mot · GD02K251 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K251 av () En författningsdomstol Den gällande regeringsformen av bygger på folksuveränitetens princip. Denna anses förverkligad främst genom parlamentarismen, dvs. regeringen skall utgå ur folkrepresentationen helst ur en majoritet i denna. I regeringsformen finns olika regler som gäller kontroll av regeringen. Erfarenheterna har visat att kontrollsystemet är för svagt utvecklat i gällande regeringsform. Framför allt gäller detta den rättsliga kontrollen. Den svenska lagprövningrätten är mycket begränsad. Den existerande rätten enligt RF 11 kap 14 § förutsätter att ett uppenbart brott mot grundlagen har begåtts av riksdag eller regering för att en domstol skall bortse från en lagregel. Lagrådet är istället det organ som i den svenska konstitutionen givits uppdrag att före ett riksdagsbeslut granska lagförslag och bl.a. undersöka om dessa är grundlagsenliga. har socialdemokraterna både i regering och riksdag i kontroversiella och viktiga frågor visat att de inte bryr sig om lagrådets synpunkter. Detta är djupt otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Enligt är en förstärkning av lagprövningsrätten därför nödvändig. Hur lagprövningsrätten skall konstrueras bör emellertid bli föremål för ytterligare överväganden. En tänkbar lösning är att införa en författningsdomstol. Erfarenhet från andra länder visar att det är principiellt av värde att i det kontrollsystemet finns ett fristående opartiskt organ som är i stånd att utan påtryckningar utifrån göra konstitutionell prövning i vissa fall. I de flesta länder finns också någon form av författningsdomstol för fullgörande av uppgiften att ta ställning till författningars grundlagsenlighet. Man brukar ibland avvisa en författningsdomstol med hänvisning till att den skulle stå i strid med folksuveräniteten. Folkets representanter i skall inte kunna tillrättavisas av några jurister som inte har något av folket givet mandat. Detta resonemang är ej hållbart. Tvärtom kräver folksuveräniteten, riktigt uppfattad, att folket har åtminstone någon garanti för att de representanter de utsett att företräda sig och den regering som utgår ur denna krets inte överträder de regler som genom grundlagen uppställts av folket för deras maktutövning. Denna garanti kan folket få endast genom att ett opartiskt organ får rätt att å folkets vägnar bedöma författningsenlighe- Mot. 1989/90 ten i vissa mål och ärenden. De många s.k. rättsaffärerna i vårt land har ånyo aktualiserat frågan om behovet av en svensk författningsdomstol. Svårigheterna uppkommer dock när det gäller att närmare utforma en författningsdomstol. Vi har i tidigare haft en riksrätt. Den var dock en brottmålsdomstol och kan därför inte tjäna som något egentligt föredöme då det gäller att konstruera en domstol med uppgift att bedöma grundlagsenligheten av beslut och åtgärder. De utländska förebilderna är av mycket varierande art. I Förenta Stater fungerar den ordinarie också som en konstitutionell domstol. I har man en på visst sätt utsedd särskild författningsdomstol. Olika metoder finns på skilda håll för valet av en sådan särskild domstol. Med hänsyn till den typ av mål som en svensk författningsdomstol skulle handlägga behövs ledamöter med god juridisk kunskap och bred samhällserfarenhet. Antalet domare i domstolen skulle kunna bestämmas till nio, varav fem av dem skall utses av de två högsta instanserna i riket, högsta domstolen och regeringsrätten gemensamt och de återstående fyra utses av . På samtliga ledamöter måste ställas krav på svenskt medborgarskap och behörighet till domartjänst. Det synes lämpligast att göra domstolsledamöternas mandattid begränsad till av med möjlighet till omval. Författningsdomstolens maktbefogenhet skall vara att domstolen har rätt att upphäva ett beslut som den finner grundlagsstridigt. Ofta inträffar att beslut eller en åtgärd som befunnits grundlagsstridig inte kan återgå. I sådana fall får domstolen besluta om restitution i lämplig form. Domstolen måste också kunna besluta interimistiskt i saken. Mot denna bakgrund bör noga övervägas behovet av inrättandet av en svensk författningsdomstol. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en svensk författningsdomstol.