mot · GD02T251 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T251 m.fl. (mp) Luftfarten 1989/90 Luftfarten ökar kraftigt i vårt land. Särskilt inrikestrafiken har ökat långt över de förväntningar man hade . Detta har lett till att vi fått väsentligt förbättrade förbindelser i vårt avlånga land. Det är möjligt att åka från ort A till ort B i nästan hela landet. Dessvärre är inte luftfarten helt problemfri. Energiåtgången är betydande, och räknat per passagerare väsentligt högre än för något annat transportslag. Utsläppen av miljöfarliga ämnen, främst kolväten, koldioxid och kväveoxider, är också betydande. Räknat per passagerare rör det sig om utsläpp, som motsvarar det som en orenad bil släpper ut. Därtill kommer utsläpp av avisningskemikalier (glykol och urea) på flygplatserna, samt bullret vid start och landning. Ett antal olika analyser från såväl statliga verk som fristående organisationer har entydigt visat, att luftfartens expansion allvarligt hotar de miljö- och energisparmål, som har beslutat ska gälla. Vi kan förvänta oss att denna risk blir alltmer uttalad i takt med att såväl luftfarten som trafiken i övrigt ökar. Vi anser, att flyget måste ges samma energi- och miljöpolitiska ansvar som andra trafikslag och verksamheter, som berörs av miljö- och energipolitiska beslut. Det måste innebära att även flyget ska minska sina totala utsläpp och sin totala energiförbrukning. Vi anser också att flyg, liksom annan energiförbrukning, ska betala rent fiskala skatter. Istället vill vi sänka den höga beskattningen av arbete (arbetsgivaravgiften) i motsvarande grad. Därigenom fås en långsiktigt och samhällsekonomiskt bättre skattefördelning. Behövs tredje bana? Planerna på att bygga en tredje start- och landningsbana på är det konkreta uttrycket för flygets expansion. är navet för nästan all inrikes flygtrafik, och den utan jämförelse största internationella flygplatsen i landet. Planerna på tredje banan motsvaras av planer på en lång rad regionala flygplatser runt om i landet. Många av dessa flygplatser, som t.ex. /och Trestad, planeras på platser, där det redan finns utmärkt Rättelse: S. 9 rad 17 Står: 2 500 000 Rättat till: 2 500 000 000 järnvägstrafik och där snabbtåg blir aktuella. Andra redan utbyggda Mot. flygplatser, som t.ex. och , ligger där järnvägen skulle T251 kunna fylla samma transportfunktion. Jämförelsen med alternativet järnvägstrafik är intressant eftersom just den eldrivna järnvägen är det mest energisnåla och miljövänliga transportslaget för medellånga transporter. Det är en mycket dramatisk skillnad mellan flyg och järnväg i just dessa avseenden. Jämförelsen är också intressant nu när vi ser hur snabba tåg i andra europeiska länder faktiskt konkurrerar effektivt med flygtrafik. På vissa sträckor ersätter den flyget helt. Motsvarande utveckling kan naturligvis tänkas på många håll även i - förutsatt att en medveten satsning i den riktningen görs. Vår uppfattning är att snabbtågssystemet ska byggas ut kraftigt och snabbt i . Därmed kommer det att saknas underlag för en parallell kraftig utbyggnad av inrikesflyget, eftersom de två transportslagen konkurrerar på tillräckligt många sträckor. I det perspektivet vore en utbyggnad av tredje bana, och alla motsvarande regionala flygplatsutbyggnader, en enda stor felinvestering. Den ska självklart undvikas! En betydande del av inrikesflyget på är anslutningsflyg. Det betyder att passageraren ska vidare med flyg. I många fall torde denna anslutande transport lika gärna kunna ske per järnväg - om det fanns någon järnväg ut till . går flygbussarna tätt från , och även i viss utsträckning även från , ut till . Dessa tunga dieseldrivna bussar ger upphov till betydande miljöfarliga utsläpp, kraftigt slitage av vägarna och bidrar naturligtvis till den besvärliga trafiksituationen i . Denna busstrafik skulle helt och hållet kunna ersättas med järnväg, om järnvägen bara byggdes ut till och vidare norrut. Det är uppenbart mycket angeläget att Ariandabanan byggs. Den ska naturligtvis ansluta till stomnätet på ett så smidigt sätt som möjligt. Vi har bl.a. därför i vår järnvägspolitiska motion föreslagit kraftigt ökade anslag till utbyggnader av järnvägarna. Var behövs flyg? kan inte ersätta flyg överallt. Det är inte heller önskvärt att överföra persontransporter från flyg till vägarna. Vägtrafiken är väl så miljöfarlig, och dessvärre betydligt farligare ur trafiksäkerhetssynpunkt. Inrikesflyg i är motiverat på de verkligt långa sträckorna, särskilt i de glesbefolkade delarna av landet, där underlag för en effektiv järnvägstrafik saknas. Det betyder, att norra inlandet tillsammans med måste inta en gynnad ställning. Så är också fallet i regeringens budgetförslag, vilket vi i detta avseende stödjer. Det kan vara svårt att bedöma vilken total nivå inrikesflyget Vår nuvarande bedömning, som i huvudsak är baserad Mot. på miljöhänsynen, är dock att den nivån ligger väsentligt lägre än dagens. kräver därför att flyget ska minskas, och inte som ökas! Miljöskatter m.m. på flyg Flyget belastas inte av några punktskatter på bränsle. För det internationella flygets vidkommande har ratificerat rådsbeslut som rör skattefrihet för bränsle och andra förnödenheter. I sin reservation anges att skatten måste betalas vid köp men att summan återbetalas. Dessutom förbehåller sig rätten att belägga charterresor, IT- och GIT-resor som påbörjas i med en charterskatt (per resenär). Rådsbeslutet gäller dock endast internationella flygningar. Beträffande skatter och avgifter på inrikesflyget är inte uppbundet av några internationella traktater. Flygbränsle för inrikesflyg beskattas inte i traditionell mening. Enligt trafikpolitiska beslut skall varje trafikgren stå för sina samhällskostnader. De avgifter och skatter som tas ut skall utformas med ledning av dessa. De kostnader som skall täckas är såväl kostnader för infrastruktur och underhåll som samhällsekonomiska kostnader för olyckor, miljöpåverkan m.m. För den reguljära inrikestrafiken tar LFV ut en årlig fast avgift, en rörlig trafikberoende avgift baserad på antalet passagerare och en undervägsavgift, som tas ut per flygning och som påverkas av pris, sträcka och startvikt. Vidare tar LFV ut en s.k. genomströmningsavgift baserad på antalet tankade liter bränsle. Dessa avgifter skall täcka driften för all verksamhet knuten till flyget. Men hur täcks skadorna i miljön? Hur reparerar man de skador, som uppstår till följd av flyget som försurade mark och sjöar, stendöda vattendrag i närheten av flygplatserna, bullret för de kringboende och den allmänna miljöförstörelse som följer med alla aktiviteter, som är knutna till flyget? tillämpas lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik på utsläpp av kolväten och kväveoxider, men däremot inte på koldioxid, som bevisligen bidrar till växthuseffekten. Enligt pågående utredning, som utförs av TFB, ligger C02-utsläppen på drygt /år för den civila luftfarten i . Denna torde inberäkna både inrikes- och utrikesflyg. Vi måste inleda en utveckling i rätt riktning och kräver till att börja med införande av en avgift på koldioxid på inrikesflyget. Vi föreslår en koldioxidavgift på /kg (vilket betyder /l bränsle) som ett första steg. Dessutom måste kväveoxidavgiften höjas från nuvarande /kg till /kg. Även kolväteavgiften bör höjas, i det fallet till /kg. Dessa avgifter tas ut som nuvarande miljöavgift. Avgifterna ska införas till 1/7 1990. Därtill bör en rent fiskal skatt tas ut på flyg. Den bör tas ut i anslutning till landningsavgiften, och vara olika på olika flygplatser så att orter som saknar tillfredsställande järnvägsförbindelser gynnas. Med hänsyn till den momsbeläggning som föreslås på flygresor avstår vi dock från att lägga förslag om detta . måste också vara pådrivande i det internationella arbetet, så att utsläppen kan nedbringas till rimliga nivåer. Prövning av flygplatser Mot. Trafiktillstånden för flygplatser bör omprövas av miljöskäl eller ändrade trafikförhållanden. Ett sådant ändrat trafikförhållande kan t.ex. vara att en ny snabbtågslinje nått den berörda orten och att det därigenom är omotiverat ur samhällsekonomisk synpunkt att bibehålla den allmänna flygtrafiken. Flygplatsutbyggnader prövas numera enligt miljöskyddslagen. Det är dock inte en tillräcklig prövning eftersom den inte tar hänsyn till om andra miljövänligare trafikalternativ skulle kunna utvecklas istället. Vi anser att en sådan bredare trafikmiljöprövning bör göras. I proposition 1989/90:100, bilaga 8. föreslår regeringen att godkänna en 3-årsplan för luftfartsverket. Regeringens förslag är stort sett detsamma som luftfartsverkets förslag. I planen ingär såväl utbyggnad av tredje bana. en ytterligare kraftig ökning av flygtrafiken, en stärkning av flygets konkurrenskraft, andra utbyggnader på med anledning av allt detta osv. Miljöproblematiken, kraven på energihushållning liksom ett bredare synsätt på prioriteringar och omfördelningar mellan trafikslagen lyser dock med sin frånvaro. Som framgått av motionen så har vi en radikalt annorlunda målsättning och inriktning på trafikpolitiken på luftfartens område. Vi avstyrker bestämt punkterna 1, 3 och 4 i hemställan under rubriken . Vi yrkar istället på att den inriktning som ovan angivits för luftfarten ska antas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en långsiktig trafikpolitisk satsning på energisnåla och miljövänliga trafikgrenar. 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flygtrafikens energi- och miljöpolitiska ansvar. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snabb och kraftig utbyggnad av snabbtågssystemet för att erbjuda ett fullgott alternativ till flygtrafik på medeldistanssträckor, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte nyinvestera i en tredje startbana på liksom i regionala flygplatsutbyggnader. [att beslutar vad som i motionen anförts om införande av miljöavgifter på inrikes flygtrafik.1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella överenskommelser för luftfarten. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av trafiktillstånd för allmän flygtrafik av miljöskäl eller förändrad trafiksituation. 7. att begär att regeringen, eller den myndighet rege ringen utser, utvecklar miljökonsekvensanalyser som tar hänsyn till andra trafikslag i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att avslår regeringens hemställan i punkterna 1, 3 och 4 under i proposition 1989/90:100 (sjätte huvudtiteln). 9. att beslutar att den allmänna inriktning av luftfartens utveckling som förordats i motionen också skall vara den inriktning som luftfartsverket skall ta in i sin treärsplan. () Hans Leghammar (mp) 1989/90 T251 1 !989/90:Sk686