning och ökarmateriell förbrukning och miljöförstöring. Ettannat viktigt led är att vi skall kunna ställa sammakrav på importerade varor som inhemskttillverkade. Kan vi inte göra det får vi ekologisk ochsocial dumpning som inte är i överensstämmelsemed konkurrens på lika villkor.Inom måste vi uppmärksamma destarka koncentrationsprocesser och brist påkonkurrens, som finns inom dagligvaruhandeln.Orsaken till att det är som det är ligger i vårskattelagstiftning som befrämjar specialisering,koncentration och omfattande transporter. Högalönekostnader med stora arbetsgivaravgifter ochlåga energikostnader har påskyndat koncentrationoch utslagning av mindre verksamheter. För attändra denna utveckling fordras sänktaarbetsgivaravgifter och skatt på energiråvaror.Varje kommun måste försöka värna omett varierat varuutbud i orternas kärnor för attmotverka storskaliga varuhus utanför tätorterna.4.3 Den offentliga sektornDen offentliga sektorns funktion och effektivitetstår under ständig debatt. Mycket av det som sägsär ovederhäftigt och kränkande för dem, som görhelhjärtade insatser. Rimligen finns det i många fallbättre sätt att använda människors goda ,kunskaper och arbetsinsatser än . Regeringengör i sin proposition ingen uppdelning av denoffentliga sektorns olika delar och vad den vill skallske med dem. Regeringen tar upp frågan omrehabilitering och vill att ''ohälsotalet'' skall sjunkamed på fem år.4.3.1 de grönas bedömningVi måste kunna använda våra storainfrastrukturinvesteringar bättre genom att tillåtakonkurrens i användningen av järnvägar,telekommunikationsnät och elledningar. Fleraaktörer kan dela på användningen avsamhällsinvesteringarna. Ingen ifrågasätter att såsker när det gäller våra vägar, broar och tunnlar. Enmera marknadsorienterad användning avinfrastrukturerna måste fungera så att företag intebara tar godbitarna och lämnar åt samhället att taglesbygds- och socialt ansvar. Politiska beslut skallstyra vilka infrastrukturinvesteringar, som vibehöver för att få ett miljörimligt samhälle. Det ärbättre att politiskt besluta hur knappa resurser skallanvändas än att överlåta besluten åt kommersiellakrafter.På liknande sätt kan vi överväga om andra delarav våra stora infrastrukturinvesteringar ibyggnader, institutioner och kunskaper inom vårdoch omsorg skulle kunna användas på ett bättre sättom det kan bli viss konkurrens. Förutsatt att godvård, omsorg och allas rätt till likabehandling kansäkras. Att en verksamhet finansieras medoffentliga medel måste inte automatiskt innebäraatt också verksamheten skall ske i offentlig regi. Enändrad verksamhetsform kan ske i kooperativ formdär samhället disponerar alla platser och överskottkommer vårdsökande till del i form av sänktakostnader eller direkt återbäring. En omläggningtill kooperativ leder till att verksamheter blir merasjälvständiga och ansvarstagande. De kan köpa ochsälja tjänster. Former för dessa förändringar måstenoga utredas och diskuteras.Rehabilitering är en viktig del i ett arbete att gemänniskor möjlighet att fungera socialt efterskador i arbetsliv eller trafik. Regeringensmålsättning med stor sänkning av ohälsotalet ärmycket hög och fordrar massiva insatser för attkomma åt arbetsskadorna i samhället och ett heltannat ansvarstagande från arbetsgivarna.Arbetsmiljöfonden är ett av de instrument som kananvändas. Medel till rehabilitering kan ocksåerhållas genom differentierade arbetsgivaravgiftersom tar hänsyn till skadefrekvenser ocholycksfallstyper inom företagen. Medinflytandeoch en vida bättre användning av människorskunskaper fordras för att förbättraarbetsförhållandena. Arbetslivet står ännu långtifrån att på ett bra sätt utnyttja ungdomars storakunskaper och kreativitet.Försvaret måste omstruktureras med anledningav de stora säkerhetspolitiska förändringarna iEuropa och ESK-arbetet. Det är rimligt att någotavvakta med beslut i försvarskommittén så attsäkrare bedömningar kan göras. Det står klart attJAS Gripen bör avslutas som projekt.4.4 TillväxtpolitikenDetta är en central fråga för regeringen och detuttrycks som:Regeringens tillväxtpolitik kommer att inriktaspå att skapa förutsättningar för en smidiganpassning av ekonomin till nya villkor ochförändrade förutsättningar. Ineffektiv verksamhetmåste lämna plats för att ersättas med ny effektivoch efterfrågad produktion. Industristöd somkonserverar föråldrade strukturer kommer attavvisas liksom generella efterfrågestimulanser somger bränsle åt inflationen.Regeringen ser framgångsrika sombetydelsefulla för en ökad ekonomisk tillväxt.Regeringen menar att skattereformen skall leda till''att hushållens och företagens agerande i störreutsträckning kommer att styras av vad som ärsamhällsekonomiskt rationellt''. Sparandet isamhället skall prioriteras. Regeringen avser attåterkomma med förslag om storainfrastrukturinvesteringar i storstädernas miljö ochtrafik.4.4.1 de grönas bedömningDet är inte utan stor undran som vi tar del avregeringens texter i detta avsnitt. Tydligen trorregeringen fortfarande att tillväxt i ekonomin ärnågot gott i sig. Det finns ingen kvalificering avönskvärd eller inte önskvärd tillväxt. Regeringenanser uppenbarligen all ekonomisk tillväxt varagod. Det gäller bara att se till att den blir så hög sommöjligt. Ekonomisk tillväxt är i hög grad ökadmateriell förbrukning och leder därmed till ökadmiljöförstöring såvida inte tillväxten iförbrukningen åstadkoms genom ökadåteranvändning och ökat återbruk. Vi ser i denföreliggande propositionen inga tecken på attregeringen ser ett samband mellan ekonomi ochekologi, ingen insikt om att naturen inte tål mer.Vad menar regeringen med samhällsekonomisktrationellt?Miljöpartiet de gröna anser att hushåll ochföretag skall handla samhällsekonomiskt rationellt.Det förutsätter att miljö- och samhällskostnader påett bra sätt kan föras in i företagenstillverkningskostnader. Vi måste i ökande grad få inrejäla miljöavgifter (gröna avgifter och grönaskatter). Om detta säger regeringen ingenting. Närmiljö- och samhällskostnader belastar företagenoch deras produkter, får tillverkare som producerarmiljösnålt konkurrensfördelar genom att derasvaror blir billigare. Medvetna konsumenter kangenom ett lägre pris tillförsäkras varor som slitermindre på såväl miljön som plånboken.För att de gröna skatterna och avgifterna skallkunna fungera måste vi få internationella avtal omlikartade gröna skatter för importen eller ett brasystem för produktspecifikationer som möjliggöratt svenska varor kan konkurrera inom landet pålika villkor.Sparande är viktigt anser de gröna.Vi ser det önskvärt att vi i så stor utsträckning sommöjligt försöker klara oss utan att låna tillkonsumtion. Ett högt sparande innebär också attden omedelbara konsumtionen dämpas. Högtsparande måste ses som en viktig del i arbetet atthejda inflationsökningar. Partiet är öppet för attdelta i ett arbete att öka sparandet som ett led iarbetet att minska materiell förbrukning,ekonomisk överhettning och inflation.Det är viktigt att samarbetet med ochvärlden sker utan att äventyra demokratin ochvitala konsumentintressen, miljöfrågorna, desociala frågorna och neutralitetsfrågan.Infrastrukturinvesteringar i storstäderna ärviktiga och de gröna har tidigare under1989 motionerat i denna fråga och föreslagit att enmiljö- och kollektivtrafikavgift räknat på antaletanställda bör tas ut på framför allt centralt belägnakontors- och institutionsfastigheter. Det är rimligtatt sådana verksamheter, som alstrar mycket trafikvid de anställdas pendling till och från arbetet ocksåfår vara med och betala för utbyggnaden av dennatrafik.4.5 SammanfattningVi kan konstatera att den ekonomiska politik,som regeringen föreslår är osolidarisk ochorealistisk såväl på kort som på lång sikt. Desspolitik innebär en fortsatt och ökande förslitning avmänniskor och natur. Den är utmanande med tankepå de kunskaper som vi har om tillståndet i världenoch hur produktionsförmågan i de biologiskasystemen minskar. Inte minst med tanke på delånga tidsperspektiv, som borde ligga bakom denekonomiska politiken. Regeringen säger i dennaproposition i praktiken farväl till en demokratiskoch solidarisk framtid.5. de grönas förslag till en solidariskekonomisk politik på medellång sikt och pådemokratisk grundEn solidarisk ekonomisk politikJa till en uthållig framtidI inledningen har vi redovisat degrönas grundläggande synsätt, som får genomslag iden ekonomiska politik, som vi anser skall föras påsåväl kort som på medellång sikt.Det viktiga är att på allvar börja minska denmateriella förbrukningen och se till att vi börjaråterbruka och återanvända.5.1 Miljöns kravUnder en historiskt har vi i deindustrialiserade länderna, oavsett om vi har levtunder marknadskapitalistiska förtecken eller underkommunistisk statskapitalism, slitit svårt på natur,miljö och människor för att öka den materiellaförbrukningen. Vi ser det i form av döende ochskadade skogar och hav, allergier och förslitningar,sjunkande produktionsförmåga i de biologiskasystemen, ökenutbredning, skador på skyddandeozonskikt och ökad uppvärmning av jorden pågrund av överstor användning av fossila bränslenmm mm. Kunskaperna om dessa förlopp är välkända. Vi har problemen inpå oss också i Sverige.Vi är en av de största förorenarna räknat perinnevånare. Vi vet att det brådskar med åtgärderför att stoppa förödelsen och för att kunna börjaåterställa det som har förstörts.5.2 Tidsperspektivets kravBrundtlandrapporten med dess tal om uthålligutveckling framhålls ofta som en ledstjärna iframtidsarbetet. Den avgörande frågan om hurlänge vi skall ha en uthållig utveckling lämnasdärhän. Vi kan bibringas uppfattningen att uthålligbetyder för evigt. Den aktuella propositionen tarupp ekonomisk politik på medellång sikt och detbetyder . Lång sikt är då alltsom är bortom . Den planerings- ellertankehorisonten är för kort när man vill behandlauthållig utveckling. Om vi med uthållig utvecklingmenar tidsperspektiv bara bortom några hundra årställer redan det utomordentligt höga krav pååterhållsamhet i resursanvändningen. Tar videssutom hänsyn till att merparten av jordensbefolkning lever på ett sätt som är ofattbart för deflesta av oss och att jordens befolkning kanfördubblas måste det betyda att våralevnadsmönster av solidariska skäl måste genomgåstora förändringar.5.3 Sociala inhemska kravDe krav på förändringar i livsstil som miljön ochde långa tidsperspektiven samt ansvaret förkommande generationer ställer på oss måste lösaspå socialt ansvarsfullt sätt så att de som har detekonomiskt svårt inte ytterligare drabbas.5.4 Sociala internationella kravVi har också ett stort internationellt ansvar. Videltar i ett utsugningsarbete när vi importerar, oftabilligt, från länder som inte har kraft att försvara sigoch sina egna intressen mot den internationellaexploateringen. Det är viktigt att vi är generösa ivåra bidrag till utveckling av de fattiga länderna ochatt vi på allvar försöker en prissättning på dessaländers varor som möjliggör att de får enmiljömedveten ekonomisk utveckling. Frågor avdetta slag måste vara viktiga i GATT- förhandlingaroch i arbetet inom , och andrainternationella organ. Detta gäller inte minst våragrannländer i det forna Östeuropa.5.5 Ekonomiska kravDet är de grönas uppfattning att vihar en dubbel skuldbörda: En ekonomisk skuld iform av statsskuld och utlandsskulder.