mot · GD02U242 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U242 av m.fl. (vpk) Miljöbistånd till och I lever 12 miljoner människor i s.k. ekologiska katastrofområden, vilket motsvarar nära en tredjedel av befolkning. Ett av de mest drabbade områdena är Katowiceregionen där av kol bryts i 67 olika kolgruvor. I detta område är cancerfrekvensen högre än det polska genomsnittet. Spädbarnsdödligheten är fem gånger större än i . av barnen föds för . I staden (i ) är klorhalten sex gånger större än det polska gränsvärdet, blyhalten tio gånger högre, benspyren 13 gånger större och svavelvätehalten trettio (30) gånger större än gränsvärdet. En stad där varannan graviditet ger ett friskt, normalt barn. I staden i samma område står Nowa Huta för av föroreningarna. Effektiv rökgasrening saknas. Det blir innevånarna som får betala med sin hälsa och sina liv. 26 av 1000 nyfödda dör i späd ålder jämfört med 6 nyfödda i . fler än i övriga drabbas av lungcancer. I Maardu i pågår brytning av fosforit. I Maardu är barnen dubbelt så sjuka som i renare områden. Det är framför allt andningsorgan, blod och nervsystem som drabbas. Barnen har oftare rakitis och hudåkommor. I finns fjärde största luftförorenare - två värmekraftverk som drivs med oljeskiffer och som släpper ut svaveldioxid . Luften i är ofattbart dålig. Halterna av koldioxid, sot, ammoniak och tungmetaller ligger 14 gånger högre än de tillåtna värdena. I Sillamäe ligger en urananrikningsanläggning. Här har nästan vart tionde barn tappat sitt hår och vart tredje barn lider av hudsjukdomar. Den här uppräkningen kunde bli mycket, mycket längre. Dessa länder tar sina första steg mot demokrati, efter att varit förtryckta av auktoritära regimer. De gamla makthavarna har abdikerat. får som vanligt i historien folket städa upp i röran. Till ett av dessa länder, , är regeringen villig att ge den gentila summan av . Varav större delen ges i form av exportkrediter, som hamnar i svenska storföretagsfickor. Medan tycker att han har spenderbyxorna på sig ger (!!) på andra sidan jordklotet och utan tidigare kontakter med . - att vi i direkt bistånd till ger 800 miljoner /91, kombine- Mot. 1989/90 rat med skuldbyten enligt principen dept/nature swap, U242 - att vi i direkt bistånd till ger 200 miljoner under budgetåret 1990/91, - att biståndet till inte tas från u-landsbiståndet utan anslås av särskilda medel. Angelägna projekt på kort sikt i Stöd för att rusta upp samarbetet mellan och . Miljövänortssamarbetet är fungerande eller på väg att startas mellan ett trettiotal städer i och . Bland städer med sådant samarbete finns t. ex. Göteborg-Kraköw, och Lund-Zabrze. Samarbetet är inriktat på åtgärder inom vatten- och luftvård, avfallshantering m.m. Här deltar såväl myndigheter och politiker som företag, universitet, sjukhus, kyrkor och privatpersoner. Gensvaret är stort och kunde utvecklas än mer om inte vissa delar av kommunallagstiftningen lade hinder i vägen. (Detta tar vi upp i en annan motion.) För att stärka arbetet behövs samordning. Stöd till miljöorganisationer i . kan här hjälpa till med kurser och studiematerial i opinionsbildning och föreningsarbete. Ge organisationerna stöd till utländsk litteratur, kontorsutrustning och kopieringsutrustning. Ge stöd till deltagande i möten och konferenser i utlandet. Telekommunikationerna i är urusla. För att ett framgångsrikt miljösamarbete skall komma till stånd krävs därför servicecentra för miljövård. Dessa bör ha tillgång till modern telefoniutrustning som telefoner, telefaxar, datorer m.m. Till att börja med bör ett huvudcentrum organiseras i . Stöd till Svensk-Polska miljöföreningens verksamhet i . Organisationen har visat ett gediget och framgångsrikt kunnande i att stöda ett miljöarbete i . Man planerar nu att utvidga miljösamarbetet. Man vill intensifiera sitt informationsarbete om miljösamarbete med . Utvidga kurs- och praktikmöjligheterna i för polska studenter, utveckla vidare och fortsätta arbetet för en effektivare energianvändning i . Stöd till ett samarbete mellan och på hälsoområdet. Som beskrivs här ovan är hälsoläget akut i delar av . Åtgärder i t ex kan inte vänta. kan bidra med sjukvårdsutrustning (bl.a. engångsmaterial, sprutor, nålar m.m.). På grund av bristande utrustning sprids bl.a. gulsot nästan epidemiskt. Läkemedel saknas också. Här behövs först och främst basvaror till läkemedelsindustrin. Även ett stöd för att få den polska förvaltningen på hälsovårdsområdet att fungera behöver organiseras. Här behövs först och främst organisatörer på managementnivå, som med fördel kan utbildas i . Stödet kan förmedlas genom som fungerar som en länk mellan den polska hälsovården och ett antal svenska organisationer och företag. Stöd till utformning. Den polska floden (Weichsel, ) anses av många miljöexperter vara den största enskilda förorenaren av tillrinningsområde. Enligt dessa bedömare kommer ca 30-40 % av de näringsämnen som hamnar i från Wislas nederbördsom- Mot. För att kunna börja en analys av vad som måste till i form av ekologiskt U242 tänkande och reningsåtgärder för att stoppa dessa utsläpp måste projektet få resurser till detta. Basvaror, bl.a. mat, tillhör de mest prioriterade områdena. Här föreslår vi att bidrar med sitt spannmålsöverskott för att lindra den mest akuta krisen. Vpk vill att går till det kortsiktiga stödet. Långsiktigt strukturellt stöd i kampen för att vända utvecklingen i Reningen av Wisla med bifloder Vi föreslår ett stöd för att lösa ett av största miljöproblem. saknar nästan helt reningsverk för avloppsvatten. är enda huvudstad utan reningsverk. Svenska ambassaden hävdar att 7 0008 000 reningsverk skulle behöva byggas. Förutom organiska ämnen är floden helt förgiftad av bl a tungmetaller och klorerade organiska ämnen. En beräkning visar att enbart Utrataflodens (en biflod till en biflod till Wisla) rening skulle kosta ca . När det gäller Wisla finns redan ett fungerande samarbete mellan bl a den USA-stödda fonden för polska jordbruket (FDPA), flera banker och kreditinstitut i olika länder samt vad gäller skuldbyte (debt for nature swap). I det här fallet byter man utlandsskuld mot miljöinvesteringar. Den polska skulden i uppgår till ca . Ett sätt att bidra till en fortsättning av från svensk sida kan bestå i att som förvaltar denna skuld får sälja andelar i den polska utlandsskulden, i detta fall till Världsnaturfonden. Energibesparing för att få bra miljö och bra industri Den svenske gjorde för sedan ett uttalande där han menade att vad behövde först och främst var mer energi för att få hjulen att rulla. Vad som slår en är att mer fel kan man inte ha vad gäller företagande och energi i . Vad behöver för att inte bli än mer miljöförstört och för att hjulen skall rulla även om några decennier är energibesparingar, inte energislöseri. eldar man i hög grad för kråkorna. Energislöseriet är enormt och enda långsiktiga vägen att gå är genom strukturella förändringar inom industrin och gruvnäringen. Vissa gruvor har en så pass miljöförstörande effekt att en rening av Wisla i princip blir omöjlig utan att dessa stängs. ligger på grund av den debatt vi haft om kärnkraften långt framme på det alternativa energiområdet och kan med modern teknik stödja en ökad användning av alternativa energikällor. Rening och energibesparing i Det fruktansvärt nedsmutsade är högprioriterat vad gäller rening och energibesparing. arbetar här med projekt som ligger i linje med våra tankar om strukturella förändringar av den tunga indu- 14 Det räcker alltså inte med den s k end of the pipe-tekniken. Filter i Mot. skorstenen klarar inte de långt gående förändringar som behövs. industrin måste både spara energi och klara sin rening för att den skall kunna fortsätta att arbeta. Man måste gå till källorna för energislöseri och nedsmutsning. En del av stöd kan med fördel kanaliseras genom detta projekt. Omvandling av jordbruket i jordbruk är mycket ålderdomligt. De enskilda gårdarna är mycket små och tekniskt efterblivna. Den modernisering av jordbruket som är nödvändig måste undvika de misstag som det svenska jordbruket gjort. Här kan genom sina erfarenheter bidra med mycket för att undvika ytterligare förstörelse av jorden. kan delta i skapandet av ett tekniskt progressivt, ekologiskt jordbruk. Vi föreslår att en del av vårt stöd går till det polska jordbruket. Vi föreslår att 500 milj. kronor går till stöd för strukturella förändringar på miljöområdet i . Miljöförstöringen i de baltiska staterna I inledningen till motionen ger vi några miljöbilder från det estniska samhället. En skakande miljöbild. De gigantiska utsläpp i luft och vatten, som verkligen hotar människors livsmiljö, måste drastiskt minskas i . För att få en analys av de kort- och långsiktiga miljöproblemen och var varje enskild insats kan göra mest nytta föreslår vi att en miljöattachétjänst inrättas på konsulatet i . Vi föreslår att 200 milj. kronor anslås till stöd för miljöförbättrande åtgärder i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna atl bistånd till inte bör tas från u-landsbiståndet, 2. att anslår 300 milj. kr. för /91 till angelägna projekt på kort sikt i enligt vad som angetts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bör stödjas i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att anslår 500 milj.kr. för /91 till långsiktigt strukturellt stöd i enligt vad som angetts i motionen, 5. att hos regeringen begär att en miljöattachétjänst inrättas i enligt vad som angetts i motionen, 6. att anslår 200 milj. kr. för /91 till miljöförbättringar i enligt vad som angetts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 U242