mot · GD02Jo883 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo883 av m.fl. (m) J 5 1989/90 1. Inledning 3 Hoten mot atmosfären 3 2.1.2 Åtgärder för att förhindra växthuseffekten 5 2.1.3 De svenska koldioxidutsläppen 6 2.1.4 Övriga åtgärder 7 2.2 Bekämpa luftföroreningarna 8 2.2.1 Hindra försurningen 9 Hoten mot haven 10 3.1 Fosfor och kväve 12 Minska den negativa miljöpåverkan 14 4.1 Allmän inledning 14 4.2 Ekonomiska styrmedel 15 4.2.1 Inför miljöavgifter 15 4.2.2 Pröva handel med utsläppstillstånd 15 4.2.3 Bättre lagstiftning 16 4.3 Industrin och miljön 17 4.4 Energiproduktionen och miljön 18 4.4.1 Dagens energiproduktion 18 4.4.2 Alternativen till kärnkraft 18 4.4.3 Kärnkraftsavvecklingens miljökonsekvenser 19 4.5 Ett miljövänligt transportsystem 20 4.5.2 Kringfartsleder och modern trafikstyrningsteknik . 4.5.3 Transporternas miljöpåverkan 22 4.5.5 Kollektivtrafiken i tätorterna 23 4.5.8 Internationellt arbete 23 4.5.9 Teknisk utveckling 24 1 1989/90. 4.6 Hushållen och miljön 24 Mot. 4.6.1 Bättre miljöinformation 24 Jo883 4.6.2 Avfall och kemikalieanvändning 24 4.6.3 Minska radonfaran 25 4.7 Jordbruket och miljön 25 Miljöfrågorna kan ses och måste ses ur många perspektiv. Viss miljöpåverkan kan ha en mycket lokal karaktär, medan annan påverkan får globala effekter. Miljöstörande verksamhet kan ge effekter på såväl kort som lång sikt. Olika miljöeffekter samverkar. Kunskapen om de komplicerade samband som styr detta skeende är fortfarande bristfällig. Forskning och utvecklingsinsatser på miljöområdet har avgörande betydelse. Orsakerna måste klarläggas för att rätt åtgärder skall kunna sättas in i rätt tid. Miljöproblemen har, framför allt , ändrat karaktär på många sätt. Uppmärksamheten har förskjutits från lokala till regionala miljöfrågor. Successivt har det dessutom skett en stark förskjutning mot de globala aspekterna. Miljöförstöring i en region drabbar andra regioner på samma sätt som miljöförstöring i ett land drabbar andra länder. Miljöproblemen kan därför inte lösas genom ensidiga nationella insatser. Miljöfrågorna måste lyftas upp på ett övernationellt plan. De flesta miljöproblemen måste lösas genom kraftfulla internationella insatser, något som vi utvecklar i vår partimotion om miljö. Växthuseffekten anges numera allmänt som det största globala miljöhotet. Om inget görs kommer jordens grundläggande levnadsbetingelser att försämras dramatiskt under de kommande decennierna. 1 Villach 1985 redovisades effekterna av en ökad koncentration av växthusgaser. Denna konferens på hög vetenskaplig nivå säger att världen kommer att drabbas av en temperaturhöjning på mellan 1,5 och . Denna temperaturhöjning kan komma att leda till nedsmältning av polarisarna. Vattennivån kan komma att höjas med över en meter. Låglänta områden kommer då att läggas under vatten. Ändrade nederbördsförhållanden kan komma att få långtgående konsekvenser. Tillgången på yt- och grundvatten kan förändras. Stora omställningar inom jordbruksproduktionen liksom förändringar av de naturliga ekosystyemen kan förväntas om temperaturen skulle höjas. Stora områden kan drabbas av extrem torka. Ökenutbredningen skulle förvärras. En av vår tids viktigaste uppgifter är, enligt vår mening, att avvärja detta hot. Det är i huvudsak fyra slags gaser, som bidrar till växthuseffekten: koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas) och CFC (freoner). Dessa växthusgaser har förmågan att släppa igenom den kortvågiga solstrålningen från rymnden, men absorberar eller reflekterar den långvägiga värmestrålningen från jordytan. Resultatet är en oönskad temperaturhöjning på jorden, som får förödande konsekvenser. 1* 1989190. Förväntat relativt bidrag till växthuseffekten från olika gaser. Den helt dominerande växthusgasen är alltså koldioxid. Utsläppen av koldioxid härrör framför allt från förbränning av fossila bränslen (kol, olja och naturgas). Utsläppen har ökat och särskilt kraftigt sedan slut. Koldioxidemissionen i världen (miljoner ton kol ) .^'Avsicobn. -tlllllllIlilih 1800 1900 1950 1980 De globala utsläppen av koldioxid från användning av fossila bränslen är , räknat som kol. Nedhuggning av skogar och en förändrad markanvändning beräknas ge ett tillskott av kol . Räknat per energienhet är koldioxidutsläppen från koleldning högre än från oljeeldning och högre än från gaseldning. Vid förbränning av biomassa bildas koldioxid. Motsvarande mängd koldioxid binds emellertid när biomassan bildas. Vid beräkningar brukar därför utsläppet av koldioxid sättas till noll. Metan bildas i olika naturliga processer, t.ex. i kärr och myrar. Mänskliga aktiviteter som ger metangasutsläpp är förbränning av biomassa, utvinning av naturgas, odling av ris, boskapsskötsel och utsläpp från avfallsdeponier. De utsläpp av dikväveoxid, som förorsakas av mänsklig verksamhet härrör bl.a. från förbränning av kol, olja och biomassa. En mindre del kommer från gödningsmedel. Freonerna har en stark klimatpåverkande effekt. Internationella överenskommelser har träffats om att kraftigt minska freonanvändningen. Dessa överenskommelser har träffats, inte primärt för att freonerna påverkar klimatet utan för dess uttunnande effekt på ozonlagret. 2.1.2 Åtgärder för att förhindra växthuseffekten Efter varningar för växthuseffekten 1987 har flera internationella konferenser uppmärksammat detta miljöproblem. har i en omfattande rapport bl.a. citerat följande beskrivning från , där 300 vetenskapsmän och politiker deltog: Människorna driver fram ett väldigt, oavsiktligt, globalt genomträngande experiment vars yttersta konsekvens kan bli en katastrof, som endast överträffas av ett globalt kärnvapenkrig. Jordens atmosfär håller på att förändras i en exempellöst stor skala och med hög hastighet genom föroreningar från mänskliga aktiviteter, ineffektiv användning av förorenade fossila bränslen och effekter av snabb befolkningsökning i många regioner. Dessa förändringar utgör ett av de allvarligaste hoten mot internationell säkerhet och har redan fått allvarliga konsekvenser för många delar av jorden. Global uppvärmning som blir resultatet av fortsatt höjda halter av C02 och andra växthusgaser i atmosfären leder till långtgående påverkan och höjning av havsytans nivå. De bästa tillgängliga prognoserna tyder på svåra ekonomiska och sociala problem för nuvarande och framtida generationer. Detta kommer att förstärka internationella spänningar och öka riskerna för konflikter mellan och inom nationerna. Det är absolut nödvändigt att handla nu! räknar med att åtgärder redan nu är nödvändiga både av energi- och miljöskäl trots att vissa delar av det vetenskapliga underlaget som gäller växthuseffekten är osäkra. rekommenderade världens länder att halvera koldioxidutsläppen långsiktigt och att minska utsläppen . Användningen av CFC-gaser borde helt försvinna . För att uppnå dessa minskningar föreslogs att hälften skulle med energihushållning och andra hälften genom förnybar energi, särskilt biobränslen, genom ny säker kärnkraft och genom nya energislag som kan utvecklas. Den svenska beslutade att CFC-användningen skulle Mot. upphöra och på moderat initiativ att koldioxidutsläppen inte skulle Jo883 Beslutet kan ses som ett första steg att uppfylla rekommendation. Genom beslut, som socialdemokraterna motsatte sig, har gått före på det, enligt internationella bedömningar, viktigaste miljöområdet. 2.1.3 De svenska koldioxidutsläppen har analyserat utsläpp av koldioxid. Koldioxidemission i (miljoner ton kol) efter förbmkarkategori 1985,1986, 1987 och 1988 samt ett scenario Koldioxidutsläppen i har minskat med . Det är framförallt kärnkraften som bidragit till denna gynnsamma utveckling. Olja har kunnat ersättas med kärnkraft och en rad miljöskadliga utsläpp har minskat. använder 1987 som basår för riksdagsbeslutet om oförändrade utsläpp. Detta har kunnat ske trots att bilismen, som svarar för cirka en tredjedel av utsläppen, har ökat . Låg bränsleförbrukning, nya bränslen och effektivare bilmotorer är nödvändigt för att möta den sannolika ökningen av trafikvolymen utan ökade avgasutsläpp. Hotet mot beslut kommer från den förtida avvecklingen av kärnkraften. Det framgår av ovanstående diagram, som för räknar med att två reaktorer försvinner. Då ökar koldioxidutsläppen kraftigt. Om de nedlagda reaktorerna ersätts av gaskondenskraftverk ökar koldioxidutsläppen med ca kol. Om all svensk kärnkraft ersätts med gaskondenskraft skulle koldioxidutsläppen i öka med . Detta är betydligt mer än de totala utsläppen från alla våra fordon. cialdemokratiska regeringens långtgående åtgärder för att minska bilismen Mot. 1989/90 är därför i detta hänseende ett slag i luften. För att kompensera avstäng- Jo883 ningen av två reaktorer skulle var fjärde bil behöva tas bort. När drygt hälften av våra reaktorer är borta fordras en avveckling av all trafik som använder fossilbränslen för att kompensera de ökade utsläpp som uppkommer när elkraft skall produceras med fossila bränslen. Det hävdas i debatten om kärnkraft att den endast har marginell betydelse när det gäller koldioxidutsläppen. Påståendet är felaktigt och när det gäller grovt missvisande. Moderata samlingspartiet framförde i miljömotionen 1989 förslaget att borde verka för en världsklimatmiljökonferens i FN:s regi och erbjuda sig att vara värd för en sådan konferens. Vi konstaterar att regeringen accepterat denna idé och att 1PCC - Intergovernmental Panel on Climate Changé - kommer att mötas i som en förberedelse för att få fram en global miljökonvention som syftar till att alla länder förbinder sig att minska utsläppen av s.k. växthusgaser. Att inför denna konferens fatta beslut i vårt land som omöjliggör denna tanke kommer att erodera position inför dessa förhandlingar. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om åtgärder som begränsar utsläppen av andra växthusgaser än koldioxid och freon. De tropiska regnskogarna spelar en avgörande roll i att moderera världens klimat. Genom att frisläppa allt det kol som är lagrat i tropikernas massiva träd ökar förstöringen av regnskogen koldioxidmängden i atmosfären. En av viktigaste uppgifter i världssamfundet är därför att verka för en grönare värld. Vårt bistånd bör i större utsträckning inriktas mot detta mål. De miljöinsatser i som regeringen föreslår bör inte minst vara inriktade mot energibesparing. svenska konsultinsatser visar att möjligheterna att spara energi är mycket stora. Framgången i sådana insatser kommer att minska koldioxidutsläppen eftersom en stor del av energiproduktion är kolbaserad. Utsläppen av svavel och kväve och tungmetaller kommer då också att minska. Den förbättrade ekonomin bör i andra hand medge satsningar på rökgasrening för att ytterligare sänka utsläppen. En minskning av jordbrukets nuvarande överproduktion i förhållande till våra inhemska fredstida behov kommmer att kräva att en betydande del av åkerarealen får annan användning. Plantering av skog som under tillväxtfasen binder koldioxid från atmosfären får en gynnsam inverkan på koldioxidhalten. En plantering ger en bindning av kol . Detta värde ökar till kol i nästa tioårsperiod. Skogsplantering ger alltså ett betydande bidrag för att ge oss en lång övergångstid i vår strävan att minska effekterna av utsläppen av växthusgaser. 1" 1989/90. Moderata samlingspartiet har givit många förslag till för att förbättra luftkvaliteten. Ett exempel är det av antagna förslaget att minska svavelutsläpp . Runt om i världen pågår intensiva ansträngningar för att minska luftföroreningarna. De mest långtgående luftvårdsplanerna har tagits fram i södra i , som p.g.a. klimatförhållandet är särskilt känsligt för luftföroreningar. Luftvårdsplanen är indelad i tre etapper. 1 Utnyttjande av nu tillgänglig teknik. 2 Utveckling av nu tillgänglig teknik. 3 Genombrott för helt ny teknik. För fordon planeras under den första etappen olika åtgärder som bl.a. innebär strängare emissionsgränser för nya fordon och strängare krav på dieseldrivna bussar och lastbilar. Under den andra etappen skall av alla personbilar och av alla lastfordon drivas med lågemissionsbränsle, d.v.s. eldrift, metanol eller komprimerad gas. Även dieseldrivna bussar skall gå över till lågemissionsbränsle. De åtgärder som under etapp tre kommer att vidtagas är beroende av resultaten från de två tidigare etapperna samt uppnådda forskningsresultat. Det är viktigt att noggrant följer utvecklingen i och drar nytta av deras erfarenheter. När det gäller flera luftföroreningar är starkt utsatt för utsläpp från omvärlden. 1986 föll det ned svavel i . Endast härrörde från inhemska källor. av svavelnedfallet i kommer från . av svavelnedfallet kommer från . Den svenska försurningssituationen kan endast i ringa omfattning förbättras genom åtgärder i . Därför är det angeläget att internationellt fortsätter att verka för åtgärder som begränsar utsläppen. Även en långtgående minskning av de svenska svavelutsläppen enligt beslut ger inte tillräcklig effekt på nedfallet av svavel för att det skall understiga de kritiska belastningsgränserna. Enda undantaget är inland. Svavel, kg/ha år Kväve, kg/ha år Det är alltså nödvändigt att driva på det internationella förhandlingsarbetet för att 1993, när nuvarande överenskommelse om svavelminskningar på 30 procent mellan och upphör, kräva sådana svavelutsläppsminskningar att belastningen kommer under den kritiska gränsen i olika delar av . har de flesta länder i minskat svavelutsläppen med mellan , medan i stort sett har oförändrade utsläpp. Även kväveoxiderna följer samma mönster. av det svenska kväveoxidnedfallet härrör från inhemska källor. Olika länders bidrag till kvävenedfallet i Källa: och SNV. Största delen av luftföroreningarna härrör från förbränning.Förbränning av kol, olja, torv och andra bränslen leder till att en rad föroreningar bildas. Dessa kan påverka såväl hälsa som miljö. De sura föroreningarna som bildas vid förbränning kan försura sjöar, mark, skog och grundvatten. Även biltrafikens utsläpp av kväveoxider bidrar till försurningen. av Sveriges sjöar är försurade. av den beskogade ytan i bedöms vara påverkad av skogsskador. Trafiken svarar för en stor mängd luftföroreningar. Av kväveutsläppen svarar trafiken för ungefär två tredjedelar och av kolväte för ungefär hälften av de totala utsläppen. Dessa utsläpp minskar. Med en fortsatt teknisk utveckling och successivt skärpta utsläppskrav bör vi kunna räkna med minskningar på mellan för kväveoxider och för kolväten. Motsvarande utveckling är att förutse i . EG har antagit avgasreningskrav för personbilar som motsvarar de svenska. kan energiproduktionen ge merparten av kväveoxidutsläppen. Om kärnkraftsavvecklingen leder till att elvärme ersätts med småskalig för bränning, kommer luftkvaliteten i tätorterna att avsevärt försämras i förhållande till nuläget. Om cirka hälften av kärnkraften ersätts med sådan förbränning kommer det att ge ungefär lika stora kväveoxidutsläpp som vägtrafiken beräknas ha . Ansträngningarna för att få ned skadliga luftföroreningar riskerar att spolieras vid en kärnkraftsavveckling. En av de mest effektiva luftvårdsåtgärderna är att behålla kärnkraften. Enligt vår mening skall kärnkraften avvecklas först då det finns andra - miljömässigt och ekonomiskt - godtagbara alternativ. Följande åtgärder är nödvändiga för att minska luftföroreningarna och därigenom motverka växthuseffekten, försurningen och ozonlagrets uttunning: - Minskad svavelhalt i eldningsoljor och andra bränslen. - Minskad förbränning av fossila bränslen. - Bättre energihushållning. - Fortsatt kärnkraftsanvändning. - Rökgasavsvavling vid stora koleldade värmeverk och kraftvärmeverk. - Minskade utsläpp från trafiksektorn. - Minskad användning av freon. Flavsmiljöerna har länge utsatts för negativ påverkan. Utsläpp av olika miljögifter och föroreningar, oljeutsläpp från fartyg, nedfall bl.a. av försurande ämnen och dumpning av avfall har försämrat hav och vatten. är mer än de flesta andra länder beroende av miljösituationen i våra sjöar och i våra omgivande vatten. En rad allvarliga miljöförändringar har skett sedan slut i , och i våra inlandsvatten. Det ansågs länge fullt acceptabelt att släppa ut miljöfarligt avfall till vatten, som enligt många hade en självrenande förmåga. Så är det inte. Vi har lärt oss att hoten mot livet i vattnet är många. I försurade sjöar dör växter och djur, kvicksilver anrikas i fisk, PCB och DDT skadar havsörn, säl och utter i och oljeutsläpp ger fågeldöd och utslagna biotoper. Försurningen av våra sjöar har kommit smygande. Vid ett pFl-värde under 5,0 slås reproduktionen av all fisk ut. Fiskbestånden är utdöda eller starkt påverkade i cirka 10 000 svenska sjöar. 1 sura vatten utlöses giftiga metaller exempelvis kvicksilver. Infångad fisk kan innehålla så höga halter att den är otjänlig som människoföda. Kalkning av sjöar och vattendrag är i huvudsak positiv och den biologiska mångfalden har i många sjöar kunnat återställas. Huvudinriktningen måste emellertid vara att minska de luftföroreningar som bl.a. ger försurning. Den försurning som har skett av våra grundvatten och lett till hälsorisker genom utfällning av metaller understryker detta. Miljögifter har slagit hårt mot vissa arter i . var havsörnen på gränsen till utrotning, men har kunnat räddas. Gråsälen är i farozonen. Högst 2 000 djur återstår av en stam på cirka 100 000 vid sekel Många sälar är sterila. Forskarna misstänker i första hand PCB som orsak till dessa skador. PCB är ett klorerat kolväte. Det är fettlösligt och lagras därför upp i djurens kroppar. Ju högre upp i näringskedjan en djurart befinner sig desto högre blir koncentrationen. Det drabbar rovfåglar, säl och utter. Totalt förbud mot användning av PCB i nya anläggningar är infört i . Avvecklingen av PCB i äldre elmateriel bör följa den av rekommenderade planen. Den garanterar ett ansvarsfullt omhändertagande av PCB. PCB-förekomsten i bottensediment bör kartläggas och åtgärder planeras om PCB-läckaget till vatten utgör en miljöfara. Detta bör prioriteras inom ramen för anslaget Åtgärder mot miljöskador. I har DDT varit förbjudet . Trots detta har förekomsten av DDT och PCB i ökat efter en kraftig nedgång . Staterna runt är av Helsingforskonventionen förpliktade att förhindra utsläpp av DDT och PCB. Trots detta utfördes en massiv bekämpning av skadeinsekter i skog med DDT i . Detta kan vara förklaringen till de ökade DDT-halterna, som uppmätts. bör initiera förhandlingar för att få bindande garantier för att denna typ av miljöbrott i strid mot ingångna avtal inte upprepas. Toxafen är en organisk klorförening, som återfinns i bl.a. Östersjövatten. Det är ett bekämpningsmedel, som används i och . Det är inte tillåtet i . Giftigheten ligger på samma nivå som DDT och PCB. Toxafen anrikas dock inte på samma sätt i näringskedjan som dessa. bör i internationella förhandlingar verka för att få bort toxafen. Kvicksilver och kadmium, anrikas i organismer. Detta har förorsakat kroniska skador även på människa efter konsumtion av tungmetallbemängd föda. Användningen av dessa ämnen måste begränsas kraftigt. Massaindustrin släpper ut stora mängder stabilt klorerat material till havet. Detta mäts oftast i TOC1, som både innefattar föreningar med förhållandevis ringa miljöpåverkan och ämnen med starkt negativ miljöpåverkan. De senare kan bidra till att bilda dioxin - med stark giftverkan. Utsläppen av klorerad organisk substans har minskat och ytterligare minskningar är att räkna med. Utsläpp och prognos av skogsindustrins utsläpp av TOCI 1975-2000. TOCI kg per ton 1,5-3,5 10 (HK) Minskningen av utsläppen kommer att gå snabbare än vad som ansågs möjligt . Utvecklingen har påskyndats av krav och av konsumenternas markering genom övergång till oblekta produkter. har, som exempel, inlämnat en koncessionsansökan där man avser använda en teknik som minskar utsläppen till mindre än per ton. När utsläppen minskar till denna nivå hävdar massaindustrin att andelen miljöfarliga klorföreningar är obetydlig och att ingen dioxin finns kvar. bör genom intensifierad forskning medverka till att kunskapsnivån på detta område förbättras. Eventuella miljöavgifter bör även i detta fall relateras till utsläppens skadeverkningar. Massaindustrin i vår omvärld visar på miljösidan en splittrad bild. I och ligger klorutsläppen fortfarande på TOC1 per ton. I och pågår investeringar för att sänka utsläppen till och i är ambitionen något högre. Det är viktigt att i internationella förhandlingar försöka få till stånd överenskommelser som innebär att de kritiska belastningsgränserna understigs. Syrebrist och bottendöd kan lokalt förklaras av massaindustrins utsläpp av syreförbrukande substanser, trots den mycket kraftiga minskning, som genomförts . Det kan alltså vara nödvändigt med ytterligare begränsningar i utsläppen. 3.1 Fosfor och kväve Utsläpp av exempelvis kväve, fosfor och lösta organiska ämnen förorsakar övergödning. Utsläppen härrör bl.a. från kommunala avloppsreningsverk, gödselanläggningar, industrier, vägtrafik och jordbruk. står föroreningar längs kusterna i centrum för uppmärksamheten. Kustområden och förhållandevis grunda havsområden som och har i vissa områden drabbats av massutveckling av alger och därav följande syrebrist och fiskdöd. Syrebrist och fiskdöd har emellertid registrerats förr, långt före dagens intensiva jordbruk och biltrafik. Många skäl talar dock för att stora utsläpp av fosfor och kväve okar risken för syrebrist och fiskdöd i vissa områden. Näringstillförseln har ökat den totala fisktillgången. Det är en viktig forskningsuppgift att ta reda på vid vilka nivåer utsläppen av dessa näringsämnen övergår från att ha en positiv verkan till en negativ. De svenska fosforutsläppen till vatten har minskat kraftigt . Kväveutsläppen minskar också. Utsläppen av gödande ämnen i härrör i mycket stor utsträckning från , och ; två tredjedelar av kväveutsläppen kommer - som exempel - från dessa länder. För att förbättra den svenska miljön fordras åtgärder i framför allt . Starka skäl talar dock för att vi redan nu måste minska utsläppen av näringsämnen till haven i enlighet med de överenskommelser som fattats i Helsingforskonventionens regi. Bättre rening av avlopp från industrier och hushåll och reducering av kväveutsläpp vid förbränning är nödvändigt för att minska övergödningen. En god början har tagits genom beslutet om avgasrening, som kommer att kraftigt minska kväveutsläppen från personbilar. EG:s beslut om strängare avgasbestämmelser kommer också att minska kvävenedfallet i de svenska närområdena. Moderata samlingspartiet har i föreslagit att reningsverken efter hand bör utformas med fungerande kvävereduktion. 1989/90 har tagit beslut om detta. Mycket av intresset kring kväveutsläppen har koncentrerats på jordbrukets roll. En ändrad användning av , som är nödvändig för att ta bort spannmålsöverskottet, skulle kunna innebära en minskning av jordbrukets kväveläckage med . Tillsammans med övriga åtgärder för att minska jordbrukets kväveläckage kan betydande reduceringar åstadkommas. Det är dock värt att notera att förbrukning av kvävegödselmedel ligger något under världens medelnivå och kraftuttag under medeltalet för såväl som Osteruopa. bönder använder hälften så mycket kvävegödsel per hektar som i och och en sjättedel så mycket som . Inte ens om allt jordbruk på arealer som avvattnas till skulle läggas ner och ersättas med skogsplanteringar skulle kväveutsläppen i efter en tioårsperiod minska med mer än . Motsvarande uträkningar för ger samma resultat. Utsläpp av kväve och fosfor till inklusive och . Nedfallet från atmosfären sker till största delen i form av nitrat och ammonium. Genom att dessa kväveformer är direkt tillgängliga för växtproduktionen får det atmosfäriska nedfallet extra stor betydelse. De politiker som ger sken av att svenska åtgärder kommer att lösa de problem som sammanhänger med tillförseln av näringsämnen till våra hav är inte sanningsenliga. svarar för av kväveutsläppen och av fosforutsläppen. svarar för av såväl kväve- som fosforutsläppen. utsläpp av närsalter är mycket stora.