mot · GD02U518 · 1990-01-24 00:00:00 — av m.fl. (c) Ett öppet I denna motion presenteras principiella syn på europasamarbetet. Händelseutvecklingen har skapat helt nya förutsättningar. betonar vikten av att verkar för en alleuropeisk gemenskap. I grunden för värt europeiska samarbete bör ligga det nordiska samarbetet. Den gemenskap som redan finns på olika områden bör förstärkas, och bör eftersträva ett gemensamt uppträdande inom ramen för den europeiska integrationsprocessen och i andra internationella sammanhang. Frigörelsen i påverkar också . Det är naturligt att vi känner ett särskilt ansvar för att stödja våra grannländer runt , de baltiska republikerna. presenterar förslag till ett omfattande samarbetsprogram, med tyngdpunkten på miljöområdet och inom utbildning. Förslag presenteras till ett särskilt kreditinstitut som skall kunna ge pä förmånliga villkor till . Ett utvidgat "nordiskt samarbete som kan komma att omfatta, förutom de nordiska länderna, också de baltiska republikerna. och DDR, i synnerhet de norra delarna, men också och i , och de nordligaste förbundsländerna i innebär ett återskapande av uråldriga samarbetsvägar och kan bli en nyttig motvikt till en koncentration mot centrala . betonar vikten av EFTA-samarbetet och utvecklingen av det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES) mellan EFTA och EG. Neutralitetspolitikens krav måste vara avgörande för hållning till den europeiska integrationen. Det innebär att inte kan bli medlem i ett EG som utvecklas till en västeuropeisk politisk union. Det är också viktigt att vi bibehåller en rimlig grad av ekonomisk självständighet för att säkerställa neutralitetspolitikens trovärdighet. ska också i fortsättningen vara en suverän stat och behålla sin rätt till självbestämmande. Det är också viktigt att vi bibehåller våra möjligheter till en fortsatt reformpolitik på viktiga samhällsområden som sysselsättning, regionalpolitik, arbetsmiljö, miljö och folkhälsa. Den beslutsordning som skapas inom EES måste utformas så att vi får goda möjligheter att påverka utformningen av nya förslag, men inte kan påtvingas lösningar som vi finner oacceptabla. 1 1989/90. EES måste, tillsammans med ESK-processen, och Mot. europakommission ECE, bli organ för att skapa en alleuropeisk gemenskap U518 och också göra delaktigt i den europeiska integrationsprocessen. avvisar regeringens försök att finansiera stödet till genom att ta av u-landsbiståndet. Arbetet för att värna demokrati, mänskliga rättigheter och solidaritet människor emellan är en huvuduppgift för svensk utrikespolitik och för svenskt internationellt arbete. Händelserna - då folken i frigjorde sig från den kommunistiska dominansen - visar hur snabb och föränderlig världen kan vara. Under några korta höstmånader bevittnade vi den totalitära och planekonomiska ideologins sönderfall. Den nya politiska bilden i kommer att ställa nya krav på insatser och samarbete i europeiska samarbetsorgan. Möjligheterna att vidareutveckla kontakter på olika nivåer och mellan skilda länder i syfte att slå vakt om och stärka demokratiseringen och sammanhållningen i har inte varit så stora . Ett vidgat samarbete mellan nationerna i kommer att kräva kompromisser från alla ingående parter. Omfattningen av den framtida samverkan kommer därmed att bli direkt beroende av varje nations beredskap när det gäller anpassning. möjligheter att bidra till lösningen av viktiga världsproblem ökar betydligt, om länderna förmår att agera gemensamt. har en lång tradition när det gäller internationellt samarbete. Vårt lands litenhet i kombination med den snabbt ökande internationaliseringen har medverkat till att stärka vårt intresse att samverka med andra länder. Det är särskilt viktigt för ett litet land att internationella överenskommelser kan följas upp och kontrolleras. Vi har därför aktivt medverkat till att tillskapa kontrollfunktioner och sökt vägar för att ge dessa kontrollinstanser en hög status. Vår politik i detta avseende ställer naturligtvis krav på att vi själva svarar upp mot innebörden i olika åtaganden. Det är skälet till vår beredskap att anpassa vår lagstiftning till de krav som för mänskliga rättigheter ställer. Detta innebär dock inte att vi tillåter inskränkningar i vårt lands suveränitet. Redan nu samarbetar ett flertal av de europeiska länderna i olika internationella organ. Alla länder i utom deltar i ESK-processen. Det är viktigt att använda det nätverk som byggdes inom ramen för ESKprocessen. En utveckling av de redan definierade sektorerna för samarbete är också angelägen. ESK-processen som en del i arbetet för ett Alleuropa får inte underskattas. Samarbetet mellan alla folk kommer att öka på alla områden. Formerna för detta samarbete utmejslas . Där ingår EG och EFTA som två samtalspartners. Om de östeuropeiska länderna kommer att välja COMECON/ 2 som sin företrädare i processen är oklart. Istället finns det vissa Mot. tecken som kan tyda på att nya konfigurationer av nationer kommer att enas U518 om ett gemensamt agerande. Det nordiska samarbetet är viktigt och kan i det nya politiska läge som vi befinner oss i bli än mer betydelsefullt. Inte minst inom ramen för den fortgående europeiska integrationen är en förstärkt nordisk samverkan angelägen för att ge tyngd åt de nordiska synpunkterna och intressena. Arbetet i är en naturlig utgångspunkt för samnordiskt agerande. De nordiska länderna har av hävd känt en stor gemenskap med folken i Östersjö-området. Kontakterna mellan exempelvis de baltiska folken och /har upprätthållits även efter . Vårt nordiska intresse för de baltiska republikerna, och DDR har en historisk bakgrund och en långvarig kulturell gemenskap. Det är därför naturligt att det nordiska samarbetet successivt vidgas till att i olika avseenden omfatta också resten av Östersjö-området. har aktivt arbetat i denna riktning t.ex. inom miljöområdet. har presenterat förslag till insatser för att förbättra miljön kring och därmed den miljön i en särskild motion. Det nordiska samarbetets starka plattform utgörs av språkgemenskapen, det rika och till stor del gemensamma kulturarvet och våra gemensamma värderingar. Till den nordiska identitetens kännetecken hör bl a respekten för människovärdet, yttrandefriheten samt sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter. Från små länder i andra delar av världen finns ett starkt intresse för ett liknande samarbete. Det nordiska samarbetet har inte minst tack vare nått en imponerande bredd och berör de flesta samhällsområden. Det har därmed blivit ett grundläggande inslag i både in- och utrikespolitiken. , som bildades och där alla de nordiska länderna medverkar, är det dominerande samarbetsorganet . Samarbetet i bygger på medlemsländernas oinskränkta suveränitet och självbestämmande. Rådets uppgift är att genom rekommendationer till regeringarna i de nordiska länderna främja tillkomsten av gemensamma beslut i medlemsländerna. Arbetet i har i huvudsak varit framgångsrikt. Den nordiska gemensamma arbetsmarknaden, passkonventionen och konventionen om social trygghet är exempel på överenskommelser av stor vikt för de nordiska folken. finns det dock behov av samordning inom skilda områden. och framåt har de ekonomiska frågorna fått större tyngd i rådets arbete. Det genomgående temat för diskussionerna - som hemmamarknad - rör områden som handel, arbetskraftens rörlighet, infrastrukturer och handelshinder av skilda slag. En ny nordisk ekonomisk handlingsplan, som presenterades för ministerrådet 1988, innehåller förslag till en rad åtgärder för att främja den nordiska integrationen och stärka ställning i omvärlden. Handlingsplanen syftar också till en avveckling av 1* 1989190. kvarvarande hinder för kapitalrörelser och finansiell integration mellan de Mot. 1989/90 nordiska länderna men också gentemot den övriga världen. När det gäller att stärka samordningen mellan de nordiska länderna är det också angeläget att skapa ett utbildningsområde inom med en gemensam tentamensgiltighet. Även forskningssamarbetet bör intensifieras och byggas ut ytterligare. En fortsatt harmonisering inom lagstiftningsområdet är angelägen. Inom arbetsmiljö- och miljöområdet är detta särskilt viktigt. Samordningsarbetet bör utgå från principen att det land som har den högsta ambitionsnivån inom ett område skall vara riktgivande. har vidgat sina internationella kontakter och engagemang. Historiskt har frågor med internationell anknytning diskuterats med stor försiktighet. Utrikespolitik har inte tillhört de områden där de nordiska länderna samverkat. Det råder dock nu enighet kring uppfattningen att ett snävt nordiskt perspektiv begränsar möjligheterna till meningsfullt och effektivt samarbete de nordiska länderna emellan. Istället bör integrationen i ses som en del av den allmänna integrationsutvecklingen i . har också tidigare tagit viktiga initiativ till samarbete främst inom miljöområdet inom en vidare krets av länder. signerade de sju staterna kring en konvention om skydd av miljö. De nordiska länderna har sedermera konkretiserat målsättningarna 1988 då rådet antog en åtgärdsplan mot förorening av den miljön främst i och . Vikten av ett samordnat nordiskt agerande får enligt mening inte underskattas. Nordiskt samarbete främjar sammanhållningen inom och skapar förutsättningar för breda lösningar som kan stärka gemenskap och samarbete också med och världen i övrigt. Den pågående nydaningsprocessen i , som initierats av president , ger ökade befogenheter till de i unionen ingående republikerna. Detta skapar nya förutsättningar för ett samarbete med de baltiska republikerna. De nordiska folken har ett gemensamt kulturellt arv med de baltiska folken. Inom ramen för ett intensifierat samarbete bl a inom miljöområdet är det naturligt att vidga kontakterna med de baltiska republikerna. Dessa bör syfta till att bygga upp kontaktvägar inom skilda områden och med olika grupper i , och . Kontakterna bör utvecklas på såväl regional som lokal nivå. Bl a bör det vara naturligt med ett ökat utbyte mellan , sydöstra och det baltiska området. Reformprocessen har gått särskilt snabbt i . Det allmänna valet var, fram till denna tidpunkt, det mest demokratiska som genomförts i ett öststatsland. Den regering som formades därefter medförde att det tvingades avstå från sitt dominerande inflytande över politiken i landet. Den nya polska regeringen har vädjat om stöd från omvärlden. tiet har tidigare presenterat ett omfattande förslag till stöd för i motion U518 1989/90:U1 och krävt insatser inom en ram om 1000 milj. kr. främst till miljöinsatser inom utbildnings/informationsområdet samt för tekniksamarbete. De samarbetsåtgärder som vi kan erbjuda våra grannstater , DDR och de baltiska republikerna dels inom ramen för arbete, dels i särskilda bilaterala projekt, bör således enligt uppfattning i huvudsak ha denna inriktning. Demokratiserings- och frigörelseprocessen i skapar nya förutsättningar för allt europeiskt samarbete. Det är viktigt att spelar en pådrivande roll i denna alleuropeiska integrationsprocess. Vi berör detta senare i denna motion. Ett särskilt intresse och ansvar har vi naturligtvis för vad som sker i vårt närmaste grannområde. Historiska och geografiska skäl bildar grundval för en solidaritet och intressegemenskap som förpliktar. Som vi redan nämnt anser det viktigt att det traditionella nordiska samarbetet i skilda avseenden utvidgas till att omfatta också våra övriga grannnar runt . Ett framtida informellt samarbetsområde med ett omfattande ekonomiskt, kulturellt, socialt och politiskt utbyte skulle kunna omfatta de nordiska länderna, de baltiska republikerna, i synnerhet de norra delarna av och DDR men också och i och de nordligaste delstaterna i Tyska . Det skulle innebära ett återställande av uråldriga kontaktvägar och utgöra en värdefull motvikt till en koncentration mot centrala . Miljöförstöringen i de östeuropeiska länderna är ett gemensamt problem för alla länder. Det kommer att fordras stora insatser för att införa en förbättrad reningsteknik och därmed begränsa de miljöförstörande utsläppen från den tunga industrin och från städerna. Dessutom krävs en modernisering av tillverkningsindustrin och moderna miljövänliga tillverkningsmetoder både i den tunga processindustrin och i småföretagen. Det är naturligt att miljön blir ett av de viktigaste samarbetsområdena mellan och övriga . Den mycket svåra ekologiska situationen i bl. a. och kräver omfattande insatser. Den omfattande jordförstörelsen har medfört att markens produktionsförmåga reducerats. Miljöproblemen måste därför angripas . Floden avvattnar 2/3 av det polska territoriet. Det förorenade vattnet från floden beräknas svara för 1/3 av alla föroreningar i . Det svenska bidraget har begränsats till och kopplats till ett krav om motsvarande insats från den polska regeringen. De svenska stödinsatserna för projektet bör kraftigt öka och omfatta såväl direkta bidrag till verksamheten, teknisk och administrativ hjälp direkt till projektet som lånemöjligheter i form av mjuka lån för att finansiera införande av miljövänlig reningsteknik. Projektet kan enligt uppfattning tjäna som exempel Mot. på hur insatser för miljöförbättrande åtgärder bör organiseras. Det är ange- U518 läget att medverkar till att bygga upp och finansiera liknande verksamheter i de baltiska republikerna och DDR. Vi har i en annan motion till föreslagit ett utökat stöd till om 100 milj. kr. För att underlätta finansieringen av införande av miljöförbättrande teknik måste företag och organisationer i det aktuella området få tillgång till s.k. mjuka lån, dvs. lån med låg ränta och lång amorteringstid. Ett kreditinstitut bör därför inrättas för detta. Genom statliga garantier kan det tillgängliga kapitalet på den svenska kapitalmarknaden lånas upp av projekt som leder till en mer miljövänlig produktion . De låneberättigade länderna bör definieras i särskild ordning. Beviljade lån ska löpa med låg ränta och med lång amorteringstid. Dessutom bör låntagarna få möjligheter till återbetalning i låntagarlandets valuta. Det dominerande problemet inom näringslivet i området är bristen på kunskaper i företagande och management. Utbildningsbehovet är omfattande. Det är därför angeläget att ge möjligheter till ett utökat studentutbyte på högskolenivå. En riktad utbildningsverksamhet kan även organiseras i samarbete med svensk företagsamhet med den företagsanknutna utbildningen inom gymnasieskolan som modell. En fri och obunden press är en nödvändig del i ett demokratiskt samhälle för att garantera en mångfald i informationsutbudet till människorna. Det svenska stödet bör riktas till detta område. Stödet bör omfatta teknisk utrustning för tidningsutgivning men också utbildningsinsatser för att stimulera den fria pressen främst i , DDR och i de baltiska republikerna. En förutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling är en sanering av ekonomin. skuldbörda uppgår till . Av detta är ca skulder från . bör deklarera sin positiva inställning till att medverka i en skuldsanering. Denna kan innehålla element som omvandling av fordran från konvertibel valuta till lokal valuta, förlängda amorteringstider, avskrivning av fordran och skuldåterköp. medgavs skuldbyten om ca 85 milj. kr. Även DDR bör erbjudas möjligheter till skuldbyten. En moderniseringsprocess förutsätter att handeln åter kan börja utvecklas. har handeln mellan och stagnerat. Den svenska handeln med de baltiska republikerna var omfattande. Enbart den svensk-estniska handeln överskred dagens totala svensk-sovjetiska. Också med DDR bör det finnas en stor outnyttjad potential. En förbättring av läget kräver särskilda finansieringsmöjligheter. Det särskilda stöd till som vi föreslår i en motion till bör kunna bli ett utmärkt medel för att främja 6 Man bör också kunna tänka sig en finansiering med s k blan- Mot. dadé krediter, dvs. där särskilt förmånliga kreditvillkor möjliggörs genom ett U518 inslag av utvecklingsbistånd. bör få i uppdrag att ta fram ett program för att underlätta samarbete mellan svenska småföretag och våra grannländer runt . Regeringen bör återkomma till med förslag till de resursförstärkningar som kan erfordras för att genomföra ett sådant program. EFTA-samarbetet i ett öppet har arbetat för en ökad frihandel. Den svenska marknaden blev alltför liten för den svenska industriproduktionen. som de svenska företagen behövde tillgång till m rknader utanför för avsättning av sina produkter, efterfrågade konsumenterna ett bättre varuutbud till lägre priser. Den svenska industrins beroende av världsmarknaden har accelererat . , som är ett litet land, är i stor utsträckning beroende av samarbete inom det ekonomiska området. Ca tre fjärdedelar av den svenska utrikeshandeln går till de västeuropeiska länderna inom EFTA och EG. Det har därför varit naturligt att söka ett vidgat samarbete inom handelsområdet med dessa länder. ingick och de övriga EFTA-länderna , , , och avtal med EG om frihandel för industrivaror. Detta avtal har sedermera utvecklats och EFTA-länderna har fullständig tullfrihet för industrivaruhandeln med EG. beslöt medlemsländerna i EFTA och att utvidga samarbetet till ett gemensamt europeiskt samarbetsområde (EES) som ska omfatta de 18 västeuropeiska länderna i EFTA och EG. EFTA:s roll har därmed utvecklats från att vara en renodlad frihandelsorganisation till ett internationellt organ med vidgade uppgifter. Detta ställer krav på en intensiv samverkan mellan EFTA:s medlemsländer för att uppnå consensus, eftersom varje enskilt medlemsland har kvar fullständig suveränitet. har senast i motion 1988/89:U561 om ett vidgat Europasamarbete föreslagit förstärkningar av EFTA:s resurser i respektive medlemsland. Regeringen föreslår nu förstärkning av bidrag till EFTA:s kansliresurser med 5 milj. kr. Trots detta resurstillskott bör regeringen ha en beredskap att ytterligare förstärka EFTA:s resurser. Det ankommer på regeringen att vid behov återkomma till i frågan. kommer arbetet i EFTA att koncentreras till förhandlingarna om en ökad integration och samordning med EG. För att möjliggöra en bred politisk enighet i kring förhandlingarna och deras resultat är det nödvändigt med nära och täta kontakter mellan och regeringen. representanter i EFTA-delegationen har presenterat vår syn på hur informationsutbytet med fördel bör bedrivas. Det är nu nödvändigt att markera EFTA:s bredare uppgifter än att enbart tjäna som förhandlingspart till EG. Integrationssträvandena måste nu vidgas att omfatta såväl EFTA och EG länderna som medlemmarna i (COMECON). Gemensamma ansträng- Mot. ningar i olika internationella organ, där EFTA är en viktig del, kan med- U518 verka till att skapa öppenhet inom olika områden i hela . Vi bör arbeta för ett friare och ökat flöde av varor, tjänster och kapital mellan länder. Parallellt med detta bör vi arbeta för gemensamma ställningstaganden när det gäller grundläggande mänskliga rättigheter, ett ökat kulturellt och socialt utbyte. Därigenom kan grunden läggas för en verklig alleuropeisk gemenskap. Det bör vara naturligt att aktivt arbetar för en sådan utveckling. Såväl president tankar om det europeiska huset som president och kommissionspresident idéer om en europeisk konfederation visar att det finns ett betydande politiskt stöd för en sådan utveckling. EFTA bör dock inte bara ses som ett instrument för ökat samarbete inom . bör tvärtom verka för att EFTA bygger upp ett utvidgat ekonomiskt samarbete också med andra marknader som , etc. Det europeiska handelsutbytet har av hävd varit omfattande. utgör en ekonomisk enhet i den meningen att de västeuropeiska länderna är utvecklade ekonomier med en i hög grad specialiserad produktion. Även i ett historiskt perspektiv har den svenska handeln varit riktad mot . Det har därför varit naturligt för att söka samarbete inom det ekonomiska området med länder i . tecknade också tillsammans med de övriga EFTA-länderna handelsavtal med EG. Detta avtal utvidgades och omfattar nu en gemensam reglering när det gäller industrivaror. 1984 beslutade också EFTA- och att inleda ett samarbete för ett ekonomiskt samarbete (EES) i den s k Luxemburg-deklarationen. Förhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG har försvårats av organisationernas skilda karaktärer. Medan EFTA är en renodlad frihandelsorganisation, är syftet med EG att skapa en union mellan medlemsländerna. står det klart att båda organisationerna har ett intresse av ett nära samarbete främst inom det ekonomiska området. Det har därför varit en gemensam angelägenhet att söka lösningar som skapar förutsättningar för en fördjupning av samarbetet utan att å ena sidan begränsa EFTA-ländernas självständighet och å andra sidan hindra samordning. En möjlig lösning presenterade ordförande . Det förslag som framlades förordar diskussioner mellan organisationerna i syfte att finna former för en gemensam struktur för det fortsatta arbetet. har deklarerat partiets positiva inställning till ett nära samarbete mellan EFTA-länderna och EG. Den historiska och kulturella värdegemenskap som finns mellan länderna i är viktig att utveckla. Ett fortsatt nära samarbete som leder till en utveckling av mänskliga kontak ter mellan de västeuropeiska folken har ett egenvärde i sig. 1989/90 vi det viktigt att oberoende och suveränitet vidmakthålls. tralitetspolitik måste alltid vara utgångspunkten när det gäller integrationsarbete vare sig detta avser , , EFTA eller EG. Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) Trots EFTA:s och EG:s gemensamma europeiska arv och de intensiva kontakterna inom handelsområdet, mediaområdet och kulturellt mellan de europeiska länderna, var intresset för ett vidgat samarbete mellan handelsorganisationerna ringa . Samarbetet begränsades till att omfatta handelsområdet. I och med Luxemburg-deklarationen angavs dock en ny och bredare inriktning för det fortsatta samarbetet. I dokumentet identifieras fyra principiellt viktiga samarbetsområden - fri rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital, dvs. de fyra friheter som också är inriktningen för EG:s utveckling mot en inre marknad. genomfördes sonderingar för att söka gemensamma regler i syfte att skapa ökad rörlighet. Arbetet stördes dock av samordningsproblem inom EG i anledning av att länderkretsen då utökades med och , men också av brister i samordningar mellan medlemmarna i EFTA. Intresset för integrationsarbetet var i hög grad skiftande mellan de sinsemellan suveräna EFTA-länderna. För del stod det klart att ett närmare integrationsarbete mellan EFTA-länderna och EG-kretsen var helt beroende av den självständighet som vårt land kunde garanteras i denna process. Den svenska neutralitetspolitiken sätter gränser för möjliga samarbetsområden men även för graden av samarbete generellt sätt. Inom viktiga politikområden riskerar dessutom en samordning av regelsystemen mellan och att medföra försämringar för vår del. Det skulle kunna bli svårt att upprätthålla viktiga regleringar till skydd för medborgarna inom arbetsmiljö- och miljöområdena. I ett tal vid den 17/1 1989 i förordade att det fortsatta integrationsarbetet borde inriktas mot en samordnad beslutsstruktur. Intentionerna accepterades såväl av EFTA:s som EG:s bslutande organ och förhandlingsklimatet förbättrades. har arbetet med att kartlägga olika problemområden varit intensivt. redovisades resultatet av detta kartläggningsarbete av EFTA:s och . Med detta som underlag enades EFTA-länderna och EG om en fortsättning av överläggningarna med målet att presentera förslag till samarbetsavtal avseende de fyra friheterna. 1990 avses förhandlingsmandadet från svensk sida utformas, varefter realförhandlingar följer. En viktig utgångspunkt för inställning till integrationen måste också fortsättningsvis vara neutralitetspolitikens krav. Även i det föränderliga politiska skeende som vi nu upplever, är vår neutrala ställning och vårt oberoende från stormaktsintresse en utomordentlig utrikes- och säkerhetspolitisk tillgång som vi måste slå vakt om. Det gör att vi inte rimligen skulle