ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A79 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:A79 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet Skattefrihet för bärplockning m.m. i skogen Vissa naturtillgångar kan bara tas tillvara med en så stor arbetsinsats, att det inte ger mycket pengar.Det kan ändå bidra till försörjningen i glesbygden. Bär-, svamp- och kottplockning i skogen t.ex. är ansträngande och tar tid. Men det är självfallet värdefullt för vårt land att folk ändå bjuder till och bärgar denna skörd, som annars skulle förfaras. Det är inte rimligt att jämställa detta arbete med beskattningsbart förvärvsarbete. Lönen man får för mödan, om man säljer till uppköpare, är liten redan utan skatt. Kräver samhället dessutom skatt, kommer de flesta att sluta plocka till försäljning.Uppköpare och industrier kan naturligtvis importera sina råvaror, men det är fel att samhället tvingar fram en sådan utveckling. I har man enligt uppgift rätt att plocka och sälja så mycket man vill utan att bli beskattad. I gäller ännu att de första inte behöver deklareras. Det finns förslag att ta bort denna särbestämmelse. I den regionalpolitiska propositionen föreslår regeringen att ekonomiskt stöd skall utgå till vissa glesbygds- och landsbygdsområden, t.ex. lokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag, sysselsättningsstöd och nedsättning av sociala avgifter. Det vore rimligt att se på skattebefrielsen för plockning i skogen som ett regionalpolitisk! stöd.Liksom i bör man ha rätt att plocka bär, svamp och kottar hur mycket som helst utan att bli skattskyldig vid försäljning av detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om skattebefrielse av regionalpolitiska skäl för plockning av bär, svamp och kottar i skogen. () () () () gotmb 96430, 1990
mot · GD02A83 · 1990-03-26 00:00:00 — Det finns visserligen anledning att beakta de särskilda regionalpolitiska förhållandena i . Det finns emellertid inte anledning att lägga fram förslag om särskilda medel till just . De verksamheter i som regeringen anser skall erhålla stöd kan stödjas inom ramen för länsanslaget. 13.7 D 11 Riskgarantilån Vi beräknar kostnaderna för det av oss föreslagna systemet med riskgarantilån till under kommande budgetår. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att nedsättningen av socialavgifter i stödområde 1 skall gälla alla verksamheter förutom offentlig sektor, i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målen och medlen för regionalpolitiken, 3. att avslår vad regeringen föreslagit beträffande regionalpolitisk företagsstöd i samband med investeringar i byggnader och maskiner, 4. att beslutar att införa ett system med riskgarantilån i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att beslutar att godkänna riktlinjer för utvecklingsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att beslutar att godkänna riktlinjer för sysselsättningsstöd i enlighet med vad i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den högre utbildningens kvalitet, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de krav som måste gälla även för utbildning i form av distansundervisning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samordning av och tydligare klargörande av ansvaret för distansundervisningen, 10. att beslutar att godkänna riktlinjer för forskning vid mindre högskolor i enlighet med vad i motionen anförts, 11. att avslår regeringens förslag om särskilda regionalpolitiska insatser i i enlighet med vad i motionen anförts. 12. att avslår regeringens förslag om inrättande av en Mot. myndighet för glesbygdsfrågor i enlighet med vad i motionen anförts, A83 13. att avslår regeringens förslag att till Lokaliseringsbidrag för /91 anvisa ett reservationsanslag av , 14. att till Lokaliseringsbidrag på tilläggsbudget på statsbudgeten för /90 anvisar ett reservationanslag av , 15. att till Nedsättning av socialavgifter för /91 anvisar ett förslagsanslag av , 16. att till Sysselsättningsbidrag för /91 anvisar ett förslagsanslag av , 17. att till Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 18. att till Glesbygdsdelegationen för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 19. att till Riskgarantilån för /91 anvisar ett reservationsanslag av . () ()
mot · GD02A84 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:A84 med anledning av prop. 1989/90:76 1989/90 Regionalpolitik för 90-talet A84-89 Den revidering av stödområdesgränserna som föreslås i propositionen kan i stort godtagas, även om vissa justeringar måste göras. har under en följd av år tillhört landets två-tre hårdast drabbade län vad gäller andelen arbetslösa. Andra län har erhållit särskilda paket för att hindra hög arbetslöshet. Så har inte varit fallet med . När Bergslagslänen fick särskilda pengar räknade vi i med att få del av dessa pengar. Tyvärr tycks det som att vi alltid hamnar vid sidan av statens stöd. Så blev också fallet med Bergslagspaketet. och kommuner skall naturligtvis höra till Bergslagsområdet och få del av dess speciella stöd. Vad gäller stödområdesgränserna måste dessa ändras i förhållande till regeringens förslag så att och kommuner tillförs stödområde 2. Skulle inte biträda detta måste under alla förhållanden hänsyn tas till länets svåra problem vid fastställandet av länsanslaget. I partimotionen 1989/90 - av m.fl. - föreslås att får för satsningar på järnvägstrafik. Snabbtåg mellan och tillhör de angelägnaste investeringarna inom detta område. För skulle denna satsning ha mycket stor betydelse för utvecklingen av näringslivet och arbetsmöjligheterna för många av länets innevånare. I ovannämnda motion föreslås även extra för upprustning av landets vägar. Huvuddelen av dessa pengar får en regionalpolitisk effekt då läns- och enskilda vägar prioriteras. I finns många angelägna vägprojekt som kan få sin lösning med detta förslag. Förutom att projekten i sig skapar många arbetstillfällen uppnår vi en bättre infrastruktur som för framtiden ger länet bättre förutsättningar att utvecklas på ett bra sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att såväl som kommuner får del av Bergslagspaketet, 2. att beslutar att och kommuner får ingå i stödområde 2, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Gävle- Mot. borgs län får utökade medel vid fördelningen av länsanslagen.
mot · GD02A90 · 1990-03-26 00:00:00 — 1989/90: A90 med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet Att Bergslagen har bra förbindelser torde vara en av de viktigaste förutsättningarna för utveckling! Goda kommunikationsmöjligheter är en grundläggande förutsättning för att en region skall kunna utvecklas. Hur kommunikationssystemen är utformade liksom transporternas effektivitet betyder allt mer för näringslivets val av lokaliseringsort och för dess utveckling. För de enskilda medborgarna är snabba förbindelser och god tillgänglighet av mycket stor vikt. län har både geografiskt och demografiskt ett centralt läge i . Både vägar och järnvägar i såväl öst-västlig som nord-sydlig riktning sammanstrålar i län. Förbättringar av de större kommunikationslederna i och genom länet och ett utvecklat trafikutbud skulle ge län och hela Bergslagen stimulans till utveckling och tillväxt. skulle detta vara till nytta för hela det mellansvenska inlandets utveckling. Starka skäl talar således för ett utvidgat stamvägnät, där från söderut genom Bergslagen och län byggs ut till en Bergslagsdiagonal. Det skulle innebära såväl ett starkt stöd för tillväxt i Bergslagen som en nödvändig avlastning av och en utveckling av som knutpunkt. Därtill uppnås ekonomiska vinster genom kortare körsträckor, miljö- och trafiksäkerhetsvinster. Starka skäl talar också för att järnvägsprojekten i med fortsättning västerut bör fullföljas i sin helhet. är och kommer under överskådlig framtid att vara det bästa masstransportsättet för både gods och passagerare. Därtill kommer miljöskäl. och är av utomordentligt stor betydelse för trafikförsörjningen och utvecklingen i län, i Bergslagen och i hela det mellansvenska inlandet. Även järnvägstrafiken från över Bergslagen till och har stor betydelse för regionens utveckling. I den moderata partimotionen med anledning av proposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor föreslås bl.a. att ytterligare anvisas för väginvesteringar och vägunderhåll samt att anvisas ca utöver regeringens förslag för investeringar. Det är viktigt att dessa medel kommer vägar och järnvägar i län och Bergslagen till del för de projekt som ovan angivits. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en Bergslagsdiagonal från genom Bergslagen till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att järnvägsprojekten fullföljs.
mot · GD02A95 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:A95 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet Den regionalpolitiska propositionen aktualiserar frågor av stor betydelse för hela vårt land, även för län. Den fortgående strukturrationaliseringen inom jordbruket drabbar hårt de områden i länet vars utveckling under ett stort antal år varit svag eller rent av mycket negativ. Det senare gäller för den sydöstra länsdelen, där sysselsättningen inom jordbrukssektorn har en extremt hög andel av den totala sysselsättningen, mellan . Härav följer att en förstärkning av möjligheterna att genomföra regionala utvecklingsinsatser är påkallad. De här påpekade förhållandena bör beaktas vid ställningstagande till inriktningen av samhällets regionala utvecklingsinsatser och vid fördelning av det s.k. länsanslaget. Åtskilliga av propositionens exempel på områden inom vilka det är lämpligt att satsa förstärkta forsknings- och utveck- lingsresurser har behandlats i län. Ofta har detta skett i form av projekt som med hjälp av samfinansie- ring mellan olika intressenter kunnat komma till stånd. Härvid har bl a följande områden varit föremål för behandling inom projekt eller annan form av samverkan mellan olika parter: - förstärkning av kompetensen vid länets högskola - utrustning för förbättrade möjligheter att bedriva utbildning i samverkan mellan flera utbildningsanordnare - samverkan inom offentlig sektor - turism- och kultursatsningar - åtgärder för kvinnors företagande. I många fall har behov av vidareutveckling av satsningarna framhållits. Om så skulle kunna ske genom fördjupning på högre nivå (alltså i form av forskning) vore detta naturligtvis av stor betydelse för länet. Detta skulle givetvis vara betydelsefullt för länets högskolas utvecklingsmöjligheter. Denna behöver då inte komma på mellanhand vid stöd till högskoleverksamhet på andra håll i sydöstra . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiska medel för infrastrukturåtgärder inom vissa samhälls- och politikområden, att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning vid mindre högskolor. () lrhammar (c)
mot · GD02A99 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:A99 med anledning av prop 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet har i en partimotion fört fram sina ståndpunkter vad avser regeringens förslag till regionalpolitik. Med instämmande i dessa synpunkter vill jag därtill ta upp några frågor speciellt för län och . Utredningen 87 skapade stora förväntningar för sydöstra när den lades fram . Tyvärr har dessa inte infriats vad gäller län i den proposition som föreligger. har redan fått ett välbehövligt stöd i olika paket men resten av regionen är inte alls uppmärksammad. Det förtjänar att åter framhållas - vilket jag gjort i tidigare motioner - att län är som ett i miniatyr: det går bra i söder men betydligt sämre i norr. görs bedömningen efter ett genomsnitt som inte är rättvisande. Industrisysselsättningen i norra länsdelen har minskat med 1 968 arbetstillfällen - i södra delen endast med 18. Några åtgärder har redan tidigare föreslagits i motioner, nämligen utlokalisering av statlig verksamhet till och ökad satsning på turisttrafik . Vad gäller kommunikationerna i norra länsdelen bör riksvägarna få större andel av investeringsanslagen. föreslår att länsanslagen höjs med 145 milj.kr. utöver regeringens förslag. län bör bli ett av de län som kommer i åtnjutande av detta förhöjda anslag. Likaså bör få del av de ökade anslagen för forskning vid de prioriterade högskolorna. Vid bör miljöforskning särskilt uppmärksammas. Centrala projektmedel för länsövergripande projekt föreslås i propositionen för tre län i stödområde 1. Sådana medel borde också kunna utgå för övergripande åtgärder i sydöstra . Vad avser bör detta som framhålls i partimotionen även fortsättningsvis tillhöra stödområde. Länsanslagen måste även här ökas. De agrara näringarna är av största vikt för de båda länen och . Till detta avser jag dock att återkomma i samband med den livsmedelspolitiska propositionen senare i vår. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om regionalpolitiska åtgärder för och Mot. 1989/90 län.
mot · GD02Bo47 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo47 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Omlokaliseringen har inneburit stora möjligheter till att på lokal nivå göra studier på ett helt annat sätt än då man låg i . Nya kontakter med lantmäteriverket, samt högskolan har inneburit nya stimulerande miljöer. Dessa gemensamma satsningar har visat sig mycket positiva tvärtemot vad som sas från dem som motarbetade utlokaliseringen av statliga verksamheter. För att kunna skapa en kompetent och gedigen forskningsmiljö krävs också att man har intima och goda kontakter med andra forskare och forskningsinstitutioner på universitet och högskolor. Också detta har man kommit mycket långt med. I har SIB lyckats skapa gynnsamma förutsättningar då det gäller en bra forskningsmiljö med bra personalkompetens och andra kvalifikationer. Dessa har också vunnit internationellt erkännande och i vissa avseenden intar forskningen på SIB en tätposition. Det internationella kontaktnätet är också omfattande. Genom inrättandet och tillsättningen av professurer formaliseras SIB:s anknytning till universitetsväsendet. Efter krav från ledamöter i har det i tidigare aktualiserats frågor kring finansieringen av professurerna. Detta har resulterat i att SIB nu ges möjlighet att inrätta åtta professurer i olika ämnen. Man har också bemyndigats att inrätta doktorandtjänster. De nämnda professurerna skall tillsättas i den takt medlen dyker upp. SIB har medel för två doktorandtjänster. Två professurer är under tillsättning. Med hänsyn till de hårda neddragningar som skett och som inneburit personalnedskärningar befarar vi att tillsättandet av de andra tjänsterna kommer att ta mycket . Det är mycket angeläget att man nu tillsätter dessa tjänster. Därför behövs särskilda medel. Det är angeläget av en rad skäl att de föreslagna professurerna kan tillsättas. Det är dessutom vad tidigare riksdagsbeslut förutsatt. har i sin framställning yrkat särskilda medel om 3,5 milj.kr. för finansiering av fem professurer, sex doktorander samt fyra gästforskare. Vi anser att detta med fördel kan ske genom omdisponering av föreslagna medel. - 1 milj. kr. kan tas genom minskning av den del av BFRs öronmärkta an slag som disponeras av humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrå- Mot. det (). - 2,5 milj. kr. kan successivt överföras från anslaget B 12 på 12 miljoner som är avsett för det föreslagna nya teknikvetenskapliga forskningsrådet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen i uppdrag att omdisponera medel så att det överförs 3,5 milj. kr. för de av beslutade tjänsterna på . () ()
mot · GD02Bo48 · 1990-03-20 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en avveckling av verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av verksamhetsformer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för avveckling av statens råd för byggnadsforskning och finansieringen av experimentbyggande. () ()
mot · GD02Bo49 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo49 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ubl41 hemställs 1. att beslutar att med ändring av regeringens proposition öka stödet till experimentbyggande under /91 med . 2. att som sin mening ger regeringen till känna att byggforskningsrådet och bör ges nya direktiv enligt det ekologiska förhållningssättet till all byggd miljö, 3. att beslutar att anslå . för /91 till stöd för ideella organisationer inom det ekologiska byggandet och svensk byggnadsvård, 4. att begär att regeringen inrättar fem professurer med sex doktorandtjänster och fyra gästforskare inom ämnet ekologiskt byggande med hälsosanering av byggd miljö vid i inom en anslagsram på . för /91. () () () 1989/90 Bo49 Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Bo50 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo50 av Per () med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Betydelsen av tvärvetenskapliga samarbetsformer understryks i regeringens proposition 1989/90:90 om forskning. Men trots detta föreslår propositionen en överföring av resurser från sektorsforskningen till den grundläggande forskningen inom byggforskningsområdet. Inom byggforskningen avsätter byggforskningsrådet av dess forskningsbudget till FoU-verksamhet vid universitet och högskolor. Den i propositionen förordade lösningen att näringen skall ta ett ökat ekonomiskt ansvar för främst utvecklingsverksamheten är i och för sig bra, men det finns uppenbara risker om detta ansvar skall koncentreras till ett led i kedjan. Utvecklingsverksamheten som är mindre väl integrerad i forskningen kan med en sådan ordning komma att fortsätta utan en nödvändig förbättrad koppling till övrig kunskapsuppbyggnad. Finansieringsproblemen kan möjligen lösas på detta sätt för ett avsnitt i en schematisk uppdelning av FoU-processens olika led, men bättre vore att samordna resurserna och sträva efter att optimera utfallet. Propositionen tycks vidare visa på en successiv omvandling av BFR från ett sektorsforskningsorgan till ett grundforskningsråd. En sådan ordning är olämplig eftersom överblicken över hela FoU-processen därmed skulle förloras. BFR bör därför även fortsättningsvis ha karaktären av ett sektorsforskningsorgan. Denna strävan till överblick understöds inte minst av att väsentliga delar av FoU-verksamheten inom BFR:s ansvarsområde är tvärvetenskapliga och till inte obetydande delar skall samfinansieras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggforskningsrådets ställning som sektorsforskningsorgan m.m. gotab 96315, 1990
mot · GD02Bo51 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o51 med anledning av förs. 1989/90:9 1989/90 revisorers förslag angående stödet till Bo51-52 Revisorernas granskning av stödet till experimentbyggandet är välkommet. Experimentbyggandet i landet står inte i rimlig proportion till byggnadsvolymen och har fått en alltför snäv inriktning mot det rent tekniska i framför allt energiaspekter. Jag anser dock inte att stödet för energitekniskt experimentbyggande ska minska utan stödjer såväl i detta som i alla andra avseenden reservationen till förslaget från . Byggd miljö och byggnader kan inte liknas vid industriprodukter. Användningen är utsträckt över tiden och formar samhället på ett särpräglat sätt. Det är därför lite förvånande att en så omfattande byggnadsverksamhet som den svenska har kunnat fortgå utan fullskaleförsök med utvärdering, utsträckta över längre tidsperioder. För att ändå jämföra med en industriprodukt som bilen kan man konstatera att en bilmodell som man blir sjuk i, som i s.k. sjuka hus, skulle återkallas för åtgärd och att introduktionen av en ny bilmodell föregås av upp till decennielång utveckling av prototyper och följande tester. Det är en stor brist hos såväl byggnadsforskningen som hos materialutvecklare och entreprenörer att fullskaleförsök i färdigt sammansatta byggnader så sällan har skett och att ansvaret för missgreppen är så otydligt uppdelat mellan byggherrar, entreprenörer och samhälle. Det förhållandet att stödet till experimentbyggandet i hög grad har gått till energitekniken och att detta nu kritiseras får inte innebära att man minskar på detta stöd. Tvärtom bör nu den energitekniska utvecklingen sättas in i ett mer tvärvetenskapligt angreppssätt. Det ekologiska byggandet, som har vunnit stark popularitet bland många människor, är en utmärkt bas för att pröva de mera sammansatta effekterna av ett nytt byggande i vilket kulturella, tekniska, sociala, ekonomiska och miljömässiga målsättningar samlas i en syntes - det goda boendet, det goda livet, det miljövänliga samhällsmönstret. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs Bo51 att som sin mening ger regeringen till känna att och bör inrikta experimentstödet mot ekologiskt byggande och föreslå nödvändiga institutionella resurser.
mot · GD02Fi34 · 1990-03-19 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Forskning om den offentliga sektorn och dess verksamhet Med stöd av forskningspolitiska beslut inrättades en delegation för forskning om den offentliga sektorn. Delegationens verksamhet behandlades på nytt forskningsproposition. Moderata samlingspartiet har vid båda tillfällena motsatt sig den av regeringen föreslagna delegationen. Vi anser i likhet med regeringen att den offentliga forskningen är ett eftersatt forskningsområde och att det finns stöd att uppmuntra sådan forskning. Men vi anser att detta bör ske via forskningsråden, företrädesvis och , samt stiftelsen . De forskningsresurser som står till förfogande bör enligt vår mening inte splittras på en rad mindre delegationer. Regeringen har kommit till samma uppfattning som moderata samlingspartiet och föreslår i forskningspropositionen att delegationen om den offentliga sektorn skall upphöra . För att avsluta pågående forskningsprojekt eller för att stödja projekt som är en direkt fortsättning på projekt som tidigare fått stöd anslås medel under trettonde huvudtiteln, anslaget Vissa utvecklingsåtgärder (prop. 1989/90:100 bil. Det är emellertid inte möjligt att av propositionen utläsa hur stor andel av anslaget som förutsatts avsättas för detta ändamål. Vi motsätter oss inte att redan beslutade projekt slutförs men vidhåller vår uppfattning att forskning om den offentliga sektorn skall stödjas företrädesvis via , och . Vi anser därför att det inte behövs något speciellt programarbete för detta, varför vi motsätter oss de föreslagna förstärkningarna av anslaget Utredningar m.m. med . för /91 liksom de föreslagna tillskotten på . /92 och . /93, dvs. en total bas om . vid periodens slut. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag att under reservationsanslaget Utredningar m.m. under trettonde huvudtiteln för /91 anvisa . utöver vad som föreslagits i proposition 1989/90:100 bil. 2. att som sin mening ger regeringen til! känna vad i mo- Mot. tionen anförts om formerna för stöd till forskning om den offentliga Fi34 In g-B rit t () () ()