ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo853 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo853 av (vpk) Hotet mot lägre organismer Det talas ofta om hotet mot många av arterna. Ofta rör det sig om iögonfallande arter, såsom fåglar, däggdjur eller vackra blommor. Dock är hotet minst lika alarmerande mot många arter som man ibland kallar lägre organismer. Det kan vara allt från insekter till olika former av mikroorganismer. Många arter inom dessa grupper har redan försvunnit utan att vi ens har märkt det. Ännu fler är antagligen akut utrotningshotade. I takt med att arter försvinner minskar också vår tillgång till gener. Vår kunskap inom detta område är ringa. En metod att rädda arterna kvar är att bevara många olika typer av livsmiljöer, dock behöver vi mer kunskap om vad som behöver göras. Vi föreslår att forskningen på detta område intensifieras och förslag till åtgärder framtas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för att rädda de lägre organismerna. gotab 99895, 1990
mot · GD02Jo854 · 1990-01-22 00:00:00 — av (vpk) Skogskalkning Skogsmarken i stora delar av är starkt försurad. Även i finns problemen. hör till de mest utsatta områdena. Flera undersökningar visar att det rör sig om en areal , som har under 4,4 i PH-värde i . Skogsmarkens förmåga att behålla viktiga näringsämnen minskar. Förråden av för träden livsviktiga ämnen som kalium, kalcium och magnesium har minskat under de senaste 30 - 35 åren. En annan effekt av försurningen är att halterna av aluminium och tungmetaller har ökat kraftigt i markvätskan. Syradeponeringen i skogsmarker överstiger den allmänt accepterade belastningsgränsen med 2-20 gånger beroende på nederbörd och berggrundsförhållanden. Inventeringar har gjorts bl.a. av naturgeografiska institutionen, . Inventeringen visar att av inventeringsmaterialet har barrförluster som överskrider , och av det inventerade materialet har skador som överstiger , dvs mycket allvarliga skador. Denna undersökning gjordes 1985/86 och har inte kunnat slutföras fullt ut i brist på medel. Det kan på goda grunder antas att skadebilden inte har förbättrats sedan denna inventering genomfördes. I vissa avseende finns en skadebild för skog som liknar den i västtyska Baden-Wurtemberg. Det gäller t.ex. stråket , medan bilden är bättre i . Resultatet från ovanstående inventering i kan sammanfattas med Omfattande skador - stora regionala variationer. Det behövs därför storskaliga försök med skogskalkning och vitaliseringsgödsling i . Detta har bl.a. i O län föreslagit. En åtgärdsstrategi för den Bohuslänska skogsmarken måste därför inbegripa såväl kraftiga reduktioner av de egna emissionerna som aktiva åtgärder för att minska effekterna av nedfallet. Det senare kan ske genom storskalig kalkning av skogsmark i kombination med andra vitalitetshöjande åtgärder. Miljöanalys 1988 sid 102 (). bör därför anslå . för detta ändamål budgetåret 1 1989/90. Nr Jo854-859 Rättelse: S.15 och 16 ändrad numrering i hemställan 1990/91 så att kalkningsförsök omdedelbart kan komma till stånd i . En betydande del av detta anslag kan då reserveras för kalkningsprojekt inom O län. Med hänvisning till det anförda hemställs att för /91 anslår . utöver regeringens förslag eller således . till storskaliga försökskalkningar på skogsmark /91. 1989/90 Jo854
mot · GD02Jo855 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo855 av m.fl. (vpk) Dagvatten Ett problem för de kommunala reningsverken är dagvattnet. Det traditionella systemet att hantera dagvatten är att avleda det i ledningssystem antingen anslutna till reningsverken eller separata. De kombinerade systemen ger problem därför att processerna i reningsverken störs och vid stora mängder dagvatten kan avloppsvattnet bräddas och gå ut orenat till recipienten. Källaröversvämningar kan inträffa. Separata system å andra sidan kan skada recipienterna kontinuerligt genom föroreningar. Det finns andra metoder, som bygger på den naturliga processen, att infiltrera dagvattnet i marken. Då undviks också problem med sjunkande grundvattennivåer. Bäst sker detta i naturmarker kombinerat med magasinering i diken. Dagvattenhanteringen kan då användas för att skapa en tilltalande närmiljö. Särskilt i storstadsregioner och tätorter blir dagvattnet förorenat på grund av utsläpp från biltrafiken. Det är därför extra angeläget att förbättra dagvattenhanteringen där. Jag föreslår att anslår för delfinansiering av fullskaleförsök med sådan naturenlig dagvattenhantering som ovan beskrivits. bör vara ansvarig myndighet för detta projekt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utarbeta ramarna för projekt i syfte att förändra dagvattenhantering, 2. att till förändrad dagvattenhantering för /91 anslår . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Jo856 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo856 av m.fl. (c) miljö Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N347hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser på miljöområdet i för att förbättra naturmiljön i regionen, 2. att hos regeringen begär förslag om en handlingsplan för miljöförbättrande åtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02Jo860 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo860 av och (båda mp) Miljösatsningar vid 1989/90 J086O864 har utnyttjats som skjutfält för försvaret. Denna verksamhet har lagt under sig allt större mark- och vattenområden. Med minskande försvarsanslag och med den utveckling mot ett lättare och flexiblare försvar utan dyrbara vapenplattformar som förordar i då de tunga stridsförbanden från militärblocken kan förväntas minska finns det starka skäl att avveckla en del av de markarealer som försvaret lagt under sig och använda dessa för mer positiva ändamål. Användandet av som skjutfält på såväl Västgöta- som Östgötasidan är skadligt för fisket samt störande för allmänheten och miljön. Försvaret bör kunna klara sig med ett skjutfält vid . skjutfält bör läggas ned. Förutom att det skulle vara gynnsamt för fisket att stoppa skjutandet från skulle frigörandet av stranden kunna leda till många positiva användningar. Den enklaste och mest uppenbara är att ett stort strandområde blir tillgängligt för bad och friluftsliv. Vidare har det konstaterats att är en av de få platser i inlandet där det blåser så pass kraftigt att det kan vara ekonomiskt att bygga vindkraftverk. Vi föreslår att en sådan satsning kommer till stånd med statligt stöd genom försorg. Med hänsyn till dess centrala placering i landet skulle ett vindkraftfält vid kunna kompletteras med en försöksstation för vindkraft där mätningar och experiment för vidareutveckling av vindkrafttekniken kunde utföras. Närheten till i med dess stora kunnande inom aerodynamiken kunde också vara av värde vid en sådan lokalisering. har i sin alternativa budget föreslagit för nästa budgetår för vidareutveckling av miljövänlig energiteknik. Detta skulle kunna vara ett användningsområde för en del av dessa medel. Slutligen föreslår vi att ytterligare ett laboratorium lokaliseras till , nämligen ett Vätternlaboratorium. har den forskningen 1 varit nästan helt inriktad på havet och dess ekologiska system. är ett stort innanhav med unika kvalitéer och är dessutom dricksvattentäkt för ungefär en halv miljon människor. Ett sötvattenlaboratorium vid skulle vara en väl motiverad satsning. En utredning om detta bör ske genom försorg. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna att det militära skjutfältet vid i bör läggas ned1], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anläggandet av ett vindkraftfält och en experimentstation till vid Ödeshög2], att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förläggandet av ett sötvattenslaboratorium till vid . () () 1989/90 J086O 1 1989/90:Fö425 2 1989/90:N468
mot · GD02Jo862 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo862 av m.fl. (m) Skrotningspremien för bil, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T248 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en tillfällig höjning av skrotningspremien till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningar av möjligheten att utöva verksamhet med äldrebilar. Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Jo863 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo863 av m. fl. (m) Skogsskadorna i Enligt en skogsskadeinventering för gran som genomfördes i uppvisade inom åldersklassen skador. 3/4 av skadorna betecknas som lättare. Inventeringen var baserad på flygbildstolkning av storskaliga infraröda färgbilder och byggde på ett areellt systematiskt stickprov av skogsmarken. Noggrannheten och precisionen i tolkningen i relation till skadebedömning i fält var god. 1985 gjordes också mark- och barrkemiska undersökningar på ett antal fasta provytor av gran, tall och bok i . Den utförda dokumentationen av provytornas pH-värden och aciditet, barrens småskador och beläggningar samt kemiska halter, visade att tillståndet i de skånska skogarna inte var tillfredsställande sett ur långsiktig skoglig synvinkel. Luften innehåller uppenbarligen skadliga gaser som ger småskador och i en del fall sannolikt bidrar till barrgulning. Sedermera har undersökningar av skogsmarkens försurning redovisats. I län, som varit värst drabbat i , hade av skogsmarken ett pH-värde ,4! Jordarna är uppenbarligen starkt försurade och tycks inte alltid kunna tillfredsställa trädens näringsbehov. Enligt undersökningen har i en del fall nesium och zink, i andra fall kalium, uppenbarligen kommit i bristnivå i marken. Försurningen och kvävedepositionen verkar vara den mest logiska förklaringen till dessa fenomen. De företagna undersökningarna är mycket oroande. Den utveckling som skett i måste stämma till eftertanke. Uppenbarligen har vi en viss respittid innan skogsskadorna utvecklas på samma katastrofala sätt. Denna tid måste tas till vara genom att skadeförebyggande insatser vidtas som en utvärdering av läget sker kontinuerligt. Regeringen bör därför ta initiativ till ett långsiktigt rullande åtgärdsprogram. Vissa av de faktorer som sammantaget orsakar skogsskador är mycket svårpåverkbara. Det gäller inte minst de klimatiska faktorerna. Strävan måste vara att genom internationella överenskommelser och egna insatser minimera de faktorer som kan påverkas. Vid utformningen av den framtida energipolitiken måste vederbörlig hänsyn tas till risken för fortsatta skogsskador. Skulle exempelvis kärnkraftverket i avvecklas och ersättas med ett kolkondenskraftverk, kommer utsläppen av skadliga ämnen att öka. Detta är inte acceptabelt. hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande kontinuerlig uppföljning av skogsskadesituationen i och i övrigt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ett åtgärdsprogram mot skogsskador, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella överenskommelser på luftvårdsområdet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande den framtida energipolitiken och skogsskadeutvecklingen.1] () () 1989/90 Jo863
mot · GD02Jo864 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo864 av m.fl. (mp) Avgaskraven för lastbilar och bussar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T249 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av avgaskraven för lätta lastbilar och bussar till och tyngre lastbilar och bussar till , 2. att, vid bifall till yrk. 1, som sin mening ger regeringen till känna att bidraget till rening av lastbilar och bussar bör avvecklas. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Jo865 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (c) Skärpta avgaskrav på lastbilar och bussar, m.m 1989/90 Jo865868 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T250 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta avgaskrav för lastbilar och bussar års modeller, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nya utsläppskrav senast års modeller för nya fordon och senast för alla fordon, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högsta föroreningsvärden till högst WHO-nivå, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av utsläppskrav på färjor i trafik på svenska hamnar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsningen av glykol- och ureaanvändningen på flygplatserna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall bedöma även transporterna till och från en anläggning vid beslut om koncession för miljöstörande verksamhet. 1 1989/90. Nr Jo865 - 868 Per-O la () 1989/90 Jo865
mot · GD02Jo866 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo866 av och (båda mp) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T252 hemställs att hos regeringen begär förslag om obligatoriska miljökonsekvensanalyser inbegripande bl.a. en alternativ järnvägsutbyggnad vid alla större väg- och flygplatsinvesteringar. () () 1* 1989/90. Nr Jo865 -868
mot · GD02Jo868 · 1990-01-24 00:00:00 — Vi menar dock att staten kan utöva inflytande på annat sätt än genom innehav av aktiemajoriteten. Vi motsätter oss därför inte en utökad aktieförsäljning. Regeringen föreslår att avgifterna skall inkludera kapital-, drifts- och planeringskostnader. Kapital- och driftskostnader är - till skillnad från planeringskostnader - oftast lätta att definiera. En ineffektiv och dåligt anpassad organisation kan resultera i ökade kostnader. I synnerhet då verksamheten inte är konkurrensutsatt finns en risk för ökade administrativa kostnader. Vi är därför tveksamma till om även planeringskostnader skall ingå då avgiften beräknas. Vi anser att avfallsplaneringen är en övergripande angelägenhet och därför inte bör tas ut via avgifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöavgifter på avfallsområdet, 2. att beslutar att i renhållningslagen definiera begreppet avfall i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en långsiktig avfallsstrategi, 4. att beslutar att ändra 7 § RL i enlighet med vad i motionen anförts. Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljökonsekvensbedömningar, 6. att hos regeringen begär översyn av miljölagstiftningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avfallsproducentens ansvar, 8. att avslår förslaget om lagstadgad uppgiftsskyldighet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användning av miljöfarliga ämnen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om källsortering, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska stimulanser, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder på förpackningsområdet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förslaget till ändringar i de statliga upphandlingsreglerna,1] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas uppgifter på avfallsområdet, 14. att beslutar att ändra 9 § RL i enlighet med vad som i motionen anförts, 15. att , i händelse av att uppgiftsskyldigheten lagstadgas, beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts, 16. att beslutar ändra 6§ RL, i enlighet med vad som i motionen anförts, 17. att , i händelse av att de i propositionen föreslagna ändringarna i 6 § RL vinner bifall beslutar om dispensmöjligheter i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inventering och planering på nivå, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgiftsuttaget. () ()
mot · GD02Jo869 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo869 (båda s) Kommunernas informationsansvar för källsortering av sopor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo553 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas ansvar för informations- och rådgivningsverksamhet om avfallshanteringen. () () 1989/90 Jo869877 I 1989/90.
mot · GD02Jo870 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo870 av m.fl. (mp) Redovisning av tillåtna kemikalier, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L721 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har sagts om att ansvariga myndigheter som kemikalieinspektionen, och livsmedelsverket skall få i uppdrag att göra en revision av vilka kemikalier som skall vara tillåtna i med utgångspunkt från vad som är förbjudet i andra länder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har sagts om tillämpningen av substitutionsprincipen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har sagts om att myndigheter, som sätter gränsvärden som skall kunna accepteras, måste redovisa hur de har satts och hur olika gifter i våra livsmedel samverkar samt att det måste göras en översyn av nu tillämpade gränsvärden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har sagts om att förpackningar skall utformas så att de kan återanvändas, återbrukas eller komposteras. () () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Jo872 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo872 av och (båda c) Avfallsproblem inom tandvården Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So537 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avfallsproblemen.
mot · GD02Jo874 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo874 av m.fl. (fp) Stöd till svenska miljöorganisationers internationella verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U657 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till svenska miljöorganisationers internationella verksamhet. () ()
mot · GD02Jo875 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo875 av m.fl. (m) Strandskyddsreglerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo557 hemställs att beslutar ändra strandskyddsreglerna i enlighet med vad som i motionen föreslagits. () ()
mot · GD02Jo876 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo876 av och (båda mp) Behandling av organiskt avfall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N480 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utveckling av metoder att uppnå en högre grad av recirkulering av toalettoch hushållsavfall skall stimuleras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett antal större demonstrationsanläggningar för behandling av olika sorters organiska avfall, enligt liknande modell som tillämpas i , skall uppföras.
mot · GD02Jo877 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo877 av m.fl. (vpk) Utbildningen inom hästsektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So541 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen inom hästsektorn. (vpk) (vpk) Bo Hainmar (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 96070, Slockholm 1990
mot · GD02Jo881 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo881 av m.fl. (c) Föroreningarna i storstäderna Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förklara storstäderna som särskilt föroreningskänsliga områden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bevara bra miljöer och värdefulla naturområden samt förhindra exploatering i naturkänsliga områden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kväverening vid reningsverken. () () () () ()
mot · GD02Jo904 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo904 av () Jakt Mycket av det som har med jakt att göra fungerar inte bra. En del brister kan lätt rättas till, andra är svårare att komma tillrätta med och några få måste vi nog acceptera, om jakt ska kunna bedrivas. Här följer en uppräkning av några saker som inte är bra. Det finns stora risker vid jakt. När jägaren skjuter, har han ingen möjlighet att förvissa sig om att ingen människa finns inom det område, där kulan kan komma att röra sig. Anledningen är ofta vegetation, att kulan kan fara iväg mycket långt och att skytten ofta har på sig innan djuret har försvunnit. Att inte jägarna är tillräckligt försiktiga bevisas bl.a. av att bara i har minst 3 hundar skjutits ihjäl under höstens älgjakt. Skyttarna såg inte hundarna. Nästa gång kan det vara en människa, som man inte ser. Jägarna fortsätter ofta att jaga upp i hög ålder, trots att synen, hörseln m.m. inte är vad den borde vara för en jägare. Alkoholkonsumtionen bland jägare är ofta hög och alltför ofta jagas det i onyktert tillstånd. Här har troligen en viss förbättring skett , men det är fortfarande inte bra. Att inte många fler olyckor sker beror troligen på att de flesta människor försöker att undvika att vistas i områden, där jakt pågår. För folkhälsan vore det bra om så många som möjligt rörde sig i naturen. En undersökning av gäss, som gjordes i , visade att av gässen innehöll hagel. Morkullan jagas som den har sin andra kull. Fågeln är dessutom liten och ger inte mycket mat, men det sägs vara en rolig jakt. Enligt Svenska jägareförbundets statistik skjuts drygt 25 000 morkullor. En annan liten fågel som jagas är enkelbeckasinen, som är lätt att förväxla med den fridlysta dubbelbeckasinen. Under andjakten är många änder svåra att skilja åt. Den fridlysta årtan t.ex. är nästan omöjlig att skilja från den lovliga krickan. När jägarna tar sin jägarexamen ska de känna igen många fåglar, men på provet visas andhannar i praktdräkt. Honorna är betydligt svårare att skilja åt och har inte hannarna praktdräkt och är betydligt svårare att känna igen. Vissa fåglar får jagas året runt, även . Bland dem finns skrattmåsen, som minskat mycket kraftigt i antal. Skrattmåsen anses dessutom ha stor positiv betydelse för andra sjöfåglars häckning. En jaktform som ofta missbrukas är skyddsjakten, som syftar till att eliminera djur, som anses förorsaka ekonomiska skador av olika slag. På vissa områden sprids stora mängder blyhagel, som kan göra stor skada i naturen. Dessa kan ersättas med järnhagel. Jakttidsberedningen har stor betydelse för jaktens utformning. Här har jägarorganisationerna egen majoritet. Därför får den naturintresserade allmänheten alltför litet inflytande på jaktens utformning. Denna lista är långt ifrån fullständig. vill att det görs en utredning om jakten för att finna de brister som finns och komma med förslag hur dessa brister ska rättas till. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om hänsynsfull jakt med beaktande av häckning, fridlysta djur, övriga belysta problem med flera brister ur naturvårds- och djurskyddsaspekter. hanka (mp) 1989/90 Jo904
mot · GD02Jo905 · 1990-01-12 00:00:00 — av Per () Regler om bevattning med dess torka i i bl.a. visade på nödvändigheten av att från samhällets sida bättre kunna styra bevattningen av mark för jordbruk, grönsaksodling, golfbanor etc. En erfarenhet är också att gällande regelsystem är svårhanterliga när det gäller att utforma och hävda förbud mot bevattning. En kommun eller en länsstyrelse saknar i praktiken sådana möjligheter, inte minst om ett förbud skall införas relativt snabbt. Regeringen bör därför, med utgångspunkt från erfarenheterna och då inte minst olika regionala organs aktiviteter i syfte att styra bevattningen, se över gällande regelsystem. En ändring i regelsystemet bör övervägas, som ger en länsstyrelse eller kommun rätt att på ett mera verksamt sätt än med de gällande reglerna, kunna styra bevattningen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om en översyn av bevattningsreglerna. 1 1989/90.