mot · GD02So433 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So433 av och (båda s) Mer än 200 000 svenskar är beroende av lugnande och sömngivande medel. skrevs det ut ca. 3,5 miljoner recept på beroendeframkallande psykofarmaka på de svenska apoteken. Mest utbrett är detta läkemedelsberoende bland kvinnor och människor . Den vanligast föreskrivna psykofarmakan är s k bensodiazepiner, som ordineras vid t ex oro, ångest, neuroser och sömnsvårigheter. Av tillgänglig statistik framgår att förbrukningen av lugnande medel ligger över riksgenomsnittet i och , något under i och betydligt under i . Undersökningar visar också att beträffande just förskrivningen av bensodiazepiner ligger främst , men även andra orter i över riksgenomsnittet. har den förhärskande uppfattningen varit att missbruket av läkemedel såsom Valium, Stesolid, Rohypnol, Sobril m fl bensodiazepiner, varit av ringa omfattning och framförallt varit så kallat biandmissbruk, d.v.s. kombinerat missbruk av alkohol och läkemedel. Erfarenheterna visar att ett starkt ökande antal människor inte i första hand intar sömnmedel och lugnande mediciner av terapeutiska/medicinska skäl, utan därför att de har blivit beroende och inte kan sluta med sina mediciner utan hjälp med nedtrappning och avgiftning. Dessa människor är inte missbrukare i vanlig bemärkelse. De har blivit beroende trots att de bara har följt läkares ordinationer. Än mer uppseendeväckande är denna uppgift med tanke på att den medicinska expertisen inte kan visa att bensodiazepinerna har någon terapeutisk/medicinsk verkan vid regelbundet intag. Till de kända sociala skadeverkningarna av en för hög förskrivning av bensodiazepiner, kan nu även läggas de nya medicinska rönen om fosterskador hos nyfödda barn. Som första läkarlag i världen har ett Göteborgsteam kunnat påvisa allvarliga missbildningar hos barn till mödrar som är storkonsumenter av bensodiazepiner. Fosterskadorna påminner om de som hög alkoholkonsumtion under graviditet kan ge upphov till. På samma sätt som den totala konsumtionen av alkohol har betydelse för alkoholskadornas omfattning, finns det grund för misstanken om att missbruk av sömnmedel och lugnande mediciner är relaterat till totalkonsumtionen av bensodiazepiner. Genom att få ner förskrivningen av dessa preparat, skulle mycket lidande kunna elimineras. Undersökningar pekar också på att förskrivningen av bensodiazepiner i viss grad hänger samman med det synsätt, som den enskilde läkaren har på människors problem och krisreaktioner. I detta sammanhang kan man även hitta kopplingar till den lokala terapitraditionen bland läkarna. För att minska förskrivningen av bensodiazepiner är det nödvändigt med en rad åtgärder. Förskrivning efter enbart telefonkontakt ska inte få ske. Enbart minsta förpackning bör skrivas ut . och industrin måste arbeta mera aktivt för att beroendeframkallande läkemedel tillhandahålles i mindre förpackningar. Läkemedelsbranschens marknadsföring måste granskas betydligt hårdare än . Detta gäller inte minst granskningen av den marknadsföring av produkterna som äger rum på symposier och konferenser där medlen säljs muntligt och direkt. Patienten har rätt till en ordentlig information om preparatets verkningar och biverkningar. Fantasinamnen på läkemedel måste elimineras och ersättas med beteckningar som ger information om innehållet, s.k. generisk förskrivning. Förebyggande insatser mot läkemedelsberoende saknas. De avgiftningsavdelningar som finns för alkoholmissbrukare och narkomaner, motverkar ofta sitt eget syfte när det gäller avgiftning av läkemedelsberoende. Detta beror främst på de korta vårdtiderna. Karakteristiskt för abstinensen vid läkemedelsberoende är att symptomen ofta kulminerar först . Svåra symptom kan till och med fortsätta innan de börjar klinga av. Dessutom kan abstinenssymptomen återkomma i nya toppar under en längre tidsrymd. Abstinensen är överlag mycket långvarigare än vid annat beroende. Såväl internationella som nationella iakttagelser visar att läkarna ofta har mycket dålig kunskap om i vilken omfattning de skriver ut lugnande medel och sömnmedel. Ett sätt att lösa detta problem är att låta apoteken registrera vilka mediciner som varje läkare eller vårdcentral skriver ut. Metoden har prövats i sydvästra sjukvårdsområdet i och den borde kunna bli en rutinuppgift genom Apoteksbolagets datoriserade system över läkemedelsleveranser och icke individbaserade receptdata. måste utarbete dels ett vårdprogram, dels rekommendationer till landsting och kommuner för deras arbete med psykofarmakaberoende personer. Inom sjukvårdens grundutbildning och vårdpersonalens vidareutbildning bör undervisning om psykofarmaka, bruk, beroende och missbruk införas. Forskning om hjälpmedelsbehovets omfattning och metoder för vård av missbrukare måste intensifieras. Det är viktigt att denna forskning står fri och obunden i sitt förhållande till läkemedelsindustrin. måste ta ett ökat ansvar för att klara sina uppgifter att k foliera läkemedelshanteringen, bolagens marknadsföring samt att sköta informationen till allmänhet, vårdpersonal och massmedia. tillsattes en läkemedelsutredning som bl a skulle behandla åtgärder mot läkemedelsberoende och läkemedelsmissbruk. Utredningen skulle arbeta snabbt men redovisade först sina förslag. har remissbehandlats men någon proposition har ännu inte lagts fram. Det är under alla förhållanden angeläget att skyndsamt gör ett klart uttalande beträffande behovet av insatser för att förebygga missbruk av sömnmedel och lugnande mediciner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för att förebygga missbruk av sömnmedel och lugnande mediciner. () ()