mot · GD02Ub587 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub587 Det är ett känt faktum att allt fler privatpersoner (och familjer) hamnat eller kommer att hamna i den s.k. skuldfällan. Ett flertal undersökningar och utredningar belyser detta, bl.a. /90:1 Hushåll i ekonomisk kris. En utredning från visar attea. (siffran torde vara större ) av bidragssökande är sådana människor som har inkomster en bra bit över existensminimum, men som ändå inte klarar sin ekonomi på grund av att räntor och amorteringar på framför allt stora konsumentlån stiger mera än man förmår betala av (=skuldfällan). Anledningen till denna utveckling är väl känd och skall ej redogöras för här. Staten har reagerat på detta växande samhällsproblem framför allt genom förebyggande åtgärder. Så har t.ex. inrättats en Spardelegation, man har tillsatt en utredning som tagit fram förslag till restriktioner på konsumentkreditområdet, etc. Vidare har man ålagt kronofogdemyndigheterna att arbeta med förebyggande verksamhet, framför allt genom information i skolor. Utredning pågår också för införande av ett skuldsaneringsinstitut. De ovannämnda åtgärderna kommer förhoppningsvis att få avsedd effekt. På kort sikt kommer dock antalet människor i eller på väg in i skuldfällan att fortsätta öka på grund av redan tagna krediter. Stigande räntor kombinerade med minskade ränteavdrag drabbar i detta avseende inte minst de som lever på marginalen. Förutom de sociala, psykologiska och naturligtvis ekonomiska problem som drabbar personerna i fråga, växer också trycket på den samhällsapparat och de handläggare inom statlig och som skall ta hand om dessa människor. Hos såväl socialförvaltning, hemkonsulent- och konsumentsekreterarverksamheten inom kriminalvården och kronofogdemyndigheterna känner man redan av detta. Även institutioner som ägnar sig åt själslig och kroppslig vård, dvs. kyrkan och sjukvården, får mer att göra med människor i ekonomisk kris. Ofta kanske samma person vänder sig till flera institutioner som ovetande om varandra handlägger ärendet. Eftersom problemet med skuldsanering och skuldrehabilitering är relativt nytt och outforskat samt att det delvis berör också nya samhällsgrupper - de utåt sett socialt etablerade människorna, som handläggare inom inte brukar möta så ofta - ställs nya kunskapskrav. Den traditionella utbildningen på högskolan för blivande socialsekreterare saknar detta samlade grepp om en skuldsatts mångfasetterade problem. 1989/90 Ub587 Detta nya kunskapsfält, som är en skärningspunkt av frågor inom civilrätt, ekonomi, socialrätt och kommunalrätt förtjänar beteckningen skuldsaneringsrätt. För att rusta handläggare av skuldsatta människors problem och för att tillvarata samhällets resurser på ett effektivt och kostnadsbesparande sätt fordras en rationell och enhetlig utbildning i ämnet skuldsaneringsrätt. Denna utbildning torde också utöver kommuner och fackliga organisationer kunna bli intressant för banker, försäkringsbolag, finansinstitut, m.fl. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämnt skuldsaneringsrätt inrättas inom högskolan. skuldsatta personers problem kommer man in på många olika områden av rättslig och ekonomisk natur; exempelvis - gränserna för den kommunala kompetensen vad gäller borgen och garantier, - skatterätt med regler om existensminimum, jämkning, avdrag m.m. - exekutionsrätt/obeståndsrätt, främst reglerna för utmätning samt konkurs och ackord.