mot · GD02Jo68 · 1990-05-08 00:00:00 — Den har också en viktig funktion som reglerare för potatisodling till matpotatis, chips och stärkelse. För att få en fungerande helhet även fortsättningsvis behövs en övergångsperiod Överskottsarealen är inget kvittblivningsproblem utan en tillgång I samband med avregleringen kommer minst 500 000 ha att frigöras för annan produktion. Passande nog kommer tidpunkten för kärnkraftsavvecklingen allt närmare. Trots att det från många håll har krävts besked vad gäller möjligheterna för övergång till biobränslen i stor skala för att möjliggöra kärnkraftsavvecklingen, finns ännu inga klara besked från regeringen angående detta. Vi har här en utomordentlig möjlighet att både utveckla jordbruket och avveckla kärnkraften. satsar 1 miljard på forskning och utveckling av biobränslen . Det är bra, men vad som fram för allt behövs är att komma igång med nya energisystem. Det tar dock från plantering till första skörd för t ex energiskog. Många kommuner som tidigt satsade på flis i sina energiplaner har haft stora problem vad gäller ekonomin, mycket pga fallande oljepriser. För att ge dessa och nytillkommande kommuner råg i ryggen när det gäller satsning på biobränslen behövs tydliga signaler från staten. Därför skall skatter och avgifter gynna biobränslen. 1989/90 Jo68 Det behövs även investeringsbidrag till kommuner så att de kan göra nöd- Mot. vändiga investeringar i energisystem anpassat till biobränslen. som ges bör finansieras med bl a miljöavgifter på koldioxid. Det är viktigt att satsningen på biobränslen inte blir ensidig utan att man anpassar odlandet efter de lokala förutsättningar som finns både när det gäller odlingsmöjligheter och energisystem. Man kan t ex odla olika typer av energigräs (rörflen, elefantgräs mm) för produktion av biogas både i småskaliga anläggningar och för anslutning till naturgasnätet. När naturgasens bortre parentes är satt, kan den helt ersättas av biogas. Energiskogsproduktionen hamnar då på de marker som passar för denna produktion, men också nära tätorter som inte har tillgång till naturgas. Vi menar att speciellt när det gäller biogasproduktion behövs omfattande försök. Eftersom också är utmärkt som energigröda finns redan odlings- och skördeteknik klar. Vad som fordras är försök i omvandlingen till energi. Vi föreslår att regeringen återkommer med förslag till sådan utvecklingsverksamhet. Förutsättningarna för etanolproduktion har förbättrats på grund av förändringar av skattesystemet (propositionen sid. 41). Vi menar att tiden nu kommit för en storskalig satsning på etanolproduktion och etanolinblandning i motorbränsle. Ett samhällsdominerat etanolbolag bör bildas . För att en produktion skall komma igång krävs samhällsstöd. Vi föreslår att två etanolfabriker byggs och att dessa tar hand om grödor från 100 000 ha. En sådan satsning stämmer väl överens med G ATTreglerna och gör den svenska etanolen konkurrenskraftig gentemot icke gränsskyddad etanol från EG. Kostnaden för byggandet är beräknad till per anläggning. Etanolinblandning i motorbränsle tillhör kategorin känd teknik och behöver därför inte någom nämnvärd tid för introduktion. Här kan också nämnas de bussar som SL i har i drift och där det inte finns några hinder för en total övergång till etanoldrift. Industrigrödor en chans för jordbruket I har beslut och politiska uttalanden kring alternativ till bensin betytt en kanske avgörande vindkantring bland USAs mineraloljeproducenter. Man har förstått att den ändliga mineraloljeepoken går mot sitt slut. Några av de sju systrarna, världens största oljebolag, har börjat köpa upp jordbruk i stor skala för att kunna säkra sin fortsatta existens inom oljebranschen. I föreslår regeringen istället en nedläggning av oljeväxtodling i stor skala. Vi motsätter oss en så kortsynt politik. Oljeväxtfettet används inte enbart inom livsmedelssektorn. Redan nu medför miljöhänsyn och andra fördelar att raps- och rybsolja är ett alternativ till mineraloljor. Det gäller som skärvätska i metallindustrin, formolja vid cementgjutning, hydralolja i bl a skogsmaskiner, kedjeolja för motorsågar, som drivmedel i specialmotorer mm. I har man även börjat att framställa grammofonskivor av växtoljor. Så gott som presente- Mot. ras nya produkter utvecklade ur ost, potatis och ur oljeväxter. Vpk föreslår att vi behåller den produktion av oljeväxter vi har och satsar ytterligare på forskning och utveckling kring bl a de grödor vi nämnt Inom massaindustrin kan den redan tidigare nämnda rörflenen användas som fiberråvara. Lovande försök pågår, som beräknas vara klara . Vi står här inför många spännande, nya möjligheter (en del redan i produktion). De kommer att ha den avgörande fördelen jämfört med en stor del av de gamla produkterna, att de kommer från förnyelsebara alternativ och ingår i det ekologiska kretsloppet. Ett rent bord vid övergången En omfattande pessimism finns i jordbrukarleden. Det beror till stor del på den nonchalans regeringen visat inför jordbrukets framtida utveckling. Vi anser att en övergång till den nya jordbrukspolitiken kräver att lever upp till de beslut man tagit tidigare vad gäller jordbruket. För /91 kan man ur propositionen utläsa att jordbruket erhållit i form av ett arealbaserat inkomststöd för prisreglerade grödor och omställd areal. Då är inte vallodling och animalieproduktion inräknat. Vi föreslår att baserat på en åttaprocentig kostnadsökning pga inflation anvisas till mjölkproduktionen. Detta betalas ut enligt tidigare som ett kobidrag. För nötkötts- och övrig produktion krävs motsvarande intäktsförbättringar på . Detta grundas livsmedelspolitiska beslut. anger frysta producentpriser t o m som mål. Redan tagna jordbrukspolitiska beslut skall dock få tillämpas. I norra har jordbruket en avgörande betydelse för många bygders möjlighet till överlevnad. Ett stärkande av prisstödet och en förändrad stödområdesindelning är nödvändig, för att kompensera för sämre produktionsbetingelser. I propositionen sägs att jordbruksnämnden skall vara klar med frågan om den geografiska områdesindelningen . Vi föreslår att det förslag till stödområdesindelning jordbruksnämnden hade till regeringens proposition 1988/89:140 nu bör genomföras. Prisstödet skall också i motsvarande grad uppjusteras. bör i sitt arbete med den nya stödområdesindelningen arbeta med justeringar som ligger i linje med de förslag till stödområdesindelningar som vpk hade i sin motion 1988/89:Jo67. Vi föreslår att regeringen tar upp jordbruksnämndens nya förslag till behandling i . har lantbruksstyrelsen arbetat med ett särskilt stöd för landsbygdsutveckling i norra . Detta har fungerat mycket bra. Lantbruksstyrelsen säger själv: Åtgärdsprogrammet har inneburit en kraftig stimulans för uppbyggnad och utveckling av med jord och skog kombinerade företag. En landsbygdsutveckling värd namnet måste baseras på att det finns ett aktivt skogs- och jordbruk som grund. En levande landsbygd kräver ett levande jord- och skogsbruk.Det har stor betydelse för hela infrastrukturen på landsbygden. Vägar hålls i skick. Pensionärer får sina gårdsplaner och bivägar plogade. Lantbrukarens svets kommer väl till hands för att göra småreparationer osv. Delar av detta skulle i annat fall få tas över av det allmänna. Lantbruksstyrelsen begär nu att få fortsätta sitt landsbygdsutvecklingsprogram och dessutom kunna utvidga det till södra och . Man begär för /91. Det har också visat sig att kombinationsnäringar speciellt har gynnat kvinnorna på landsbygden. Alla initiativ som vidtas för att kvinnorna skall stanna kvar på landsbygden måste stödjas. har verksamheter som ökad sysselsättning i skogsbruket, alternativodling, trädgårdsodling, nya landsbygdsprodukter, turism samt särskilda projekt för landsbygdens kvinnor visat sig särskilt framgångsrika. Småskalig vidareförädling av livsmedel på gården eller i mindre producentkooperativ kommer att bli allt viktigare för att få ett jordbruk att gå runt och ge vinst. Vi föreslår därför att medel beviljas för ett fortsatt aktivt arbete med landsbygdsutveckling. uttalade att användningen av dessa medel skall vara flexibel och anpassad till lokala förhållanden. Tonvikten bör dock ligga på verksamhet som utgör ett komplement till skogs- och jordbruket. De sociala frågorna är ödesfrågor för landsbygden. Den nya generationens jordbrukare ställer helt andra krav på möjlighet till ledighet, barnpassning, möjligheter för ungdomen och anpassning till kvinnornas krav än tidigare generationers jordbrukare. Vi har i vår motion om regionalpolitiken denna vår utförligt behandlat dessa frågor och fört fram våra krav. Vi vill här bara peka på att den syn som speglas i propositionen på t ex avbytarverksamheten är en felsyn. Om vi i det här landet anser att vi behöver djurbaserade jordbruk för att hålla landsbygden levande måste vi räkna med att samhället får gå in med medel till avbytarverksamheten. Vi kan inte räkna med att mindre jordbruk skall ha en möjlighet att bära sådana sociala kostnader. Propositionen har, till skillnad från , ambitionen att skapa rimliga omställningsvillkor för jordbruket. Tyvärr har dock resultatet blivit inkonsekvent och i vissa delar motstridigt. 1989/90 Jo68 Den blandning av arealbaserat stöd till prisreglerade grödor och inlösen- Mot. pris för spannmål som propositionen föreslår ger inte den tydliga signal som J068 nu behövs för att en omställning skall ske. När dessutom regeringen är så otydlig vad gäller möjligheterna till biobränsleproduktion kan detta leda till att den minskning av spannmålsarealen som är nödvändig inte kommer till stånd i önskad utsträckning. Vi föreslår att inlösenpriset /92 och 93/94 sätts till /kg. De medel som då frigöres föres över till det arealbaserade inkomststödet. Det finns stor risk att den djur- och valltäta skogs- och mellanbygden även utanför stödområdet kommer att stå som förlorare. Jättemjölkgårdarna gör sitt inträde på gammal spannmålsareal. Granplanteringarna tar över i skogsoch mellanbygden. Ett enformigt och utarmat landskap blir följden. Vi föreslår därför att även vallarealen kommer i åtnjutande av det arealbaserade inkomststödet i form av ett kombinerat areal- och djurbidrag. Djurbidraget skall gå till vallfoderkonsumerande djur. Inkomststödet anslås enligt samma nivå som stödet till de prisreglerade grödorna. Möjligheten till anläggning av våtmarker är bra. Här är dock viktigt att man frän myndigheternas sida tar itu med frågan om hur det hela skall genomföras. Här behövs en inventering i varje län och ett aktivt arbete där man kommer med förslag och kalkyler till jordbrukare för att få en snabb och stor effekt. Som vi nämner på annat ställe i motionen är en beskogning av en stor del av den överskottsareal, som kommer att uppstå, inte en framtidsväg för det svenska jordbruket. Ur miljösynpunkt är barrskogsplanteringar på direkt förkastligt. Som en del i att stoppa försurningen är däremot lövskogen ett positivt bidrag. Vi föreslår att bidraget till barrskogsplanteringar slopas. Den avreglering av jordbruket som kommer är i hög grad ett vågspel. Ingen av parterna i spelet om landsbygden har egentligen grepp om vad som kommer att hända. av regleringsekonomi och med dussintals av regleringar är osäkerheten stor. Det speglas också i propositionen där regeringen pä flera ställen visar sin oro genom skrivningar om uppföljningar och kontroller. Tyvärr tar sig inte denna osäkerhet de former den borde få. Förslagen till hantering av den kommande överskottsarealen är alltför otillräckliga. Politiken ingjuter helt enkelt inte den optimism som här är helt nödvändig. Vi har visat det på flera ställen i motionen. Eftersom vår osäkerhet inför omställningen också är stor föreslår vi att möjligheten till exportfinansiering skall finnas kvar. Vi föreslår att medel anslås till nötköttet med 200 miljoner, till fläskköttet med 300 miljoner och till mjölken med 300 miljoner. Finansieringen bör ske med införselavgifter. En utvärdering av omställningen bör ske . Visar sig omställningen till ett jordbruk med mer inriktning på etanolproduktion, produktion för biogas, produktion för industrigrödor, energiskogsproduktion, alternativod- Mot. ling och ett mer extensivt jordbruk, ha lyckats, kan exportfinansieringen slo- J068 Den nya jordbrukspolitiken innebär stora förändringar. Det är ogörligt att överblicka konsekvenserna, regeringen tycks inte ens ha försökt. Det finns ingen samlad bedömning av hur olika inslag i omställningen påverkar eller motverkar varandra. Jordbruksnäringen består av drygt 100 000 sinsemellan olika företag med skilda förutsättningar. Allt detta nödvändiggör att utvecklingen inom jordbruksnäringen noggrant följs. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i propositionen, att det är av största vikt att följa utvecklingen efter avregleringen. Vi menar därför att bör följa upp omställningsprocessen. Berörda myndigheter bör inför denna riksdagshantering lämna analyser av utvecklingen . bör hos regeringen begära att få en sådan samlad analys. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruket som framtidsnäring, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets fortsatta ansvar för jordbruket, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om målen för jordbrukspolitiken, 4. att hos regeringen begär en analys av vilken beredskap som behövs för att minska sårbarheten i förhållande till eventuella miljökatastrofer, 5. att hos regeringen begär förslag i syfte att minska sårbarheten hos det svenska jordbruket, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade svenska insatser i det internationella samarbetet för att klara världens livsmedelsförsörjning, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarad handlingsfrihet , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på importerade livsmedel, 9. att hos regeringen begär en analys över effekterna för svenskt jordbruk av ett närmande till EG, 10. att anslår 5 milj.kr. för projekt i syfte att värna konsumentintresset , 11. att hos regeringen begär förslag om avveckling av matmomsen i enlighet med vad som i motionen föreslås, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kooperativa företagsformen, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om gränsskyddets nivå, J068 14. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över förutsättningarna för småskalig livsmedelsförädling, samt lämna förslag till åtgärder som gynnar sådan livsmedelsförädling, 15. att beslutar att den totala avgiften på bekämpningsmedel skall vara oförändrad och i sin helhet utgöra en miljöavgift, 16. att hos regeringen begär ett förslag till återföring av inkomsterna från miljöavgiften på bekämpningsmedel i form av finansiering av kalkning av jordbruksmark, 17. att som sin mening ger regeringen till känna att den föreslagna landskapsvårdande ersättningen skall ges en tydligare koppling till produktionen av mjölk, nöt- och fårkött, 18. att till landskapsvårdande ersättning anslår 500 milj. 19. att till NOLA-ersättning anslår utöver vad som tidigare beslutats, 20 milj.kr., 20. att hos regeringen begär iörslag till samlat program för att stimulera till ökad alternativ odling i enlighet med vad i motionen anförts, 21. att för marknadsföring och kontroll av alternativt odlade produkter till lantbruksstyrelsen anslår 5 milj.kr. 22. att till lantbruksstyrelsen anslår 60 milj.kr. på nytt anslag för investeringsstöd i samband med åtgärder för förbättrade djurmiljöer, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om övergångstid och leveransmöjlighet för fabrikspotatis, 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionen om investeringsbidrag till kommunerna, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biogasproduktion i försöksanläggningar, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs i motionen om ett samhällsdominerat etanolbolag, 27. att anslår 900 milj.kr. för byggandet av två etanolfabriker, 28. att avslår propositionens förslag om nedskärning av oljeväxtproduktionen, 29. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om industrigrödor, 30. att för /91 anslår 800 milj.kr. utöver regeringens förslag till mjölkproduktionen, 31. att för /91 anslår 525 milj.kr. utöver regeringens förslag till nötkötts- och övrig produktion, 32. att beslutar enligt det förslag om stödområdesindel ning som jordbruksnämnden lade till regeringens proposition Mot. 1989/90 1988/89:140, J068 33. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om jordbruksnämndens fortsatta arbete med stödområdesindelningen, 34. att till regionala utvecklingsinsatser till lantbruksstyrelsen för /91 anslår 193 milj.kr. för att användas i enlighet med vad som anförts i motionen, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de sociala frågorna, 36. att beslutar att sätta inlösenpriset för spannmål till /kg för åren 1991/92 och 93/94 och överföra frigjorda medel till det arealbaserade inkomststödet, 37. att beslutar att ett kombinerat djur- och arealbaserat stöd på samma nivå som inkomststödet för spannmålen enligt vad som anförts i motionen även införs för , 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om våtmarkerna, 39. att avslår bidraget till barrskogsplanteringar på , 40. att till exportfinansiering anslår 800 milj.kr. att finansieras med införselavgifter enligt vad som anförts i motionen, 41. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om exportfinansieringens slopande, 42. att hos regeringen begär en återkommande samlad analys av omställningsprocessen, med eventuella förslag till åtgärder. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 96656, 1990