mot · GD02N36 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:N36 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Den svenska energiforskningen måste ses i ljuset av de senaste tio årens erfarenheter och utveckling på energiområdet. fastställde en majoritet av svenska folket att Kärnkraften avvecklas i den takt som är möjligt med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. För att bl.a. minska oljeberoendet och i avvaktan på att förnybara energikällor blir tillgängliga används högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. efter folkomröstningen beslöt att kärnkraften skulle avvecklas fram , trots att detta årtal aldrig förekom på någon valsedel. Vid tiden för folkomröstningen uppgick den svenska energitillförseln till . Oljeandelen uppgick till .Energitillförseln har varit i stort sett oförändrad . Elförbrukningen, som är en del av den totala energitillförseln, har däremot ökat från 1980 till 1988. Oljan har ersatts med kärnkraft och utgör oljan enbart av den svenska energitillförseln. Den ökade kärnkraftsanvändningen har lett till minskade utsläpp av olika miljöskadliga - framför allt försurande och klimatförändrande - föroreningar. Energianvändningen har effektiviserats, framför allt genom en övergång till elkraft. Elkraften är effektiv, flexibel och miljövänlig. Massaindustrin har, som exempel, kunnat minska sin kemikalieanvändning och därmed sin miljöbelastning genom en ökad elanvändning. Förbränning av olja för uppvärmning av bostäder, industrier och industriprocesser har minskat kraftigt tack vare ökad elanvändning. Elkraften har också möjliggjort förbättringar av arbetsmiljön. Alla tillgängliga prognoser pekar på ett ökat elbehov . En rad nödvändiga miljöförbättringar, främst inom industrin, kräver elkraft. En förbättring av inomhusmiljön, bl.a. för att minska allergier och hälsoeffekter av radon, kräver stora mängder elenergi. En övergång till elbilar och andra eldrivna fordon kräver tillgång till elkraft producerad på ett miljövänligt sätt. Sedan folkomröstningen har insikten om miljöproblemens globala karak Forskare världen över varnar för växthuseffekten, vars skadeverk- Mot. ningar endast kan mildras genom minskad användning av fossila bränslen. Klimatforskningen måste prioriteras. Ett långsiktigt uthålligt energisystem innebär enligt gemensamma framtid en övergång till förnyelsebara energikällor. Kommissionen anger sol, vind, vatten, biobränslen samt en vidareutvecklad kärnkraft som exempel på förnyelsebara energikällor. Trots att betydande forskningsinsatser har gjorts för att utveckla förnybara energikällor har emellertid inga nya kommersiella genombrott skett . Den svenska kärnkraftsteknologin och säkerhetsfilosofin har vidareutvecklats. har världens säkraste kärnkraft. kan därigenom spela en viktig roll i det internationella kärntekniska samarbetet. Det är mot den bakgrunden angeläget att vidareutvecklar denna kompetens och aktivt medverkar i det internationella säkerhetsarbetet. Reaktorhaveriet i Tjernobyl visade på skillnaderna mellan svensk och sovjetisk kärnkraft. Rapporter från andra länder, framför allt inom , visar betydande brister i såväl kärnkraftsteknologi som säkerhetsfilosofi. Det är av stor vikt att internationellt kan verka för förbättrad teknik och säkerhet i reaktorer i vår omvärld. har vidare en väl utvecklad kompetens inom avfallshanteringsområdet. kan genom fortsatta forskningsinsatser och utökat samarbete bidra till att även andra länder omhändertar sitt kärntekniska avfall på ett betryggande sätt. I detta sammanhang är det värt att notera det antal nya kärnkraftverk som är under uppbyggnad i vår nära omvärld. har anvisat till energiforskning. Inkluderas även anslag för utveckling och demonstration av ny energiteknik har totalt i löpande penningvärde anslagits . Därutöver har investeringar i utveckling och demonstration av ny energiteknik gjorts av bl.a. , privata kraftföretag och . Trots betydande insatser på energiforskningsområdet, framför allt rörande förnyelsebara energikällor, har - som ovan konstaterats - inga nya kommersiella genombrott gjorts. Mot bakgrund av de senaste tio årens utveckling borde nya prioriteringar göras på energiforskningsområdet. Växthuseffekten kan utgöra ett hot mot de grundläggande levnadsbetingelserna på jorden. Därför måste klimatforskningen prioriteras. Det är vidare av vikt att utreda hur det ökande behovet av elkraft kan tillgodoses . Det framtida behovet av elkraft för olika miljöförbättrande åtgärder inom industri- och hushållssektorn måste kartläggas. Den svenska energiforskningen genomsyras av tydliga politiska ambitioner. Riksdagsbeslutet om att kärnkraften skall vara avvecklad fram har i stor utsträckning präglat forskningsinsatserna. Forskningen måste, enligt vår mening, präglas av realism och inte av poli Det är därför angeläget att tidigare forskningsprojekt . Utvärderingen bör sedan ligga till grund för de fortsatta insat- N36 Det är dessutom angeläget att olika forskningsinsatser samordnas. Som exempel kan nämnas att avser att satsa 1 000 milj.kr. på forskning inom bioenergiområdet. stora satsning kan motivera omprioriteringar och reduceringar av de statliga forskningsanslagen på detta område. Introduktion av ny teknik Regeringen anser att staten aktivt skall medverka vid introduktion av ny energiteknik. Regeringen anser att detta skall ske genom statliga program för utveckling och introduktion av ny energiteknik eller genom forskning som finansieras gemensamt av staten och energibranschen, s.k. kollektiv forskning. Enligt vår mening är det viktigt att undanröja hinder för introduktion av ny energiteknik, men vi är tveksamma till om introduktionen av ny energiteknik skall planläggas i statliga program. En fungerande energimarknad innebär att ny teknik introduceras då den är kommersiellt bärkraftig eller då energiföretagen bedömer att den har förutsättningar att bli det . Den statliga inblandningen kan resultera i att prioriteringar huvudsakligen görs på politisk grund, vilket innebär en uppenbar risk för felsatsningar. har en särställning såsom varande ett nationellt centrum för kärnteknisk forskning. har världens säkraste kärnkraft. Det är viktigt att upprätthålla och vidareutveckla denna kompetens. Kärnkraftsteknologin och säkerhetsfilosofin måste förbättras i vår omvärld. kan spela en betydelsefull roll i detta arbete. Regeringen föreslår att ett speciellt programråd skall fungera som uppdragsgivare och beställa icke kärntekniska FoU-insatser från . Studsvik AB:s icke kärntekniska verksamhet bör enligt vår mening inte särbehandlas i förhållande till annan forskning. Medelstilldelningen till den icke kärntekniska verksamheten vid bör därför ske via STU eller statens energiverk. (Efn) har efter den senaste omorganisationen huvuduppgifter, dels Allmänna Energisystemstudier (AES), dels utvärderingsuppdrag där vissa energiforskningsinsatser utvärderas. Regeringen föreslår nu att AES överförs till statens energiverk och forskningsrådsnämnden och att en ny fristående grupp med eget kansli bildas med utvärderingsuppgifter. Skall AES överföras till annat organ är det olyckligt om de knappa resurserna - 8 milj.kr. - delas på två huvudmän. Det torde vara svårt att driva meningsfulla forskningsprojekt med sikte på långsiktiga energisystem om anslagstilldelningen splittras på alltför många och små projekt. AES bör där- 10 1989/90 N36 har staten satsat i löpande penningvärde på forskning och utveckling på energiområdet. Dessutom har , de privata kraftföretagen, och andra intressenter avsatt betydande summor för samma ändamål. Vi anser att forskningsinsatserna inom olika verksamheter skall bedömas utifrån de totala insatserna. Enligt vår mening bör till Energiforskning under tolfte huvudtiteln för /91 anvisa ett reservationsanslag på . Under /91 bör staten, enligt vår mening, ikläda sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknat redan fattade beslut, innebär åtaganden om . för /92, . för /93, . för /94, . för /96 samt . för /97. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida energiforskningen, 2. att beslutar att medelstilldelningen till den icke kärntekniska verksamheten vid Studsvik ABs sker via STU eller statens energiverk, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ställning, 4 att begär att till det teknikvetenskapliga forskningsrådet /91 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att anvisar ett reservationsanslag på . till Energiforskning under tolfte huvudtiteln för /91, 6. att bemyndigar regeringen att under /91 ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med stöd för hållas samman hos ett programorgan, vilket enligt vår mening bör vara det teknikvetenskapliga forskningsrådet. Regeringen har under de år som energiforskning bedrivits varit mer benägen att satsa stora resurser på olika forskningsprojekt, och mindre villig att göra fristående utvärderingar av denna forskning. De analyser som Efn på ett förtjänstfullt sätt gjort på vissa forskningsområden har varit ganska få, men de har varit av stort värde, eftersom Efn har en självständig ställning och inte är bunden till vare sig eller programorganen. Det synes ologiskt och omotiverat att inrätta ett nytt organ med uppgifter som ett existerande organ redan har. Efn har en fristående ställning och har för uppgifterna kompetent personal. till forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknat redan Mot. fattade beslut, innebär åtaganden om . 1991/92, . för /93, . för /94, . för /96 samt . för /97. () () () ()