ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ju24 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju24 med anledning av prop. 1989/90:85 om ny summarisk process Införandet av den summariska betalningsprocessen, dvs. ett sammanförande av lagsökning och betalningsföreläggande till en enda processform, vilken föreslås flyttad från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna, reser några praktiska och principiellt viktiga frågor. I finns fem tingsrätter som utför uppgifter omkring lagsökningsfrågorna. Sannolikt kommer dessa fem tingsrätters arbetsområden att samlas på ett ställe om kronofogdemyndigheten skulle få denna sammanlagda arbetsuppgift, och då förmodligen till . En överföring av dessa ärenden från de väl decentraliserade tingsrätterna till kronofogdemyndigheternas centraliserade huvudenheter innebär ett allvarligt ingrepp i försöken att föra en livskraftig regionalpolitik. har under en lång rad av år drivit frågan om en aktiv regionalpolitik och vikten av en lokal förankring av domstolar och myndigheter. Detta krav måste även här betonas. Risken är annars uppenbar att den ena sidofunktionen efter den andra på en tingsrätt förs över till någon annan myndighet. innebär liknande omfördelningar att vissa tingsrätter kommer att dras in. En reform av den här föreslagna arten får till följd att den lokala förankringen försämras liksom lekmannainflytandet. En besparingsiver eller önskan att renodla en verksamhet får aldrig gå ut över människors rätt till närhet och service. Ytterst handlar det om medborgarnas krav på rättssäkerhet.Att judiciella uppgifter skall handläggas av en domstol och hållas åtskilda från verkställande uppgifter är en viktig princip i det avseendet. Antalet arbetstillfällen som genom den föreslagna överföringen kommer att bortrationaliseras är mellan sju och åtta stycken . Det är främst kanslipersonal som berörs. För ett län som betyder varje arbetstillfälle möjlighet till ökad valfrihet. För personalen på kronofogdemyndigheten för samordningen också med sig vissa konsekvenser, exempelvis i form av ökat behov av ADB-stöd. kommer det besparingskrav som ligger utlagt på kronofogdemyndigheten inte att kunna genomföras. Totalt sett innebär denna förändring alltså ingen besparing. Sammantaget kommer förslaget således att föra med sig en negativ infrastrukturen effekt för länet, och propositionen måste därför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs Ju~4 att avslår proposition 1989/90:85 Ny summarisk process.
mot · GD02Ju27 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju27 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Ju27-31 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub40 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en fond för forskning om våld och förtryck mot kvinnor. 1 1989/90.
mot · GD02Ju29 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju29 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av forskning om invandrargruppers brottslighet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om inriktningen av brottsforskningen. () () () () () () () ()
mot · GD02Ju30 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju30 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl40 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om polishögskola. () ()
mot · GD02Ju31 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju31 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl41 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forskning om rehabilitering av kriminellt belastade människor. Hans Leghammar (mp) ()
mot · GD02Kr16 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Krl6 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. I propositionen om arkiv (1989/90:72) föreslår regeringen att tilldelas en engångsanvisning på drygt 2 milj. kr. för bl.a. fortsatt konvertering av äldre arkivhandlingar till mikrofiche samt personalutveckling och utbildningsinsatser (prop. s. 86). Föredragande statsrådet säger också att han räknar med att i kommande anslagsframställningar kommer att redovisa förslag om det fortsatta utnyttjandet av den föreslagna engångsanvisningen om ca 2 milj. kr. Statsrådet skriver vidare: Därvid bör det kunna bli aktuellt att resurserna utnyttjas såväl för fortsatta engångsvisa insatser för särskilda ändamål som för insatser av mer långsiktig karaktär inom de prioriterade områdena. De sex landsarkiven är i stort behov av förstärkning för att göra arkiven mer kända och tillgängliga för allmänhet och forskare. En tjänst vid varje landsarkiv som arkivlektor är välmotiverad. Vi anser det naturligt att regeringen i nästa budgetproposition kommer med förslag om detta. Sex sådana tjänster ryms väl inom ramen för de ca 2 milj. kr. som regeringen förutskickar skall anvisas även ett kommande år. bör därför ge regeringen till känna vikten av att tjänster som arkivlektor inrättas vid de sex landsarkiven. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av tjänster som arkivlektor vid de sex landsarkiven.
mot · GD02Kr17 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr 17 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. Propositionen innehåller förslag till ny arkivlag som ger grundläggande regler om arkiv hos såväl statliga som kommunala myndigheter. Vi noterar att regeringen har underlåtit att höra lagrådet i anledningen av lagförslaget. Vi anser att det är ytterst olyckligt, särskilt med hänsyn till att regeringen valt att frångå data- och offentlighetskommitténs förslag att i tryckfrihetsförordningen ta in en bestämmelse om att allmänna handlingar får gallras endast om de är av ringa betydelse ur offentlighetssynpunkt. Vi anser att lagrådet borde pröva om en sådan bestämmelse skulle vara ändamålsenlig. Vi behandlar i denna motion integritetsaspekterna av lagförslagen. Regeringen vill i arkivlagen poängtera att ett av målen för arkivverksamheten är att garantera forskningens behov. Vi menar att forskningens behov alltid måste vägas mot nödvändigheten av att skydda medborgarnas personliga integritet. Dessa delvis motstående intressen aktualiseras framför allt vid gallring av arkiv med känsliga handlingar (10 §, förslag till arkivlag). Enligt regeringens förslag skall sådana särregler om gallring ges antingen i lag eller förordning. Vi anser att alltid bör göra avvägning mellan forskningens behov och integritetsaspekterna. Därför föreslår vi att i de fall särbestämmelser om förstörande av allmänna handlingar skall finnas i stället för arkivlagens gallringsregler, skall dessa särbestämmelser ges i lagform. Enligt 63 § socialtjänstlagen skall socialnämnden ur sina personregister lämna individrelaterade uppgifter till . Dessa register skall enligt regeringens förslag bevaras hos (prop. s. 104). Regeringen konstaterar på samma sätt som socialdatautredningen att ett sådant förfaringssätt skulle ha fördelar ur integritetssynpunkt. En avsevärd del av forskningens databehov kan tillgodoses av registren utan att man behöver gå in i de mer känsliga personakterna. Detta låter sig sägas i de fall personakterna finns bevarade hos socialnämnderna. Men såvitt vi förstår kommer detta inte att vara fallet för de flesta personakter. Akterna skall ju i princip gallras . Således bör också statistikregistren gallras på samma sätt som gäller för socialnämndernas personregister. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om särbestämmelser om gallring av allmänna handlingar som skall gälla i stället för arkivlagens regler, 2. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om gallring av statistikregister inom socialsektorn. () () 1989/90 Krl7
mot · GD02Kr19 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr 19 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. I proposition 1989/90:72 föreslås bl.a. att till Stiftelsen skall anvisas över 2,1 milj. kr., vilket åren uppräkning jämfört med innevarande budgetår med . erhåller ett stöd direkt från staten vid sidan av stödet från berörda stiftare. Det är självfallet värdefullt att de fackliga och politiska organisationer som tillhör denna stiftelse kan få sitt material förvarat under betryggande former till gagn för den framtida forskningen. Arkivet lämnar också rådgivning och har en uppsökande verksamhet. Det är enligt vår mening angeläget att övriga politiska och fackliga organisationer kan få motsvarande stöd som arbetarrörelsen. Det är väsentligt att dessa organisationer själva får utforma sin verksamhet efter egna förutsättningar. De möjligheter till statligt stöd som står till buds kanaliseras via enskilda nämnd och föreslås i föreliggande proposition totalt uppgå till knappt 2,8 milj. kr., vilket är endast något mer än vad Stiftelsen föreslås få. Inom centerrörelsen har byggts upp ett arkiv, och ett stort intresse har kunnat noteras inom berörda organisationer. Detta visade bl.a. det studiecirkelarbete som genomförts inom centerrörelsen, vilket resulterade i att över 2 000 avdelningshistoriker togs fram och där bl.a. också redovisades inventeringar av arkivmaterial. Enligt vår mening är det en allmän angelägenhet att centerrörelsens och övriga politiska partiers arkivhandlingar kan förvaras på ett bra och betryggande sätt och även bli tillgängliga för forskningen. Statligt stöd bör därför kunna utgå till denna verksamhet enligt samma grunder som till Stiftelsen . Centerrörelsens arkiv avses ombildas, och berörda organisationer kommer att bilda en stiftelse enligt samma modell som Stiftelsen . Vi föreslår att till Stiftelsen anvisas . motsvarande en tjänst och visst stöd för utrustning m.m. Om detta förslag inte skulle vinna gehör bör enligt vår mening det statliga stödet som utgår till enskilda arkiv i sin helhet fördelas av enskilda nämnd och de medel som direkt anvisas till Stiftelsen fördelas av enskilda nämnden. arkiv får då i likhet med övriga folkrörelseorganisationer söka stöd för sin Mot. Det statliga stödet till arbetarrörelsens arkiv kan då vägas Krl9 mot de behov övriga organisationer har för sin arkivverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Stiftelsen anvisa . i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att - därest yrkande 1 ej vinner bifall - med avslag på proposition 1989/90:72 i denna del beslutar att föreslagen anvisning till Stiftelsen ej skall utgå utan motsvarande medel ställas till enskilda nämnds förfogande för stöd till enskilda arkiv i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · GD02Kr20 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr20 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:72 om arkiv m.m. Regeringen lägger i propositionen fram förslag om ny arkivlag. Vi anser att skyldigheten för myndigheter att upprätta en arkivbeskrivning kan ifrågasättas på sakliga grunder. har samtliga myndigheter skyldighet att upprätta arkivförteckningar. Vi menar att de befintliga arkivförteckningarna är fullt tillräckliga för att tillgodose krav som kan ställas på arkivens tillgänglighet. I dessa förteckningar och övriga publikationer som myndigheterna har skyldighet att upprätta finns de uppgifter som också skulle återfinnas i arkivbeskrivningen. har genomgått en omorganisation och erhållit en rad nya tjänster. har mycket bristande resurser. Då det gäller landsarkivet i finns inte möjlighet att handha t.ex. det stora företagsarkivet och de stadsarkiv som finns. I hög grad får landsarkiven förlita sig på tillgången till lönebidragsanställd personal. Det hjälper inte att man skapar omfattande sökmöjligheter om landsarkiven saknar grundläggande resurser för att utföra förteckningsarbetet. Vad som krävs är en ökning av landsarkivens personal. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag hur landsarkiven skall kunna tillgodose lagens krav på grundläggande förteckningsarbete och hur landsarkivens tillgänglighet skall kunna öka. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att arkivbeskrivningar inte skall upprättas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur landsarkiven skall kunna tillgodose kraven på grundläggande förteckningsarbete och hur landsarkivens tillgänglighet skall kunna öka.
mot · GD02Kr21 · 1990-03-13 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr21 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub38 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare medel för ansvarsmuseernas forskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det föreslagna anslaget för ansvarsmuseernas forskning fördelas på berörda museer och ställs direkt till dessas förfogande. 1989/90 Kr2126
mot · GD02Kr23 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr23 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Forskning knuten till ansvarsmuseerna I forskningspropositionen föreslås att vissa förstärkningar görs för forskning på kulturområdet. Bl.a. föreslås de s.k. ansvarsmuseerna få 1,84 milj.kr. Detta hälsar vi med tillfredsställelse. Det är dock angeläget att finna en lämplig form för fördelning av dessa medel. Regeringens förslag att tilldela denna uppgift innebär att rådet får en forskningsberedande funktion som vi finner mindre lämplig för detta organ. Medlen bör enligt vår mening fördelas av regeringen direkt till museerna. När denna fördelning äger rum för den kommande treårsperioden kan det vara lämpligt att regeringen tar råd av exempelvis det humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet som har erfarenhet av att bedöma den vetenskapliga hållbarheten i de aktuella projekten. I fråga om fördelningen av medel för de tre åren anser vi att ytterligare . bör anslås /91. För de därpå följande två åren bör anslagsnivån höjas med . vardera året utöver vad regeringen föreslagit. Forskning vid regionala museer Enligt mening är det angeläget att också de regionala museerna kan tilldelas medel för att utveckla den vetenskapliga verksamheten. Detta är viktigt för att behålla den vetenskapliga kompetens som finns vid dessa. Detta bör ske genom att ett nytt delanslag, Regionala museer, inrättas under anslaget G 37, Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Delanslaget bör tillföras 2,5 milj. kr. vart och ett av åren. Medlen bör fördelas på samma sätt som ovan angivits för anslaget till ansvarsmuseerna. I motion under allmänna motionstiden har vi föreslagit att 8 milj.kr. anvisas för åtgärder mot doping. Det är 2 milj.kr. utöver regeringens förslag som det redovisades i budgetpropositionen. Genom den anslagskonstruktion som regeringen nu föreslår (s. 398 f.) kommer vårt yrkande att motsvara en sammanlagd medelstilldelning på 11,7 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till G 37. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag varvid förhöjningen med . fördelas till delanslaget Ansvarsmuseerna och . till ett nytt delanslag Regionala museerna, 2. att godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar /92 och 1992/93 som anges i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande metod att fördela medlen. () ()
mot · GD02Kr24 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr24 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs 1. att hos regeringen begär en redovisning av möjligheterna att avveckla idrottens forskningsråd, 2. att beslutar att de medel som anslås för den forskning som finansierats via barn- och och förs över till forskningsråden, 3. att avslår regeringens förslag att för /91 anvisa . 4. att beslutar att för /91 för forskning direkt till varje ansvarsmuseum anvisa . () () () () () () () ()
mot · GD02Kr25 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr25 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl48 hemställs att beslutar att det föreslagna anslaget för ansvarsmuseernas forskning fördelas direkt till berörda museer. () ()
mot · GD02Kr9 · 1990-03-07 00:00:00 — Motion till 1989/90: Kr9 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:70 om våldskildringar i rörliga bilder Alla människor kan ta skada av våldsvideofilmer. När det gäller barn finns det väl belagt i forskningen att våldsvideo i stora mängder kan utlösa en ond spiral av ständigt ökande aggressivitet. har barnen visat en signifikant ökad tendens till asocialt beteende bl.a. i form av våldshandlingar. Föräldrarna har huvudansvaret för barnen - också när det gäller att skydda dem från skada på grund av videovåld. Samhället skall inte ta över föräldraansvaret. Med våra politiska beslut kan och bör vi däremot underlätta för föräldrarna att ta sitt föräldraansvar. Det kan vi bl.a. göra genom att begränsa spridningen av de allra grövsta avarterna av videofilmer genom en generell förhandsgranskning. Mitt i vår välfärd finns det barn som växer upp i social misär. Många barn vistas t.ex. i missbruksmiljöer, där båda föräldrarna är så utslagna att de varken orkar engagera sig i var barnen eller TV-ns avstängningsknapp finns. De mest utsatta barnen har också visat sig vara de mest sårbara när det gäller skador på grund av videovåld. Inte minst för deras skull är det angeläget att en generell förhandsgranskning kommer till stånd. Yttrandefriheten är en viktig del av våra grundläggande fri- och rättigheter. Inskränkningar som görs måste därför övervägas noga. När det gäller att skydda barn och ungdomar mot våldsvideo har skälen med rätta ansetts så starka att förhandsgranskning accepterats vid offentlig visning. Barn och ungdomar konsumerar filmer med grovt våld framför allt vid privat visning. I konsekvensens namn borde därför också förhandgranskning ske av videofilmer som sprids för privat bruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandsgranskning av våldsvideogram.
mot · GD02L10 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90.-L10 av m.fl. (m) m med anledning av prop. 1989/90:77 om 1989/90 konsumentskyddet vid förvärv av småhus m.m. L10-13 I propositionen föreslås lagändringar sorn syftar till att förstärka skyddet för konsumenter som genom köp eller entreprenadavtal förvärvar ett småhus från en näringsidkare. Det föreslås vidare nya regler i fråga om felansvaret vid fastighetsöverlåtelser i andra fall. Vi kan i huvudsak biträda förslagen. I vissa fall finner vi emellertid de föreslagna lösningarna olämpliga. Detta utvecklas närmare nedan. Enligt propositionen bör näringsidkarens skadeståndsskyldighet på grund av fel eller dröjsmål m.m. i princip omfatta all skada på grund av felet eller dröjsmålet. Förslag till ny lydelse av konsumenttjänstlagen i bl.a. denna del framläggs i proposition 1989/90:89, Ny konsumentköplag. Såsom vi närmare har utvecklat i en motion väckt med anledning av nämnda proposition anser vi att skadeståndsskyldigheten har gjorts väl omfattande. Vi menar att även såvitt gäller utformningen av konsumenttjänstlagen bör i lagtexten anges att skadeståndet skall omfatta skälig ersättning för olika slag av förlust. En sådan justering skulle leda till att näringsidkarens skadeståndsansvar hålls på en rimlig nivå. Det skulle även vidga möjligheterna till att parterna kan komma överens om lämplig ersättning utan att någon av dem skall behöva vidta rättsliga åtgärder. Ett yrkande om ändring i kommuanltjänstlagen framställs i motionen med anledning av proposition 1989/90:89. Enligt propositionens förslag skall reglerna om avbeställning i konsumenttjänstlagen också gälla vid småhusentreprenader. Detta kommer att innebära att säljaren inte ges rätt till ersättning för vinst som han förlorar på grund av en avbeställning från köparens sida. Förslaget har mötts av kritik under remissbehandlingen. Flera näringslivsorganisationer liksom kommunförbundet har hävdat att näringsidkaren skall få ersättning för det s.k. positiva kontraktsintresset om konsumenten avbeställer en småhusentreprenad. Vi delar denna uppfattning. Förslaget innebär ett avsteg från principen att avtal skall hållas och att den som bryter avta 1989/90 L10 Hemställan Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att en näringsidkare skall ha rätt till ersättning för vinst som han förlorar på grund av avbeställning från köparens sida. () () let skall utge full ersättning. Vi hävdar att denna princip torde ha stark förankring i det allmänna rättsmedvetandet. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext i de fall sådan krävs.
mot · GD02L11 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:77 om konsumentskyddet vid förvärv av småhus m.m. Propositionen innehåller regler som innebär en välkommen förstärkning av konsumentskyddet vid entreprenadavtal för småhus. Vi anser också att det är utmärkt att rådande praxis för köpares undersökningsplikt m.m. nu kodifieras i jordabalken. På en punkt kan vi dock inte dela regeringens bedömning om hur långt konsumentskyddet skall gå. Det gäller den föreslagna rätten till avbeställning av småhusentreprenader. I vår motion med anledning av ny konsumentköplag som vi väcker argumenterar vi utförligt för varför avbeställningsrätten inte bör införas vid konsumentköp. Motsvarande argument gör sig gällande även vid småhusentreprenader. Propositionens lagtekniska konstruktion för att skydda konsumenter vid småhusentreprenader är att göra konsumenttjänstlagens regler tillämpliga. Konsumenttjänstlagen är emellertid främst tillkommen för att reglera näringsidkares tjänster på varor som ägs av konsumenten. Beställning av en småhusentreprenad är således inte jämförbar med de flesta andra tjänster som omfattas av konsumenttjänstlagen. Behovet av avbeställningsrätt är därför väsentligt mindre i det nu aktuella fallet än beträffande de tjänster där sådan nu förekommer. Enligt vår uppfattning torde fler konsumenter missgynnas av en avbeställningsrätt än de som skulle dra fördel av systemet. Vi hänvisar till vår ovan angivna motion i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag att konsumenttjänstlagens regel om avbeställningsrätt skall tillämpas när konsumenter förvärvar småhus från näringsidkare genom entreprenadavtal. () ()