ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub664 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub664 av () Ingenjörsutbildningen i UHÄ har i sin kompletterande anslagsframställning avseende ny ingenjörsutbildning föreslagit att högskolan i får sammanlagt 180 nybörjarplatser. finns det i 294 nybörjarplatser på ingenjörsutbildningar efter tredje årskursen på tekniskt gymnasium (T3). Förslaget innebär alltså en sänkning av utbildningskapaciteten inom ingenjörsområdet i . För att bibehålla nuvarande utbildningskapacitet bör 240 nybörjarplatser finnas vid högskolan i . län är en utvecklingssvag region och bör inte drabbas av nedskärningar inom sektorn för ingenjörsutbildning. Om vi beräknar att av de elever som tidigare gått T4 kommer att gå de nya tvååriga ingenjörsutbildningarna på högskolan, behövs en utbildningskapacitet /91 på 240 nybörjarplatser i . har breddat intaget till ingenjörsutbildningarna genom att förlägga 15 platser inom verkstadsingenjörsutbildning till . Det är den första delen som är utlokaliserad. Resten av utbildningen är förlagd till högskolan i . Denna "geografiska breddning" äventyras genom nedskärningen av antalet utbildningsplatser. har startat tvååriga ingenjörsutbildningar tidigare än andra högskolor. Detta innebär att högskolan förfogar över modern utrustning. Enligt UHÄ:s förslag får högskolan i bara ett tillskott på 30 nybörjarplatser /91. Dessa måste då reserveras för år 1 av maskiningenjörer eftersom denna utbildning startade med 30 platser /90. Det blir alltså inget utrymme för t.ex. elektroingenjörer (starkström, telekommunikation). Vi kan därför se en flykt från län inom dessa sektorer . Eleverna kommer att välja motsvarande tvååriga ingenjörsutbildningar där sådana finns och inte T4-utbildningen i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att, inom ramen för tillgängliga utbildnings platser, högskolan i tilldelas 240 nybörjarplatser på den nya Mot. 1989/90 tvååriga ingenjörsutbildningen.
mot · GD02Ub667 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub667 Livsmedelsvetenskaplig forskning och utbildning i Utbildningen inom de areella näringarna i har en mycket dålig regional anpassning. De speciella förutsättningarna för livsmedelsproduktion i jordbruk och trädgårdsodling i belyses knappast alls inom ramen för befintlig utbildning. Tyngdpunkten i utbildningsutbudet ligger för övrigt i mellersta och , vilket skapar problem speciellt för fortoch vidareutbildning. En framställning om medel för en försöksverksamhet med regionalt anpassad högskoleutbildning inom de areella näringarna i norra har av och lämnats till regeringen. En försöksverksamhet med utbildning inriktad mot bl.a. förpackningsteknik, hygien och livsmedelskemi bedrivs f.n. av genom finansiering med regionalpolitiska medel. Genom kontaktenhet har en omfattande inventering av resurser i inom det närings- och livsmedelsvetenskapliga området genomförts. Denna visar på en avsevärd potential inom främst medicinska och samhällsvetenskapliga områden samt inom organisation. har ett förslag utarbetats till förstärkning av resurserna för närings- och livsmedelsvetenskaplig forskning. Förslaget överlämnades med ett tillstyrkande av till UHÄ inom ramen för remissyttrande över den regionalpolitiska kommitténs betänkande. I korthet innebär förslaget dels att en förstärkning skall göras med tyngdpunkten inom den medicinska fakulteten, där det finns möjlighet att skapa en internationellt slagkraftig forskningsmiljö med förankring i regionalt betydelsefulla problemställningar, dels att en organisation för initativ och samverkan inom forskning, utbildning och rådgivning över myndighetsgränserna skall skapas, efter förebild från (). Inom ramen för CMF samverkar nu , , och framgångsrikt. Jag anser att de initativ jag nu beskrivit rör ett område vars utveckling är mycket angelägen ur såväl forsknings- som regionalpolitisk synvinkel. Flera intressen är berörda, finansiärer, utbildnings- och forskningshuvudmän, avnämare bland kommuner, landsting och näringsliv. Initativen bör bli föremål för en snabb, samlad bedömning samt förslag från regeringens sida med sikte på ett positivt ställningstagande och start av verksamhet redan under den närmaste planeringsperioden. Utgångspunkten för beslutet bör kunna vara dels det nämnda förslaget från , med de kompletteringar och konkretiseringar som kan krävas för att övriga intressen och behov skall kunna tillgodoses, dels att förstärkningar skall ske inom ramen för kommande regionalpolitiska åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om livsmedelsvetenskaplig forskning och utbildning i 1989/90 Ub667
mot · GD02Ub668 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub668 av och (båda s) Internationalisering av utbildningen på De som utbildas på kommer att ha världen som arbetsfält. De svenska uppdragsgivarna, företag eller andra som anlitar deras tjänster, är också intresserade av att med sina produkter nå ut över landets gränser. För att dessa produkter ska kunna exporteras från måste de vara attraktiva d.v.s. ligga rätt i tiden och ha en svensk prägel. Det är därför nödvändigt med en gedigen grundutbildning med rötter i det svenska kulturarvet och med ett starkt inslag av internationella impulser. har utvecklat ett bra internationellt kontaktnät, men resurserna för att på allvar ta itu med det internationella samarbetet är emellertid små. Endast ytterst marginella medel för detta viktiga område har varit möjligt att avsätta ur det redan hårt ansträngda sektorsanslaget. En jämförelse med i visar resursernas knapphet. Internationaliseringsarbetet omfattar olika sakområden och berör högskolans samtliga institutioner. Ett av dessa områden gäller utveckling och genomförande av program inom ramen för Nordplus och Cornett, även , samt program för övriga delar av världen, framför allt och . Även östeuropeiska länder är aktuella. Ett annat område omfattar konferenser, seminarier och workshops. Internationella gästlärare, studieresor och informationsmaterial ingår som andra betydelsefulla delar av programmet. För att kunna genomföra detta program är det naturligtvis dessutom nödvändigt med en noggrann planering och en väl fungerande organisation av verksamheten. Med de resurser som står till förfogande kan endast en ringa del av det planerade internationella programmet genomföras. Det är därför nödvändigt med ett ökat stöd till för att förhindra att den internationellt inriktade verksamheten som där bedrivs kommer i ett sämre läge än vad som gäller för motsvarande verksamhet i andra jämförbara länder. Ett ökat stöd skulle göra det möjligt för att genomföra det betydelsefulla internationaliseringsarbete som är nödvändigt för att ytterligare utveckla högskolans verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat stöd för internationaliseringsarbete. 1989/90 Ub668
mot · GD02Ub672 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub672 av och (båda c) Logopedutbildning till råder stor brist på logopeder i landet. Bristerna kommer att bestå även i fortsättningen. Logopedtjänsten är en särskild omsorg enligt omsorgslagen och behovet är mycket stort av dessa tjänster.Utbildningen av logopeder är koncentrerad till . Detta gör att norra har stora problem att rekrytera personal till de logopedtjänster som finns. finns en professur i fonetik inrättad på . Tjänsten innehas av en framstående och framsynt kvinna som utvecklat en speciell metod att lära utvecklingsstörda barn att få ett språk. Metoden bygger på att man mycket tidigt stimulerar barnet med ljud, bilder och rörelser till att få ett eget språk. Denna metod är mycket efterfrågad över hela landet. En del landsting har genomfört projekt i enlighet med detta med mycket goda resultat. Tyvärr är möjligheterna till utbildning enligt denna metod mycket små, trots stor efterfrågan. En högskoleutbildning i norra skulle underlätta framtida rekrytering i det området. Ungdomar från Norrlandslänen skulle då i högre utsträckning välja denna utbildning om studieorten ligger geografiskt nära. Vi föreslår därför att logopedutbildning på högskolenivå lokaliseras till med den speciella inriktning som prof arbetar efter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av logopeder vid .
mot · GD02Ub673 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub673 av och (båda fp) Det pågår en debatt om djurförsök ska tillåtas över huvud taget. Det minsta man kan begära är dock att de sker under värdiga former, där det första villkoret måste vara att inte tillfoga djuren onödigt lidande. Från forskningssynpunkt finns krav på att varje djurslag ges de levnadsbetingelser som bäst motsvarar fysiologiska egenskaper. Detta innebär i sig också förutsättningar för djurens välbefinnande. ratificerade 1988 konvention om djurförsök på ryggradsdjur. Djurlokalerna vid uppfyller inte de krav som där ställs. Vid behandlingen av en motion till uttalade miljö- och hälsoskyddsnämnden samt djurförsöksetiska nämnden att miljön för djuren borde vara betydligt bättre. De skrev bl.a. att mångå djur lever i en mycket steril och torftig miljö utan möjlighet till aktivitet. En grupp inom medicinska fakulteten vid har genomfört en inventering av de befintliga djurlokalerna. Med undantag av lokalerna vid patologiska institutionen framgår av rapporten att standarden vid djuravdelningarna vid är undermåliga och sämre än motsvarande lokaler belägna i anslutning till de prekliniska institutionerna. Inte heller dessa uppfyller de rekommendationer som uppställt för förvaring av djur till vetenskapliga försök. Till detta kommer att personalens allergiproblem vid vissa prekliniska institutioner blivit allt mer oroande. måste följa de rekommendationer som man ställt sig bakom genom undertecknande av internationella konventioner. I annat fall bör man inte underteckna dem. Enligt vår mening bör därför få i uppdrag att gemensamt med arbeta fram en plan för hur djurhuset kan förbättras så att standarden överensstämmer med konvention om djurförsök på ryggradsdjur. fanns en folkpartimotion med samma krav. besvarade motionen med att hävda principen att den lokalförsörjningsplan som har upprättats av och skall följas om inte andra eller nya omständigheter kan anföras. Detta innebär att inte bör göra uttalande om enskilda objekt utan förutsätta att regeringen - inom de ekonomiska ramar som anger för investeringar - tar ställning 1989/90 Ub673 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om djurhuset vid . () () och beviljar medel till enskilda objekt i den ordning som myndigheterna föreslagit och enligt gällande bemyndiganden. Om inte staten är beredd att åtgärda djuravdelningarna vid med det snaraste bör verksamheten upphöra.
mot · GD02Ub674 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub674 av m.fl. (c) i i är en av de förnämsta i . Trots detta har den hamnat i strykklass i den statliga budgeten. En utredning av de har gjorts på initiativ av . Utredningen kan inte läggas till grund för förhandlingar eller beslut om verksamheten vid och finansieringen av i . Trots att utredaren kommer fram till att är ett föredöme för de övriga trädgårdarna, så slår man fast att den statliga finansieringen i princip ska vara oförändrad. Detta är oacceptabelt. Det finns ingenting som tyder på att nyttan av i skulle vara mindre än vad som gäller för de övriga trädgårdarna. En sådan analys saknas i utredningen. Därför kan man inte dra slutsatsen att i även i fortsättningen ska ha mindre statliga anslag än någon av de övriga universitetsträdgårdarna, trots att den är den mest kompletta i . har 1985 och åter igen 1989 föreslagit att staten ska ta ett större finansiellt ansvar för verksamheten och därmed är kommunen också villig att diskutera delat huvudmannaskap, bl a har stiftelseformen föreslagits. Vi föreslår att staten med tanke på trädgårdens nationella och internationella betydelse åtminstone tar halva ansvaret för trädgården. Regeringen bör komma med ett sådant förslag till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering och huvudmannaskap vad gäller . () () () () () 1989/90 Ub674 gotab 96023, Slockholm 1990
mot · GD02Ub675 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub675 av m.fl. (c) Utbildningen till lantmätare Att rekrytera nyutbildade lantmätare till de västsvenska länen, , , , och är förenat med stora svårigheter. Det är f.n. en besvärande brist på lantmätare i de nämnda länen och trots stora ansträngningar lyckas det inte att locka tillräckligt många nyexaminerade hit. Vissa undersökningar som gjorts visar att därvidlag har mycket svårt att konkurrera med särskilt . Anledningen är säkerligen att utbildningen bara förekommer i . Intagningen av elever visar också på en stark snedfördelning till nackdel för bl a och till fördel för . Länsstyrelsernas bedömning är att behovet av lantmätare i endast kan tillgodses genom att utbildning förläggs till . En ev. ökad intagning vid Tekniska högskolan i torde inte nämnvärt komma den västra delen tillgodo. Det är länsstyrelsernas uppfattning att det redan med nuvarande intagningsvolym är angeläget att lokalisera lantmätarutbildning till i vart fall med inriktning på plangenomförande, samhällsplanering och fastighetsekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lantmätare i samt att lantmätarutbildning förläggs till i .
mot · GD02Ub676 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub676 av m.fl. (s) Brandingenjörsutbildningen Det moderna samhället är komplicerat och sårbart. Stora värden går till spillo genom olika slag av olyckor - framför allt bränder. Vägtrafiken skördar ett stort antal offer. Olyckor i industrin och på andra arbetsplatser är också vanliga. Sårbarheten har ökat behovet både av bättre förebyggande åtgärder mot olyckor och av en ökad beredskap för insatser när en olycka har inträffat. Befolkningsskyddet och räddningstjänsten genomgår en utveckling som syftar till att höja effektiviteten. Som exempel kan nämnas att det ökade hotet om skador på människor, egendom och miljö till följd av olyckor i den kemiska verksamheten har fordrat omfattande åtgärder inom både den kommunala och den statliga räddningstjänsten. Samordningen av verksamheten i fred med förberedelserna för verksamheten i krig är en annan viktig del av strävandena att förbättra de förebyggande åtgärderna och beredskapen för räddningsinsatser. Den utveckling av befolkningsskydd och räddningstjänst som har beslutat om försvåras av den brist på personal med högre utbildning - brandingenjörsutbildning - som rekryteras till ett mycket stort antal ledande befattningar inom den kommunala räddningstjänsten i landet. Ett betydande antal brandingenjörer behövs också inom statliga myndigheter och bl.a. hos industrier med egen beredskap mot olyckor, försäkringsgivare och företag inom områdena brandteknik och riskhantering. Brandingenjörsutbildningen lokaliserades till Lunds tekniska och naturvetenskapliga högskola. utökades antalet utbildningsplatser från tidigare 15 till 25 i högskolans regi. En ytterligare utökning till 30 elevplatser äger rum . Redan vid tillkomsten av den nya utbildningen rådde det en stor brist på brandingenjörsutbildad personal. De bedömningar av behovet av personal med denna utbildning som har gjort tillsammans med kommunerna visar på att obalansen kommer att kvarstå under en stor del av . Detta kommer att allvarligt hämma den utveckling av befolkningsskydd och räddningstjänst som rikdagen har beslutat om och som kommuner och statliga myndigheter har till uppgift att genomföra. 1989/90 Ub676 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att brandingenjörsutbildningen bör utökas och någon del av utbildningen förläggas till norra . () () () () Särskilda svårigheter i norra Ett särskilt problem i detta sammanhang är att rekryteringen av elever till brandingenjörslinjen i nästan uteslutande skett från södra och än från de norra delarna av landet. Om underlaget för antagningen av elever inte förändras riskerar det att ytterligare begränsa möjligheterna till rekrytering av kvalificerad personal till räddningstjänsten i norra . En sådan begränsning skulle leda till stora olägenheter för det skydd som människor i en stor del av landet ställer krav på i både fred och krig. Den utökning av rekryteringsmöjligheterna som är nödvändig, förutsätter i stället en ytterligare utveckling av utbildningen. 1* 1989/90.
mot · GD02Ub677 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub677 av m.fl. (s) är ett län med goda utvecklingsmöjligheter. Länet har av omfattande stukturomvandlingar kommit in i en mer positiv utvecklingsfas. har behovet av högre utbildning ökat både från enskilda invånare och från näringslivet. Utbildningens roll i regionalpolitiken är välkänd, men kan inte nog understykas. Även det kulturella och kreativa klimatet påverkas gynnsamt av satsningar på utbildning vilket bidrar till en positiv utveckling för länet och dess invånare. Högskoleutbildningen måste byggas ut och vidareutvecklas för att den positiva utvecklingen i skall fortsätta. har ett centralt läge i ett upptagningsområde omfattande cirka 2,5 miljoner invånare inom en tiomilsradie. Svensk verkstadsindustri har ett tungt fäste i . Branschen är kunskapsintensiv och starkt internationaliserad. Produktionstekniken är under snabb omvandling och branschens olika företag har ett ständigt ökande behov av välutbildad personal på olika nivåer. Från företagens sida betonas vikten av att det etableras högre utbildning i regionen främst av två skäl: - för rekrytering av högutbildad arbetskraft, - för fortbildning och annan kontinuerlig kunskapsutveckling på hög nivå av personalen. Denna bedömning delas av UHÄ, som anser att rapporten dimensionering klart visar att en kraftig utbyggnad av resurserna för fortbildning och vidareutbildning inom högskolan kommer att behövas . Av avgörande betydelse för utvecklingen av näringslivet i är därför ökade satsningar på utbildning inom teknik, ekonomi och språk. Utomordentligt viktigt är även att resurser för forskning ställs till högskolans förfogande. Forskning behövs som dynamisk kraft i landets olika regioner och den högre utbildningen får inte bli skiktad i A- och B-högskolor. Även en breddning av utbildningen vid högskolan är betydelsefull för länets framtid. I budgetpropositionen skriver utbildningsministern bland annat: Högskolan har inte enbart en roll för produktionen inom näringslivet och den offentliga sektorn. Den skall inte bara tjäna samhället utan också kritiskt granska, avslöja och ifrågasätta tänkesätt och samhällsfenomen. Högskolans kritiska roll och förmåga får inte urholkas. Vi delar denna uppfattning, men har inte upplevt att högskolan /fått tillräck liga medel för att göra högskolan till en sådan resurs för samhällsutvecklingen i länet. Positivt i budgetpropositionen är dock utbyggnaden av ingenjörsutbildningen. Denna bör dock byggas ut snabbare än vad som föreslås i propositionen. LIF-anslaget bör inte minskas utan i stället utökas för att kunna tillgodose det behov av högre utbildning som finns i olika delar av länet. har fortfarande en alltför låg andel ungdomar, jämfört med andra län, som fortsätter till högre studier, varför en ökad decentralisering av högskolan är en angelägen uppgift. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fortsatt utbyggnad av högskolan . () () 1989/90 Ub677
mot · GD02Ub678 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub678 Dimensioneringen av tandläkarlinjens nybörjarplatser är 260. Av dessa finns 120 i , 80 i och 60 i . Av dessa tar endast hälften examen. I årets budgetproposition föreslår utbildningsministern att man skär ner utbildningen i med 40 platser för att placera dem i . De prognoser som gjorts om behovet av tandläkare kommer till skilda slutsatser. Regeringen stödjer sig på en utredning som anser att dimensioneringen skall vara 220 nybörjarplatser. UHÄ anser att vi skulle behöva inte mindre än 440 platser för att behålla dagens nivå på antalet tandläkare. I budgetpropositionen skriver föredraganden att prognoserna är alldeles för osäkra för att man skall ändra antalet platser överhuvudtaget. Det är emellertid mycket oroande att endast hälften av de studerande tar sin examen. Det är därför angeläget att UHÄ prövar de förslag till åtgärder för att höja examinationen som presenterats från högskolehåll. Av de ca 100 vakanta tjänster som finns i landet finns ungefär hälften i de län som anställer tandläkare utexaminerade vid . Planeringsramen bör därför ökas med 20 platser till 280. har tidigare fått vidkännas en neddragning med nästan hälften av utbildningsplatser. har läkarutbildningen skurits ner . De 20 platser på tandläkarlinjen som föreslås tas bort är nu placerade i på . Tandläkarutbildningen i södra delen av länet har utgjort en mycket viktig del av högskoleutbildningen på . Utbildningsministern säger i andra sammanhang att han vill förstärka utbildningsinsatserna på och föreslår ett tillskott på 500 platser /93. Det är då anmärkningsvärt att han skär ner redan befintlig utbildning, alldeles speciellt när prognoserna är så osäkra. i har räknat ut att tillväxten på nya arbetstillfällen varit mellan i norrkommunerna, men stannat på i söderkommunerna. Den nedskärning utbildningsministern föreslår innebär dessutom att 75 arbetsplatser försvinner från . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fastställa att antalet nybörjarplatser på tandläkarlinjen vid /91 skall vara 100. 1989/90 Ub678
mot · GD02Ub679 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub679 av m.fl. (fp) En professur i ekonomi Den kommunala sektorn utgör en mycket stor del av den totala ekonomin i . Enbart i har den en omsättning på . Forskningen kring ekonomi och kommunala frågor i står på intet sätt i relation till verksamhetens omfattning. Detta har också påtalats genom olika uttalanden av kommunförbundet, UHÄ, representanter för högskolor etc. Inom avdelningen för redovisning och finansiering vid företagsekonomiska institutionen vid har professor byggt upp en forskarkompetens och forskningsmiljö kring ekonomi och organisation, som är ledande i landet. Forskare från denna grupp är verksamma vid andra universitet. Även i fortsättningen riskerar att kompetenta forskare i avsaknad av forskartjänster söker sig bort eller lämnar inriktningen på forskning om kommuner. Därför behöver forskarresurserna förstärkas och kompletteras framför allt inom området ekonomi och organisation. Inom detta område finns i ingen professur. Ur en vidare samhällsekonomisk synvinkel torde tillskapandet av flera kvalificerade och kommunalekonomiskt inriktade forskartjänster vara lönsamt och verksamt kunna bidra till förnyelsearbetet inom offentlig sektor. I kopplingen mellan å ena sidan stadsdelsnämnderna i , som varande ett fruktbart forskningsfält , och å andra sidan behov av att kraftsamla omkring den kommunala ekonomiforskningen, finns intressanta utvecklingsmöjligheter knutna till handels- och förvaltningshögskolorna vid . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur i ekonomi vid . () () 1989/90 Ub679