mot · GD02N318 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N318 av Per m.fl. (m) Effektiva finansiella marknader De finansiella marknadernas betydelse 2 De institutionella ramarna 4 3.1 Bryt monopolen 4 3.2 Lokal aktiehandel 4 3.3 En tillsynsmyndighet 4 3.4 Inga statliga styrelseledamöter 5 3.5 Ägande över gränserna 5 3.6 Internationell insiderlagstiftning 5 4.1 Avskaffa omsättningsskatten 5 4.2 Real reavinstbeskattning 6 4.3 Enkelbeskattning av utdelningar 6 4.4 Ökad rörlighet i ägandet 6 4.5 Självregleringens betydelse 6 De finansiella marknadernas betydelse Mot. Vi vill skapa det positiva klimat för näringsverksamhet som krävs för att N318 svenska och utländska företag och kapitalplacerare skall finna det intressant och lockande att investera i . Därför vill vi genom en generell politik stärka marknadsekonomin. Näringsfriheten måste befästas bl.a. genom avregleringar och rivna gränshinder. Grunden för det svenska välståndet har varit och är en internationellt konkurrenskraftig industri. Genom initiativkraft och kompetens har den svenska industrin förmått kompensera hemmamarknadens relativa litenhet med framgångar på marknader i andra länder. På vissa områden är svensk industri världsledande. har tjänstesektorn kommit att spela en allt viktigare roll i svenskt näringsliv. Samma utveckling är tydlig i flertalet andra industriländer och det internationella tjänsteutbytet ökar. Ett av fundamenten i varje modern marknadsekonomi är de finansiella marknaderna. Välfungerande finansiella marknader allokerar och sätter pris på riskkapital. Det är en förutsättning för att investeringarna görs på det mest effektiva sättet. Höga transaktionskostnader på de finansiella marknaderna skadar deras funktion - indirekt skadas därmed hela ekonomin. Statlig reglering och beskattning av de finansiella marknaderna kan därför få negativa följdverkningar i andra delar av ekonomin. De finansiella marknaderna har kommit att globaliseras tack vare ny handelsteknik och avregleringen av valuta- och kapitalrörelser. De finansiella marknaderna kopplas numera samman runt jordklotet och handeln bedrivs dygnet runt. Konkurrensen mellan marknadsplatserna blir knivskarp. Lokala skattepålagor och särskilda regler blir därmed förödande. De finansiella marknadernas betydelse för riskkapitalförsörjningen och företagandets villkor kan knappast överdrivas. Först när en fungerande aktie- och kreditmarknad kommit igång kan marknadsekonomin fungera tillfredsställande. Den finansiella sektorn har utvecklats utomordentligt snabbt såväl i som i andra länder. Sektorn karakteriseras av innovationsrikedom, teknisk utveckling och internationalisering. Även på detta område har förutsättningar att spela en framträdande internationell roll. har i internationell jämförelse effektiva banker och fondkommissionsbolag, en innovativ och tekniskt väl utvecklad värdepappershandel, låga transaktionskostnader vid värdepappersaffärer (om man bortser från omsättningsskatten), goda telekommunikationer, god utbildningsnivå och tillgång till kompetenta och språkkunniga rådgivare. Kompetensen och kunnandet inom de finansiella marknaderna i är en tillgång för landet. Ett exempel är att konceptet för optionsmarknad numera har introducerats i bl.a. , , och . Detta visar att svenska företag besitter betydande kompetens och konkurrenskraft. Felaktigt utformade skatteregeler hotar rycka undan grunden för de svenska finansiella marknaderna. De finansiella marknaderna i fick ett betydande uppsving . Den enda verkliga marknadsplatsen - aktiebörsen - präglades av låg omsättning och internationellt sett låg värdering. Den närmast explosionsartade utvecklingen påverkade såväl kursbildningen som omsättningen. En fungerande penningmarknad tillkom. Optionsmarknader uppkom och krav på en obligationsbörs restes. Den positiva utvecklingen bröts emellertid av regeringens olika ingrepp. Omsättningsskatten på aktier infördes och fördubblades senare och kom att utvidgas till en s k valpskatt. Även realisationsvinstbeskattningen på aktier skärptes. Skatt på konvertibler infördes. Väsentliga skärpningar av den s.k. kapitalbeskattningen aviserades i skatteuppgörelsen . Förutom världens högsta skattetryck kommer nu att få västvärldens högsta kapitalbeskattning och kanske den högsta beskattningen på finansiella transaktioner. Den finansiella sektorn har, trots en hårdnande internationell konkurrens, givits väsentligt sämre verksamhetsbetingelser än vad som gäller för motsvarande verksamhet i de flesta andra västeuropeiska länder. Omsättningsskatten på värdepapper som infördes och senare utvidgats och skärpts har inte endast medfört ett väsentligt minskat internationellt intresse för den svenska värdepappersmarknaden i allmänhet utan även lett till att en betydande del av handeln med svenska aktier flyttat utomlands. Svenska börsnoterade aktier värderas i en internationell miljö. Omsättningen på fondbörsen har snabbt sjunkit efter socialdemokraternas införande av omsättningsskatt på aktier. har en betydande del av aktiehandeln - och därmed kursbildningen - på de största svenska företagen flyttat till främst och där transaktionskostnaderna är väsentligt lägre. Planerna på en obligationsbörs har lagts på is i och med att en stor del av handeln flyttat till . har omsättningen på penningmarknaden minskat. Detta utgör ett allvarligt hot mot de svenska finansiella marknaderna. Kompetensen försvinner ut ur landet. Allt fler marknadsaktörer flyttar utomlands genom olika former av etableringar. Den bristfälliga marknadsfunktionen leder till högre kostnader för de svenska finansiella företagen. fördyras riskkapitalförsörjningen, räntenivåerna pressas uppåt och den lokala kompetensen minskar. Skadorna är delvis oåterkalleliga. Så länge omsättningsskatten på värdepappershandeln finns kvar saknas möjligheter för att hävda sig internationellt på det finansiella området, särskilt som motsvarande skatter helt eller delvis avskaffats eller är på väg att avskaffas i andra länder. Resultatet blir en sämre fungerande svensk kapitalmarknad, något som inte endast negativt påverkar den svenska tjänsteexporten utan även försvårar och fördyrar det svenska näringslivets kapitalförsörjning. Främst drabbas de mindre och medelstora företagen som inte på samma sätt som de stora företagen har tillgång till den internationella kapitalmarknaden. Ett antal åtgärder behöver vidtas för att återställa de finansiella markna demas konkurrenskraft gentemot utlandet. Möjligheterna att återta förlo- Mot. rade marknadsandelar är begränsade, men det är viktigt att stoppa den nuva- N318 En fungerande marknad förutsätter ramar som gynnar en fri konkurrens på lika villkor. Detta i sin tur leder till krav på lika behandling av aktörerna på marknaden. I ett internationellt perspektiv är starkt beroende av den internationella utvecklingen och den snabbt globaliserade dygnet-runt-handeln på börserna. De regelverk vi ställer upp måste därför nå upp till den standard som gäller i omvärlden, som den möjliggör utvecklingen av konkurrenskraftiga marknadsplatser i . Vi har begärt att börsmonopolet skall avskaffas. är den enda institution som i lag har rätt att bedriva börsverksamhet. I den avslutade föreslår socialdemokraterna att tillstånd från regeringen skall behövas för startandet av börs- och clearingverksamhet. konstateras att behov skall föreligga för att tillstånd skall meddelas. Något behov anser de inte föreligger. Detta är oacceptabelt. Endast om en marknadsplats innebär allvarlig skada för samhället bör etablering förhindras. Det finns redan alldeles för många ursäkter för att hindra konkurrens och förnyelse. Konkurrenskraft växer inte under skydd av monopol och handelshinder. Finansiella tjänster utgör härvidlag inte något undantag. Socialdemokraterna är ofta negativa till privat ägande av marknadsplatser. Ett av motiven är att det finns en tendens att handeln koncentreras och att därmed monopol uppstår. I detta läge skulle företaget kunna göra oskäliga monopolvinster. Denna risk motverkas dock bäst genom etableringsfrihet - inte genom monopol i skydd av lagstiftning. En konsekvens av socialdemokraternas uppfattning - att i praktiken skall ha monopol på aktiehandeln - är att de inte anser att det är lämpligt att tillstyrka de framförda önskemålen om regional och lokal aktiehandel. Denna uppfattning är principiellt oacceptabel. Det är svårt att se logiken i att t.ex. Volvoaktier får handlas i börshusen i , , och - men inte i . Det är angeläget att samtliga finansiella marknader får en och samma tillsynsmyndighet. Denna myndighet måste få en kompetent ledning och erfor- 4 Detta är viktigt inte minst för aktörernas förtro- Mot. ende för marknadsplatserna. Dagens tillsynsverksamhet uppfyller inte den N318 Samtliga marknader måste tillämpa samma marknadsetik. Denna etik måste stå väl i överensstämmelse med den som gäller på de största marknadsplatserna. I annat fall kommer inte att kunna hävda sig i konkurrensen. Att konkurrera med dålig marknadsetik är inte någon önskvärd eller framkomlig väg. God etik skapas bäst genom en snabb effektiv självreglering under tillsyn av . Endast i undantagsfall bör lagreglering tillgripas. 3.4 Inga statliga styrelseledamöter De statliga representanternas dominerande ställning i börsstyrelsen skiljer sig från vad som gäller i andra länder. Det finns inga skäl att ha statliga styrelseledamöter. Det kan ifrågasättas om tillsynsmyndigheten - bankinspektionen - i känsliga eller svårbedömda fall kan reagera mot beslut som fattats av de statliga representanterna! Statens tillsyn över banker, försäkringsbolag och finansiella marknadsplatser skall ske genom en kompetent tillsynsmyndighet och ej, som gäller, genom statliga styrelserepresentanter eller genom statens rätt att förhandsgodkänna styrelseordförande i banker. 3.5 Ägande över gränserna Inom - och särskilt inom EG - pågår en omfattande liberalisering av gällande lagar i syfte att möjliggöra för utlänningar att förvärva företag. I princip rivs alla hinder. Endast nationella säkerhetsintressen skall kunna utgöra hinder för förvärv. Denna liberala inställning skall naturligtvis gälla även banker, försäkringsbolag och andra företag inom den finansiella sektorn. Vi anser att bör få en motsvarande lagstiftning som går minst lika långt som den inom EG. Varje tal om behov av kollektivt nationellt kapital är ett steg tillbaka i tiden. Insiderlagstiftning är mera avsedd för moraluppbyggnad än för tillämpning i domstolar. Erfarenheterna visar att bevisningen är svår. Vi anser därför att förtroendet för marknadsplatserna kräver en insiderlagstiftning som tillämpas strängt. En anpassning av gällande regelverk till är angelägen. Den minskade handeln på de finansiella marknaderna i utgör ett hot som måste mötas genom aktiva åtgärder för att stärka konkurrenskraften. Den viktigaste åtgärden är utan vidare ett avskaffande av omsättningsskatten på aktier och andra värdepapper. svenska marknaderna gentemot utlandet. En betydande del av handeln med Mot. de svenska aktier som är noterade på utländska aktiebörser äger numera N318 rum i utlandet. Enligt uppgifter från anses dessutom omsättningsskatten på aktier och andra värdepapper ge en statsfinansiell förlust om ca 200 milj. kr./år genom de effekter den skapat på marknaden. Andra bedömare uppskattar statens förlust till mer än 800 milj. kr. har en väsentlig skärpning av reavinstbeskattningen skett. Den står i skarp kontrast mot utvecklingen utomlands. I en avreglerad värld med integrerade finansiella marknader kan i längden inte avvika väsentligt från den internationella miljön i skattehänseende. Realisationsvinstskatt bör därför endast tas ut på verkliga vinster - efter det att hänsyn tagits till inflationen. bör långvariga innehav undantas från reavinstskatt i likhet med vad som gäller i flertalet länder. 4.3 Enkelbeskattning av utdelningar I flertalet länder i enkelbeskattas utdelningar från aktiebolagen. Vi anser att detta bör gälla även i . Detta bör ske genom att bolagets skatt på utdelade vinstmedel får dras av från mottagarnas skatt. Då uppnås konkurrensneutralitet mellan svenska företag och företag i andra länder. 4.4 Ökad rörlighet i ägandet Inom EG pågår ett arbete för att underlätta förvärv av företag utifrån filosofin att förändringar är till det bättre. I en rapport till har föreslagits att korsägande mellan bolag och aktier med olika röstvärde bör begränsas eller helt förbjudas. Rätten för ett bolag att köpa egna aktier skall endast få ske efter beslut av bolagsstämman och då maximeras till av aktierna. Rätten att köpa egna aktier finns inte i varför en sådan begränsning inte möter några problem för oss. Vad avser det korsvisa ägandet har vi tidigare starkt kritiserat denna företeelse. Korsvist ägande skiljer i stor utsträckning ägandet från inflytandet. Enligt vår uppfattning skall ägande och inflytande höra ihop. Systemet skapar dessutom närmast ointagliga fästningar av korsvist ägda företag, där förändringar endast kan komma inifrån. Detta skadar marknadens funktion. I första hand bör det korsvisa ägandet bringas att upphöra genom självreglering. Om detta misslyckas kan i andra hand lagstiftning tillgripas i enlighet med vad som kan komma att gälla inom EG. Den graderade rösträtten på aktier har utretts. Vi anser att - som tidigare nämnts - ägande och inflytande skall ha ett samband. Det finns anledning att noggrant följa den utveckling som sker inom EG och anpassa det svenska regelverket därefter. Marknaderna fungerar bäst med en flexibel och effektiv självreglering. I av snabb utveckling kan självregleringen snabbare än lagstiftningen an passa sig till nya konkurrensförhällanden i den snabba förändringen i om- Mot. 1989/90 världen. Lagstiftningen på området bör därför göras så begränsad som möjligt och främst ange ramarna för verksamheten. Dess ramar skall skapa förutsättningarna för en fri konkurrens på lika vilkor, och ge allmänheten förtroende för marknadsplatserna. En stor del av vårt näringsliv består av företag som inte är noterade på någon marknadsplats. De flesta faller in under begreppet fåmansbolag. Deras kapitalförsörjning sker främst genom kreditinstituten men till en del även genom olika statliga fonder och organ. De nya företagen är ofta inte tillräckligt kreditvärdiga. I genomsnitt ger insatser i nystartade företag en negativ företagsekonomisk förräntning. innebär nyföretagandet stor samhällsnytta. Detta har man insett i de flesta länder i västvärlden och anpassat skattesystemet därefter. Utomlands är s.k. venture-capital-företag vanligt förekommande. Dessa går in med minoritetsposter i nya företag och stärker därmed deras kapitalbas. Genom förmånliga skatteregler har detta gynnats som nya företag tillförts både kapital och kompetens. I har staten försökt lösa problemet genom utvecklingsfonder, Investeringsbank, Industrifonden, STU m.fl. Resultaten har varit blandade. Ett exempel på hur skattefördelar i kombination med ny marknadsstruktur bidragit till en bättre riskkapitalmarknad för de lite större småföretagen är den s.k. OTC-börsen. De mindre småföretagen saknar dock fortfarande en bra form för riskkapitalförsörjning. En förändring av skattelagstiftningen som i likhet med utvecklingen i utlandet gynnar små- och nyföretagandet - till skillnad mot skatteomläggningen som går i motsatt riktning - är ytterst angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de finansiella marknadernas betydelse, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förutsättningarna för att utgöra ett finansiellt centrum, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handel med aktier och värdepapper utanför , 4. att hos regeringen begär förslag till ändring av 5 § lagen om beträffande fondstyrelsens sammansättning i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att beslutar att 7 kap. 11 § bankaktiebolagslagen (1987:618) skall lyda i enlighet med förslag i NU 1987/88:20 reservation 9, val av styrelseordförande i affärsbank, 6. att hos regeringen begär förslag till ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618) beträffande statliga representanter i bankstyrelser i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att införa en insiderlagstiftning som står i överensstämmelse med , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om korsvist ägande, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskkapitalförsörjning. () () 1989/90 N318