mot · GD02Ub684 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub684 av m.fl. (fp, c, vpk) Grundskollärarutbildning i Grundskollärarutbildningen befinner sig i en bekymmersam situation. Den nuvarande dimensionen är klart otillräcklig i förhållande till behovet av utbildade grundskollärare . Om inte skall hamna i en akut lärarbrist måste åtgärder omgående vidtas. I budgetpropositionen beskrivs situationen på följande sätt: För att lösa rekryteringsproblemen krävs också en ökad flexibilitet vid planeringen av den framtida dimensioneringen av utbildningen. är antalet obesatta platser ojämnt fördelade på de olika högskoleenheterna. Det är också svårt att på förhand bedöma hur rekryteringen till utbildningen kommer att se ut . Det är därför enligt min mening ingen bra lösning att redan nu binda en ökad dimensionering till ett antal bestämda högskoleenheter. Mot det synsätt föredragande statsråd redovisar kan invändningar göras. Ett enligt vår mening förbisett förhållande är det möjliga rekryteringsområdets geografiska utbredning. Lärarutbildningar har generellt en lokal rekrytering, vilket innebär att sökande i första hand står att finna i närheten av utbildningarna. Således är län som saknar grundskollärarutbildning underrepresenterade ifråga om studenter som utbildar sig till grundskollärare. Detta är situationen för län och en stor del av . Det finns ännu ingen tillgänglig statistik vad gäller rekryteringen till grundskollärarutbildningen men /87 som var med antagning till de tidigare lärarutbildningarna för såg bilden ut som följer (se tabell s. 2). Tabellen visar alla antagningsplatser inom U-sektorn i landet - platser borträknade - hur många procent av dem som besätts av studerande från samt Örebrostudenternas andel i absoluta tal. Av de 8 247 platserna är således endast 116 besatta av studerande från län. Om man försöker rensa siffrorna så att man enbart får den rent grundskoleanknutna lärarutbildningen återstår ungefär 3 000 platser. Av dessa besätts i runda tal 60 av studerande från län. 1 1989/90. Regional rekrytering 1986/87 (Källa: Statistiska meddelanden U 20 ) Detta är en klar underrepresentation. Jämför man med t.ex. som befolkningsmässigt är ungefär lika stort som - det skiljer ca 25 000 till fördel - men som har grundskollärarutbildning, blir bilden en helt annan. /87 antogs i runda tal 120 studerande från till grundskolläraranknuten utbildning vid . Därutöver finns naturligtvis, precis som för län, enstaka grundskollärarstuderande runt om i landet. Det antogs alltså dubbelt så många västerbottningar till grundskollärarutbildning enbart vid som det antogs närkingar till grundskollärarutbildning vid samtliga utbildningsanstalter för grundskollärare i hela landet. Det finns inget skäl att tro att detta skulle vara ett utslag av ett närkingskt ointresse för lärargärningen som sådan. Det handlar, vågar vi påstå, istället om avståndet till grundskollärarutbildning. Således bör det finnas ett potentiellt, icke ianspråktaget, rekryteringsunderlag för grundskollärarutbildning i län. Det är också orimligt att tänka sig att rekryteringsområdet i stora stycken överensstämmer med förskollärar- och fritidspedagogutbildningens. Det skulle i så fall innebära att rekryteringens kärnområde utöver län också sträcker sig ner i norra delen av , de västra resp. nordvästra delarna av och samt . Det finns också en tendens att man efter avslutad utbildning blir kvar i närområdet till den utbildning man gått. Områden som saknar grundskollärarutbildning är således dubbelt drabbade i det här avseendet. Dels har de färre grundskollärarstudenter än områden med grundskollärarutbildning, dels har de svårare att rekrytera lärare till sina grundskolor. Tittar man på SCB:s undersökning av tillgången på behöriga lärare 1989 finner man följande procentuella andel obehöriga lågstadielärare, mellanstadielärare resp. adjunkter: Lägger man samman alla lärarkategorier är riksgenomsnittet för andelen obehöriga lärare . län ligger med sina tillsammans med i topp. Även ligger över riksgenomsnittet med sina . Mot bakgrund av ovan beskrivna rekryteringssituation menar vi att man allvarligt bör överväga att lokalisera åtminstone en del av den föreslagna dimensioneringsökningen till någon ny ort. Utbildningspolitiskt bör strävan också, enligt vår mening, vara att lokalisera lärarutbildningar så att kontakter och samarbete mellan skilda typer av lärarutbildningar underlättas. Detta talar å ena sidan för samlokaliseringar av olika lärarutbildningar, å andra sidan för att man skall undvika alltför stora enheter. Både när det gäller lärare för klasserna 1-7 och när det gäller lärare för klasserna 4-9 är , såvitt vi kan bedöma, det klart bästa alternativet för lokalisering av en ny grundskollärarutbildning. Inte bara U-sektorns struktur utan även högskolans struktur och det möjliga praktikområdets struktur talar för detta. U-sektorn vid högskolan i har en omfattande verksamhet med mångsidigheten som kanske största tillgång. Det finns fyra allmänna linjer, Fritidspedagoglinjen, Förskollärarlinjen, Idrottslärarlinjen och Musiklärarlinjen. Vi har två lokala linjer, Pedagogiskt administrativ påbyggnadslinje för ledningspersonal inom barnomsorgen och Körpedagogisk linje samt ca 25 fristående kurser. GIH har dessutom ett samarbete med grundskollärarutbildningen i där de svarar för av grundskollärarutbildningen med specialiseringen Idrott - annat ämne. Motsvarande samarbete är under uppbyggnad med och i budgetpropositionen sägs följande: Slutligen bör specialiseringen i musik och annat ämne samt specialiseringen i idrott och annat ämne kunna anordnas vid högskolan i i samverkan med högskolan i . Det bör också påpekas att vi tills hade reguljär utbildning för inom ramen för GIH:s tvåämnesutbildning - de sista studenterna på denna går för övrigt kvar även om antagningen har upphört och de 20, från utlokaliserade platserna på ämneslärarutbildningen. Vid högskolan finns också skolledarhögskolan, en för högskolan i , och högskolan för lärarutbildning i gemensam inrättning med både utbildning, forskning och forskarutbildning inom skolledarområdet på sitt program. Inom lärarfortbildningsenheten har under en lång följd av år getts kurser inom ett mycket brett fält. Föreställningen kan finnas, att den högskola som saknar lärarutbildning (frånsett musik och idrott och frånsett utbildningarna till förskollärare och 1989/90 Ub684 fritidspedagog), även saknar lärarutbildare. Så är dock ej fallet vid högskolan i . I har en kompetens i fortbildning till grundskollärare byggts upp utan att utnyttja resurser i reguljär lärarutbildning. Detta underutnyttjande av den utvecklade kompetensen måste ses som ett slöseri. Utanför universiteten finns det ingen högskola med motsvarande spännvidd inom U-sektorn. finns det ingen högskola med motsvarande omfattning på lärarutbildningsområdet, eller motsvarande total omfattning, som saknar grundskollärarutbildning. Utöver är det bara högskolorna i , , och /samt de nya högskolorna i och /som saknar tidigarelärarutbildning. Samtliga dessa högskolor är betydligt mindre än högskolan i och har betydligt mindre verksamhet inom U-sektorn. Jämfört med andra högskoleorter har U-sektorn i två specifika profiler, dels den praktisk-estetiska med både musiklärar- och idrottslärarutbildning, dels det omfattande utbudet av fristående kurser med specialpedagogisk inriktning. finns den breda barnpedagogiska inriktningen representerad genom förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Befintliga utbildningar och den kompetens som dessa inrymmer ger ett mycket gynnsamt utgångsläge vid en etablering av grundskollärarutbildning i . Kombinationen med redan befintlig utbildning skulle skapa en för landet unik inramning av grundskollärarutbildningen. Vad gäller högskolan i övrigt så är den tillräckligt stor för att ha ett brett spektrum av akademiska "basämnen', i egna institutioner, och forskning i anslutning till dessa vilket ger gynnsamma betingelser för en god ämnesteoretisk kvalitet i lärarutbildningen. är den tillräckligt liten för att möjliggöra en nära kontakt mellan ämnesföreträdare, pedagoger och metodiker inom grundskollärarutbildningen. är den enda högskola med traditionella akademiska ämnesinstitutioner som saknar senarelärarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att omgående utreda förutsättningarna att förlägga grundskollärarutbildning till . () (vpk) 1989/90 Ub684