mot · GD02T302 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:T302 av och (båda c) Extra väganslag till län I denna motion föreslår vi att läns vägnät tillföres extra medel utöver nuvarande väganslag med 300 milj. kr. Yrkandet har stöd i de förslag som lagts fram av den regionalpolitiska utredningen 1989:55. Bra vägar livsviktigt för län Fungerande kommunikationer är en förutsättning för en regional utveckling. Huvuddelen av läns kommunikationsnät är uppbyggt kring vägväsendet sedan över järnväg lagts ner i länet . Ett vägnät i fullgott skick är därför helt avgörande för fortsatt utveckling av län. Vägarna är i de alldeles övervägande fallen också det enda alternativet att skapa så internt goda förbindelser i länet som möjligt. En målsättning för den statliga trafikpolitiken är att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i alla delar av landet. Transportförsörjningen intar därmed en framträdande plats vid samhällsutformningen i stort. Vad som händer på transportområdet påverkar direkt strukturförändringar inom näringslivet och förändringar i samhället som helhet. skapar dessa förändringar i sin tur nya utvecklings- och marknadsbetingelser för olika slag av transporter. Därav följer att goda kommunikationer är en livsviktig förutsättning för att en region eller ett län skall kunna utvecklas på ett bra sätt. Inte minst ur rättvise- och jämlikhetssynpunkt är det viktigt att staten lever upp till målsättningen om att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i landets alla delar. Ett av de fem delmålen i den övergripande trafikpolitiska målsättningen är främjandet av regional balans. finns tendenser som tyder på att satsningarna på den statliga transport- och trafikapparaten äventyrar den uppsatta målsättningen. Det gäller inte minst delområdet om regional balans. sker en alltmer koncentrerad satsning på stora motorvägsbyggen som får till följd att stora delar av landet i övrigt får kraftigt minskade väganslag. Den oväntat stora trafikökningen innebär också högre slitage främst i storstadsområdena som har gjort att mer av vägpengarna tas i anspråk där. Det innebär i sin tur att delmålen om effektivitet, säkerhet och god miljö förfelas i de delar, typ län, där resurser till vägsatsningar är klart otillräckliga. Skall en tillfredsställande transportförsörjning kunna tillgodoses krävs det en rättvis fördelning av väganslagen över landet. Fördelaktiga utgångspunkter i län län har mycket goda förutsättningar att på ett miljöriktigt, samhällsekonomiskt riktigt och transportekonomiskt lönsamt och effektivt sätt smälta in i den av statsmakterna uppsatta målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad i alla delar av landet. Det förutsätter att de nuvarande koncentrationstendenserna avbryts och att strävan verkligen går ut på att uppfylla innehållet i målsättningsformuleringarna. län har ett mycket rikt förgrenat vägnät som öppnar möjligheter till snabba och effektiva kommunikationer i alla delar av länet. Av länets totala allmänna vägnät är lokala länsvägar. Dessutom finns ett statsbidragsberättigat enskilt vägnät på totalt . Det är förhållandevis bland det mesta i landet. Till det kommer statskommunala vägar. är riksvägar och är genomgående länsvägar. I och genom länet finns således möjlighet att avlänka den tunga snabba genomgångstrafiken på minst tre huvudvägar för att minska miljöpåverkan från trafiken och nå en trafiksäkrare miljö. Det gäller dels längs kusten på , dels gäller det vägvalet från , och mot och vidare norrut. Dels gäller det Dackeleden med möjlighet att avlänka genomfartstrafiken på från söder över , , , . Med obetydliga resurser i förhållande till de tusentals miljoner som planeras satsas på stora motorvägsbyggen skulle det gå att bygga upp en mycket effektiv och ur alla synpunkter god trafiklösning. Hela läns vägnät skulle behöva mindre resurser till detta än vad det kostar att bygga motorväg vid . Trafikpolitiska satsningar i län i ett perspektiv En koncentrationsinriktad satsning kommer att få svåra samhällsekonomiska konsekvenser och blir dessutom orättvis ur fördelningspolitisk synpunkt. För län beräknas enligt planer väganslagen för byggande av riksvägar halveras för den kommande tioårsperioden till 250 milj. kr. mot dryga 500 milj. kr. för tioårsperioden närmast före. Driftsanslagen har minskat . I nu gällande flerårsplaner för väginvesteringar uppgår planeringsramen i län till ca 45 milj. kr. Som jämförelse kan nämnas att byggdes nya vägar i länet för ca 50 milj. kr. En klar tendens med kraftigt nedskurna väganslag till län står alltmer tydlig, som behovet är i klart växande. Detta är djupt otillfredsställande. ökar anslagen kraftigt till storstadsområdena. femårsperiodens totala väganslag på 3 237,7 milj. kr. går 1 276,7 milj. kr., dvs. , till , , . Väganslagen för länsvägar har också begränsats för läns vidkommande. För de ca 35 milj. kr. som länet tilldelats för den närmaste tioårsperioden för flera vägar, motsvarar ungefär kostnaden för byggande av motorväg utanför . Det minskade vägunderhållet börjar nu få återverkningar i allt fler trafikolyckor på länets vägar. Trafikolyckorna i län ökade med 160 stycken i jämförelse med 1988. Totalt dödades 8 och skadades 446 personer mot 7 döda och 377 skadade . Antalet dödade och skadade vid singelolyckor ökade från 3 döda och 129 skadade till 6 dödade och 189 skadade . Totalt har antalet dödade och skadade personer i län ökat med en fjärdedel mot 1988. Det är en oacceptabel utveckling. Den är även förvånande då 1989 var ett milt och snöfattigt år med vinterväglag. Det höga antalet singelolyckor och ett stigande antal olyckor med bra vinterväglag tyder på att vägarnas standard kan utgöra en alltmer bidragande faktor till ökningen av antalet olyckor på vägarna i länet. Förslag till offensiva satsningar Det är enligt vår uppfattning hög tid att statsmakterna nu lever upp till målsättningen att tillgodose en tillfredsställande transportförsörjning i alla delar av landet. I budgetpropositionen förs ett oförändrat anslag upp till vägväsendet. Det är otillfredsställande mot bakgrund av de ökade äskanden från som finns. En särskild proposition aviseras . Det är viktigt att de ökade behov av anslag som här påtalas för län beaktas av regeringen i samband med att den senare propositionen läggs. Enligt i bedömningar finns en eftersläpning vad gäller vägunderhållet på 200 milj. kr. och för byggande på 100 milj. kr. En av upprättad objektslista för byggande enbart av riksvägar framgår ett investeringsbehov för byggande av enbart de angelägnaste riksvägarna till en total investering av 740 milj. kr. De totala investeringsbehoven för länstrafikanläggningar - där såväl investeringarna i länsjärnvägarna ingår som investeringarna i länsvägnätet och de statskomm un vägar som ej är riksvägar samt investeringar i kollektivtrafikanläggningar - uppgår till 550 milj. kr. eller drygt 55 milj. kr. Det sammanlagda nödvändigaste investeringsbehovet uppgår således till 1,3 milj. kr. Mot bakgrund härav och med hänvisning till den sneda fördelningen mellan storstadslänen och län som bör den i budgetpropositionen anvisade anslagsökningen prioriteras för län som fått stå tillbaka för den större andel som storstadsregionerna fått. Vi föreslår därför att län anvisas ett särskilt anslag med 300 milj. kr. utöver de ordinarie väganslagen för upprustning av länets vägar. pengar bör fördelas på riksvägar, länsvägar och det enskilda vägnätet i länet. Målsättningen bör vara att länets återstående länsvägar som är grusvägar kan beläggas . Den s.k. från ÅsedaVirserum-HultsfredVimmerbyLinköping bör också snabbt byggas om och upprustas till en genomfartsled i nord-sydlig riktning som avlänkning av E4:s trafik. Detsamma gäller liksom att prioritet ges åt att bygga bort återstående flaskhalsar på . Yrkandet har stöd i den regionalpolitiska utredningen som föreslagit att 300-350 milj. kr. anvisas för upprustning av vägnätet i sydöstra . som väganslagen till länsvägar och riksvägar minskats har bidragen till det enskilda vägnätet försämrats. Den regeländring som innebär en differentiering och sänkning av bidragsprocenten i de flesta fall är olycklig. Vi föreslår att bidragsprocenten återställs till vad den var . Vidare föreslår vi att reglerna justeras så att intagning av nya vägar kan ske i större utsträckning och att bärigheten även på dessa kan ökas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för att leva upp till den av uttalade målsättningen om en tillfredsställande transportförsörjning i landets alla delar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare . i särskilda väganslag för upprustning av länets riks-, läns- och enskilda vägar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till enskilda vägar. () ()