ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk633 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk633 av m.fl. (s) Differentierade miljöavgifter beslöt om en höjning av skatten på drivmedel av bl.a. miljöskäl. Bensinen höjdes med 34 resp. litern. beslöts att även momsbelägga drivmedel från . De beslutade åtgärderna får naturligtvis konsekvenser för glesbygdens befolkning. I fortsättningen måste stor hänsyn tas till de förhållanden som råder på landsbygden när fortsatta miljöavgifter övervägs. Landsbygdsbefolkningen är ofta helt beroende av bilen för sina kommunikationer och transporter, som trafikintensiteten är så låg att någon förorening knappast kan vara aktuell. Miljöavgifter erbjuder stora möjligheter att också ta regionalpolitiska hänsyn. Den regionalpolitiska kommittén REK 87 framhåller i sitt betänkande SOU 1989:55 att det finns betydande skillnader mellan södra och norra när det gäller olika slag av miljöstörande utsläpp. I är inflödet av nedfall från kontinenten stort. Men även de egna utsläppen är stora. Särskilt gäller det storstadsområdena. Att de utsläppen utgör en så ringa del av nedfallet i den egna landsdelen eller regionen hänger samman med att de sprids med vindarna. Den största delen hamnar i eller utanför eller i andra delar av . I norra däremot är de egna utsläppen små, bortsett från några avgränsade kustregioner. Inflödet av nedfall söderifrån hotar ändå miljön, bl.a. som bas för turismen. En inte obetydlig del av inflödet kommer från . Det sker således en kontinuerlig övervältring av miljöbelastning från söder till norr inom vårt land. Den regionalpolitiska kommittén föreslår införandet av regionaliserade miljöavgifter för att motverka denna övervältring av miljökostnader mellan landets olika delar. Detta skulle innebära att regler och avgifter i de ekonomiskt starka delarna av landet, där mycket av utsläppen sker, kan sättas utan att hämmas av att samma regler och krav inte skulle kunna bäras av andra landsdelar. Kommittén anser vidare att statens inkomster från kommande miljöavgifter bör användas för att förstärka utvecklingsinsatserna i regioner som drabbats och drabbas av nedfall från luften eller överföring av havsströmmarna utan att ha del i den nytta och de inkomster som föroreningskällorna presterar. Det är naturligtvis svårt att i praktiken fastställa miljöavgifternas storlek utifrån denna princip. De försök som har gjorts när det gäller att fastställa samhällsekonomiska kostnader till följd av miljöförstöring visar att resulta ten varierar inom mycket vida intervall. Mot den bakgrunden framstår det som särskilt angeläget att frågan om differentierade miljöavgifter studeras ytterligare. Med hänvisning tili det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fördjupad analys av frågan om differentierade miljöavgifter. () () () () Axel () Bo Finnkvist (s) () () 1989/90 Sk633
mot · GD02Sk634 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk634 av och (båda c) Alkoholbeskattningen Finansministern har tagit initiativ till en översyn av alkoholbeskattningens principer. I direktiven (DIR. 1989:51) diskuteras bl a beskattningens effekter på olika alkoholdrycker och deras inbördes relationer i förhållande till alkoholstyrka och kvalitet. Detta är en fråga som diskuterats och där utgångspunkten i första hand varit att s k kvalitetsviner - som redan av säljaren erhållit ett högre pris - skulle bli onödigt dyr för den svenske konsumenten. Vidare har bryggeriintressen sett orättvisor i beskattningen mellan vin och starköl, vilket enligt dem skulle gynna vinet på starkölets bekostnad. Det kan inte vara finansministerns avsikt att se över alkoholbeskattningen för att gynna vissa vinimportörer eller de sk vinklubbarnas finsmakande medlemmar. Avsikten kan inte heller vara att öka starkölets konkurrenskraft, den är tillräckligt stor redan. I direktiven betonas att de förslag som utredaren skall avge , inte får innebära att statens inkomster från dryckeshanteringen minskar. Vi förutsätter att här avses att priset totalt ej får minska av alkoholpolitiska, inte statsfinansiella skäl. I direktiven betonas prisets stora betydelse för att dels verka återhållande på konsumtionen, dels leda till övergång till svagare drycker. har till följd av den förda politiken, också prispolitiken, alkoholkonsumtionen och den därtill hörande kulturen så förändrats att vi kan anses ha fått vad som allmänt kallas kontinentala alkoholvanor där vin och öl dominerar över starkspriten. I ett starkspritland som vårt leder detta till en rad oönskade effekter. Inte minst alkoholkonsumtion - vin främst - och kvinnornas - främst de unga kvinnornas - ökande vinkonsumtion är effekter av detta. Att tro att man kan lösa alkholproblemen genom s k överföringspolitik är naivt. Det man åstadkommer är förändringar som blir svåröverskådliga och där nya grupper hamnar i missbruk och beroende innan systemet anpassats efter den nya situationen. Nuvarande system för beskattning har följaktligen - på gott och ont - varit mycket verksamt när det gäller intentionerna att föra över konsumtionen från starka till svaga drycker. Vid översynen av skatten på alkoholdrycker finns det anledning att också se över formerna för hur hög prisnivå kan upprätthållas. Till de åtgärder som bör ingå i tilläggsdirektiv till utredaren är formerna för avgift på restaurangverksamheten - eller en särskild restaurangskatt - för att i någon mån dels minska vinstintresset i alkoholhanteringen på restaurangen, dels få resurser för alternativ nöjesverksamhet. Vidare bör frågan om den totala prisnivån bli föremål för övervägande. Ändrade regler för beskattningen ger också möjlighet att överväga t ex extra påslag utöver de som motiveras av prisnivån och en översyn av hur och med vilka intervall som den till prisnivåns förändring relaterade uppjusteringen av priserna skall ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tilläggsdirektiv för utredningen av nytt system för alkoholbeskattningen. () () 1989/90 Sk634
mot · GD02Sk635 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk635 av m.fl. (s) Färjeförbindelsen SimrishamnAllinge Färjeförbindelserna mellan och sker från två platser, och . har dessa linjer trafikerats. Linjen - Allinge har under en del år varit nedlagd. har länge arbetat för att få igång förbindelsen med igen. Investeringar har också skett i hamnen för att ge resenärer och rederiet bra service. Linjen trafikeras med en snabbgående båt av katamarantyp. För och turistnäringen på har förbindelsen till från stor betydelse. Resandeströmmen har också sedan starten ständigt ökat. Bussförbindelser har upprättats från och som går via till . Båda linjerna har tills varit klassificerade som kort rutt och kunnat konkurrera på lika villkor. klassificerades linjen som lång rutt vilket innebär gynnsammare provianteringsregler för rederiet. Detta påverkar och förändrar resandeströmmen. För linjen från Simrishamn sjönk resandeunderlaget medan det ökade på linjen från . Om inte linjerna får konkurrera på lika villkor riskeras att linjen - Allinge återigen får läggas ned. Det är därför viktigt att även linjen - Allinge blir klassificerad som lång rutt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omklassificering av färjeförbindelsen SimrishamnAllinge till lång rutt. () () () () gotab 99776, 1990
mot · GD02Sk637 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk637 av och (båda m) Bingoskatten m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi717 hemställs 1. att beslutar att avskaffa bingoskatten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av skatte- och avgiftsregler för idrottens utövare och ledare.
mot · GD02Sk638 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk638 av m.fl. (fp) Höjd tobaksskatt Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So473 hemställs att beslutar höja tobaksskatten i enlighet med vad som anförts i motionen, () ()
mot · GD02Sk639 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk639 av m.fl. (mp) Miljöanpassad fordonsbeskattning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:T220 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att införa ett miljöanpassat skattesystem för att bättre bemästra trafikens miljöproblem m.m., 2. att hos regeringen begär förslag om skattemässigt gynnande av särskilt miljövänliga väg- och arbetsfordon i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · GD02Sk640 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk640 av m.fl. (m) Miljöanpassad fordonsbeskattning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo773 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljöanpassad skatteklassning av fordon. () () () () () () () ()
mot · GD02Sk642 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk642 Energiskatten på mindre elproduktionsenheter För elproduktionsanläggningar under 100 kW installerad effekt råder skattebefrielse vid såväl yrkesmässig som privat produktion. Maxnivån 100 kW har satts med utgångspunkt från tidigare små vattenkraftverk. Genom att gränsen för skattebefrielse utgår från installerad effekt missgynnas vindkraften i förhållande till vattenkraften, eftersom ett vattenkraftverk med en installerad effekt på 100 kW har en tillgänglighet på och ett medeleffektuttag på , medan ett motsvarande vindkraftverk har en produktionstid på och en medeleffekt på . Uppgifterna om vindkraftverken är hämtade från den danska vindkraftsstatistiken. I årsproduktion betyder det att 100 kW installerad effekt för ett vattenkraftverk ger ca 665 000 kWh medan det för vindkraftverket endast ger ca 180 000 kWh. Då dessutom vindförhållandena i är dokumenterat goda finns det skäl att anta att ett landbaserat vindkraftverk i endast når upp till en årsproduktion på ca 160 000 kWh. För att inte den småskaliga vindkraften skall missgynnas borde istället gränsen för skattebefrielse utgå från en årsproduktion på 700 000 kWh eller från en installerad effekt på 500 kWh. Huruvida kommande beslut om energiskatter mm kommer att förändra förutsättningarna är svårt att förutsäga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse för mindre elproduktionsenheter.
mot · GD02Sk643 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk643 av () Fordonsbeskattning efter kilowatt är fordonsbeskattningen i huvudsak baserad på drivmedelsskatt och fordonsskatt efter tjänstevikt. För att uppnå eller premiera miljövänliga fordon borde skatten sättas in mera strategiskt än . En fordonsskatt som baseras på motoreffekten borde, i kombination med drivmedelsskatten, kunna medverka till att konsumenterna väljer motorsvagare alternativ. Därmed blir vinsten både miljömässig och i form av minskad oljeimport. Svagare motorer betyder också lägre hastigheter, vilket borde inverka positivt på skadestatistiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en miljöanpassad fordonsskatt.
mot · GD02Sk644 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk644 av (fp) Skattebefrielse för mindre vindkraftverk Vindkraften har möjlighet att bli ett gott komplement till annan elkraft i den svenska energibalansen. Ett problem som lägger hinder i vägen för investeringar i små vindkraftverk är den dåliga lönsamheten, som delvis har sin grund i reglerna för skattebefrielse för små elkraftverk. Enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt utgår inte skatt för elektrisk kraft som framställs inom riket av producent, som förfogar över en installerad generatoreffekt mindre än 100 kW och som icke yrkesmässigt distribuerar elektrisk kraft. Regeln om 100 kW installerad effekt är ursprungligen anpassad till mindre vattenkraftverk. Dessa kan emellertid inte direkt jämföras med vindkraft eftersom de senare har avsevärt lägre tillgänglighet och medeleffektuttag. Ett vattenkraftverk med en installerad effekt om 100 kW har en tillgänglighet om och ett medeleffektuttag om . Detta ger en årsproduktion (8 760 h) om 8 760 x 0,95 x 100 = 665 760 kWh. Motsvarande vindkraftverk har en tillgänglighet om högst (baserat på statistik från danska aggregat) och ett effektuttag om . Årsproduktionen vid vindkraftverket blir således endast 180 000 kWh. Ett vindkraftverk bör, för att uppnå samma årsproduktion som vattenkraftverket, ha en installerad effekt om ca 500 kW. För att uppnå likvärdighet mellan vind- och vattenkraft bör skattebefrielse därför ges till vindkraftverk med en installerad effekt om högst 500 kW. Jag föreslår att lagen ändras i enlighet med detta. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagen (1957:262) om allmän energiskatt att mindre vind- och vattenkraftverk jämställs i skattehänseende.
mot · GD02Sk648 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk648 av och i (båda c) har allt fler röster höjts, inte minst i , för att reformera beskattningen av alkoholdrycker. Systemet med ett sätt att beskatta spritdrycker, ett annat att beskatta vin och ett tredje att beskatta öl har skapat flera oönskade effekter. Bland spritdryckerna har de med låg alkoholhalt kommit att bära en oproportionerligt hög skatt. Inom vinsegmentet drabbas s.k. kvalitetsviner, som rimligen inte bidrar till alkoholproblem, av hög skatt genom procentavgiften. får enkla viner en förhållandevis låg skatt, särskilt i jämförelse med starköl. Vidare har systemet att beskatta vin resulterat i uppkomsten av produkter, som kan liknas vid skatteplanering från producentens och detaljhandelns sida. Det förnämsta exemplet är vindrinken , som är ett förskuret vin, dvs. med tillsatt ren alkohol, för att ligga så nära den övre alkoholgränsen för lättvin som möjligt. Skatteinstrumentet skall bl.a. användas till att ge konsumenterna incitament att välja svagare drycker. En medveten prisdifferentiering till förmån för de svagare dryckerna framstår (därför) som alkoholpolitiskt välgrundad, framhöll statsrådet i proposition 1976/77:108, som antogs av och bl.a. ledde till lagen om dryckesskatt. har skatteinstrumentet i första hand använts för att minska konsumtionen av alkoholdrycker, oavsett starka eller svaga. Endast i undantagsfall har ändringarna i lagen om dryckesskatt grundats på ambitionen att förändra dryckesmönstret enligt intentioner. Under åtskiliga år har haft att ta ställning till motioner med krav på reformering av dryckesskatten. Kraven har avvisats av skatteutskottet, stundom under hänvisning till att det i pågår studier av hur en annorlunda beskattning skall se ut. Ett flertal förslag till hur en alkoholbeskattning, med utgångspunkt i dryckernas alkoholhalt kan se ut har presenterats för såväl enskilda riksdagsledamöter som skatteutskottet och regeringen. Den långa erfarenhet av alkoholbeskattning, som finns inom kompletterade med den störtflod av förslag, som presenterats , och den allt starkare opinionen för en reform av dryckesbeskattningen, bör rimligen innebära att regeringen nu är väl att föreslå en ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten som avgörande för skatteuttaget. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ny lag om dryckesskatt med alkoholhalten i dryckerna som avgörande för skatteunderlaget. i (c) 1989/90 Sk648
mot · GD02Sk650 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk650 av och (båda c) En sjuk vårdsavgift i priset på alkohol och tobak Sjukvårdens huvudmän står inför stora ekonomiska prövningar . Forskning och medicinsk-teknisk utveckling ökar möjligheterna till framgångsrik behandling av sjukdom, men leder också till krav på ökade ekonomiska resurser. Hos allmänheten finns stora förväntningar på förebyggande hälsovårdande insatser, som i många fall inte ger positiv ekonomisk effekt förrän . Personalen inom sjukvården har ett mycket ansvarsfullt och krävande arbete. Anspråken på bättre arbetsvillkor, mer personal och högre löner är därför högst berättigade. har den kommunala sektorn drabbats av regeringens indragningar i sådan omfattning att de reserver som tidigare funnits nu tömts. Höjningar av de kommunala skatterna bör undvikas av fördelningspolitiska skäl och för att de avsedda effekterna av skattereformen inte helt skall utebli. Det finns därför anledning att söka andra vägar att tillföra hälso- och sjukvården ökade intäkter. En sådan möjlighet är, enligt vår mening, att införa en särskild hälso- och sjuk vårdsavgift på sprit och tobak. Trots att ställt sig bakom WHO-målet att minska alkoholkonsumtionen har konsumtionen ökat ännu . Samhällets kostnader för alkoholbruket har beräknats till . Man uppskattar att av akutsjukvårdens platser utnyttjas för vård av alkoholberoende. som skrivs ut från psykiatriska sjukhusen har diagnosen alkoholism eller alkoholpsykos. Mellan 300000 och 500000 människor i missbrukar alkohol. av all misshandel utföres av alkoholberusade personer. Även tobaksbruket förorsakar sjukvården höga onödiga kostnader. Vi anser det vara logiskt och konsekvent att den konsumtion som förorsakar stora kostnader för sjukvården belastas med en särskild konsumtionsavgift som tillfaller hälso- och sjukvården. Mot bakgrund av förslag till en 20-procentig höjning av priserna på alkohol vore det rimligt att en del av höjningen fick uttas som en sjukvårdsavgift som direkt fördelades till sjukvårdshuvudmännen. En 5-procentig sådan avgift skulle gott och väl, även efter den önskvärda minskning av konsumtionen som följer av en prishöjning, ge i ökat tillskott till hälso- och sjukvården. Om detta sedan i sin tur skulle leda till en nedgång av alkohol- och tobakskonsumtionen, vilket är avsikten, kommer sjukvårdens kostnader proportionellt sett att sjunka ännu mer och skapa utrymme för de förbättringar som eftersträvas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en 5-procentig hälso- och sjukvårdsavgift på alkohol och tobak. () () 1989/90 Sk650
mot · GD02Sk654 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk654 av m.fl (vpk) Skattefri försäljning på färjelinjen mellan och Allinge Trafiken mellan och bedrivs på två färjelinjer: YstadRönne och Simrishamn-Allinge.Under flera år har det framförts krav på att linjerna skall få status som lång rutt, vilket ger möjlighet att sälja skattefria varor. beslöt regeringen, utan föregående diskussion i , att bevilja linjen status som lång rutt, vilket medförde att det danska rederi som trafikerade linjen, Rederi A/S Bornholmstrafikken, kunde börja med skattefri försäljning. En framställning avseende linjen avslogs med påföljd att det svenska rederi som trafikerar sträckan inte kunnat tillgodogöra sig någon nämnvärd passagerarökning. Antalet passagerare på sträckan har däremot ökat med . Trafiken på sträckan har stor betydelse för turistnäringen i och övriga . Företaget som driver trafiken gör det i samarbete med berörda kommuner, turistorganisationer och enskilda näringsidkare. Dessutom har samarbetskommittén mellan sydöstra kommuner, arnt samt länsstyrelserna i och givit sitt stöd till färjelinjen . För att kunna utveckla färjelinjen och ge den en tryggad framtid måste det bli möjligt att driva verksamheten på lika villkor som den mellan och , och för att kunna göra en långsiktig planering krävs också ett kontinuerligt trafiktillstånd från tullens sida. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande status som s.k. lång rutt för färjetrafiken mellan och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande kontinuerligt trafiktillstånd vad avser färjetrafiken mellan och . (vpk) (vpk) 1989/90 Sk654
mot · GD02Sk655 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk655 av och (båda m) Tullfrihet för import av djur till Ark I kommun i finns en stiftelse, Ark, som sysslar med avel och skydd av utrotningshotade djur. De gör därmed en stor insats både kulturellt och vetenskapligt för att trygga hotade arters fortbestånd. För att kunna bedriva sitt arbete måste man importera vissa djur som ej finns tillgängliga i . Ark måste på denna import betala tullavgifter. Enligt tullfrihetsförordningen TFF § 16 gäller tullfrihet enligt nedanstående: Naturalier och anatomiska föremål samt , arkeologiska och andra kulturhistoriska föremål, målningar, ritningar eller teckningar, andra bilder, skulpturer, mönster, modeller, gipsavgjutningar eller andra avbildningar, om varorna är avsedda för viss offentlig samling eller för viss undervisningsanstalt eller vetenskaplig institution och inte skall återförsäljas. Varor som är avsedda för viss undervisningsanstalt eller vetenskaplig institution, om a) varorna är hänförliga till 84, 85 eller 90 kap. tulltaxelagen (1987:1068) (TFH 1:1), b) varorna skall användas huvudsakligen i undervisnings- eller forskningsarbete utan kommersiellt syfte, c) varor av fullt motsvarande vetenskapligt värde inte tillverkas inom landet, och d) värdet av varorna i en sändning till samma anstalt eller institution uppgår till sammanlagt . Varor som är av undervisningskaraktär eller av vetenskaplig eller kulturell karaktär, om varorna är avsedda som hjälp åt allvarligt handikappade och förtullas för institution eller organisation för handikappades välfärd. Vi anser att inrättningar som Ark, som bedriver ett värdefullt arbete för att bevara hotade arter, även bör omfattas av denna tullfrihet som kommer ovanstående till del. Vi föreslår därför ett tillägg till § 16, där institutioner som bedriver sådan verksamhet, efter godkännande av , befrias från tull vid import av avelsdjur. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande tillägg till 16 § tullfrihetsförordningen. () () 1989/90 Sk655