mot · GD02Fi705 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi705 av m.fl. (m) Genom sitt ansvar för valuta- och kreditpolitiken har en viktig roll i kampen mot inflationen. När finanspolitiken befinner sig i ett balansläge, blir det främst penningpolitiken som får svara för åtgärder i stabiliseringssyfte. Den minskande tilltron till keynesiansk konjunkturpolitik har medfört en internationell tendens att finanspolitiken ges en mer långsiktig inriktning mot strukturella mål, medan stabiliseringspolitiken i växande utsträckning bedrivs med penningpolitiska medel. Allmänt kan konstateras att detta lett till större effektivitet i kampen mot inflationen och därmed också till en mer balanserad tillväxtprocess. Erfarenheten visar emellertid dessutom på ett starkt samband mellan framgång i stabiliseringspolitiken och oberoende för berört lands centralbank. Detta framgår av diagrammet, som hämtats ur tidskriften . Centralbankers oberoende och inflationstakt (genomsnitt 1973-86) riksbank intar således i detta hänseende en mittenposition bland Mot. 1989/90 industriländernas centralbanker. Av tradition är en myndighet direkt under . Det starka politiska inflytande över verksamheten som denna ställning medfört tunnades dock ut något vid ikraftträdandet av en ny riksbankslag . I denna riktning verkade ändringar i sättet att utse ordförande i riksbanksfullmäktige och riksbankschefen. Den ökade betydelse som tillmäts penningpolitiken tillsammans med konstaterade svårigheter att bringa ned den svenska inflationstakten i nivå med vad som förekommer i viktiga konkurrentländer gör det nu angeläget att ytterligare steg tas för att stärka oberoende. I det följande anges ett antal förändringar som skulle tjäna detta syfte. Vid översynen av organisation avskaffades regeringens rätt att utse ordföranden i riksbanksfullmäktige. är det förbjudet att förena ledamotskap i fullmäktige med uppdrag som statsråd eller som styrelsemedlem i svenskt kreditinstitut eller fondkommissionsbolag. Syftet med den senast företagna förändringen var att frikoppla regeringen från den direkta ledningen av , som ju är ett organ. Mot denna bakgrund får det anses strida mot den nya lagstiftningens andemening att via val i en statssekreterare i sitter kvar som ordförande i riksbanksfullmäktige. Förbudet för ett statsråd, exempelvis finansministern, att ingå i fullmäktige borde i lika mån gälla dennes närmaste politiske medarbetare. Av motsvarande skäl bör från valbarhet till riksbanksfullmäktige fortsättningsvis uteslutas samtliga anställda i statsdepartementen. Övriga av valda ledamöter av riksbanksfullmäktige har i allmänhet varit riksdagsledamöter. Bortsett från de restriktioner som därmed uppkommer med avseende för uppdraget, förekomsten av finansiell expertis m.m. medför naturligtvis detta en betydande inverkan av aktuella politiska överväganden. Enligt vår mening bör inte heller uppdraget som riksdagsledamot vara förenligt med ledamotskap i riksbanksfullmäktige. bör i stället till fullmäktigeledamöter utse personer med dokumenterad ekonomisk kompetens, inhämtad på både teoretisk och praktisk väg. Med dessa förändringar skulle sammansättningen av den svenska styrelse mera likna vad som gäller i utländska centralbanker med en oberoende ställning, såsom den tyska förbundsbanken och Federal Reserve i . Fullmäktigeledamöternas självständighet stärks också om ledamöternas mandatperiod förlängs från nuvarande och om inte alla ledamöter väljs . Som exempel kan nämnas att de sju ledamöterna i den amerikanska styrelse utses , varvid tillsättning av en ledamot sker . Vi föreslår att ledamöterna i riksbanksfullmäktige skall väljas för en period av med förnyelse av en plats . valberedning har därvid att tillse att förslagsrätten följer gängse regler för att återspegla aktuell mandatfördelning mellan partierna. Före den senaste översynen av lagstiftningen gällande fanns inget ändamål för verksamheten angivet. Utländska centralbanker har ofta en ändamålsparagraf, som vanligen framhåller uppgiften att verka för ett stabilt penningvärde. övervägde i sitt slutbe- 3 tänkande (SOU 1986:22) införandet av en sådan föreskrift men stannade för Mot. att endast i mera teknisk mening beskriva uppdraget som att föra valuta- och Fi705 kreditpolitik samt främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. En mer självständig riksbanksledning behöver emellertid enligt vår mening en mer preciserad målangivelse med ett ekonomisk-politiskt sakinnehåll. RF 9 kap, 12 § bör således utvidgas med föreskriften att har till uppgift att värna kronans yttre och inre värde. Även om strävan skall vara att tillförsäkra en mer självständig ställning kan naturligtvis inte dess verksamhet bedrivas frikopplad från den ekonomiska politiken i övrigt. Redan vid den föregående översynen av lagstiftningen tillkom regler om samrådsskyldighet med regeringen. Samråd med bör säkerställas genom att riksbankschefen framträder inför finansutskottet. Förutom i samband med överlämnandet av årsberättelse bör detta ske strax efter öppnande samt i anslutning till behandlingen av regeringens finansplan och reviderade finansplan. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att stärka oberoende i enlighet med vad i motionen anförts. () () () ()