mot · GD02A116 · 1990-03-26 00:00:00 — av och (båda c) med anledning av prop 1989/90:76 Regionalpolitik inför 90-talet En övergripande målsättning för landets regionalpolitik måste vara att hela skall ha rätt till likvärdiga villkor vad gäller rätt till arbete, god miljö och en bra service oavsett bostadsort. För att detta skall fungera krävs insatser såväl i storstad som i tätorter och glesbygd. Det är nu nödvändigt att man på ett helt nytt sätt mobiliserar de resurser som finns i glesbygd för en allsidig utveckling i hela . har förlorat ca 7 000 invånare. Störst är minskningen i . Enligt prognos bedöms läns befolkning minska ytterligare . Delar av kan också komma att drabbas något hårdare än övriga länet. Rationaliseringar både inom industrin och offentliga sektorn beräknas slå hårdare just där. av dem som flyttar från länet är kvinnor. Av de ungdomar som flyttar försvinner de flesta till . Kvinnounderskottet i åldern 18-44 är i störst i och kommuner. Därefter följer , , och . Kommunerna i länet kommer att få stora svårigheter att behålla befolkningstalet. Efter ligger sämst till i fråga om procentfördelning av deltidsarbetslösa. Ser man på den relativa arbetslösheten i procent är också här det län som efter har de största sysselsättningsproblemen. Bland de åtgärder som bör utredas anser vi att näringslivets roll kraftigt måste förstärkas. Näringslivet måste ges möjlighet till sådan lönsamhet att nya arbetstillfällen skapas och de gamla hålls vid liv. Det måste till bättre möjligheter att starta mindre företag. Utvecklingsbidraget måste mera fritt få disponeras genom fördelning av . Utbildningsnivån är totalt sett mycket låg i län.Det är ett av länets grundproblem. Därför ligger en ordentligt satsning på som en viktig del i politik. Det är då viktigt att en decentrali 1 1989/90. serad utbildning kan bedrivas i hela länet. Det gäller såväl i norra som södra . samt också i Hoforsområdet. Regeringen måste sna- Al 16 rast se till att resurser skapas för tidigare utlovad forskaranknytning. Det är inte rätt att dimensionering och stöd till kurser följer stödområdesindelningen. Antalet kurser måste i stället kunna styras utifrån om det är små, medelstora eller stora kommuner. Snabbtåg på ostkustbanan bör ligga med i den prioritering som SJ och gör. säger att det är fullt möjligt att vidta åtgärder på banan så att den tål att köra snabbtåg på även norr om . Vi måste också få flera turer på norra stambanan. Som en ny insats för att förbättra trafik- och säkerhetsmiljön i trafiken föreslog REK -87 en ny sträckning . Vi anser att tanken på att bättre knyta ihop befintliga vägar är en riktig inriktning. Oavsett vilken sträckning man slutligen beslutar om anser vi att det måste ställas hårda krav på miljöanpassning. Det är heller inte realistiskt att tro att medel till helt nya sträckor kommer att finnas. Satsningar på grusvägar och enskilda vägar En nödvändig åtgärd för att förbättra strukturen i glesbygden är att utveckla det nuvarande vägnätet i fråga om underhåll och standard. För det har i partimotion krävt extra insatser för nästa budgetår. Det finns uppenbara risker om man genomför alltför snabba förändringar i stödområdesindelningen. Det kan innebära stora osäkerheter för företag t.ex. vid etableringar. Det är viktigt att man har en någorlunda jämn och glidandeskala i klassificeringen. Vi kan inte acceptera den indelningsom regeringen föreslår. Vi föreslår i stället indelning enligt de tidigare reglerna, A, B och C, och att stöd utgår enligt följande förslag: , , , i Med hänvisning till det anförda hemställs ^ ^ 1. att som sin mening ger regeringen till känna att och bör placeras i stödområde B, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att , , , och i bör placeras i stödområde C. () ()