mot · GD02Ub83 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub83 av och (m, c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Idrottsforskning - en sektorsinriktad forskning Förutom att regeringen anser att från såväl rent idrottslig synpunkt som folkhälsosynpunkt är det angeläget att stärka forsknings- och utvecklingsarbetet inom denna sektor, (sid 65), så konstaterar den också att det sektorsfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetet utgår i första hand från problem som är identifierade av och relevanta för den berörda samhällssektorn. Sektorsforskningen innebär därför inte sällan satsningar på nya områden av tvärvetenskaplig karaktär, där högskolans indelning i discipliner kan vara ett hinder för att denna forskning av egen kraft skall kunna etablera sig inom högskolan. (sid 50f) För att förbättra insatserna vad avser forskningen inom idrott krävs ett brett kunskapsunderlag från forskning och utvecklingsarbete bl.a. inom medicin, beteendevetenskap, humaniora, samhällsvetenskap och teknik. Inom ramen för den verksamhet som bedrivs av två av LIVI:s stiftare, nämligen högskolan i /och , samt i , finns förutsättningar för att det nödvändiga kunskapsunderlaget för en forskning inriktad mot idrott skall kunna tillskapas. Lugnets UC och - ett kraftcentra för idrotten Riksidrottsstyrelsens Utvecklingscentra på Lugnet () och () samt Stiftelsen (Lugnets idrottsvetenskapliga institut) Riksidrottsstyrelsen (RS) beslutade att utse två s.k. Utvecklingscentra (UC). De två UC:na är placerade på respektive Lugnet i . RS har även beslutat att tillsätta en projektgrupp med representanter för samt SOK () att leda arbetet med de två UC. Då syftet med RS utvecklingscentra är att utveckla svensk idrott, har verksamheten vid UC:et i kunnat inrymmas inom ramen för stiftelsen (Lugnets idrottsvetenskapliga institut). LIVI:s stiftare är , Falu kommun samt högskolan i /. Till styrelsen adjungeras representanter från respektive forskningsråd. Stiftelsen , som bildades , har följande uppgifter: - Att erbjuda kvalificerad service med tester samt medicinsk rådgivning/ hjälp, och den verksamheten är organiserad som ett kontinuerligt utvecklingsarbete. - Att etablera forskning inom idrott/friskvård. - Att utveckla och genomföra veckoslutskurser - konferenser (inklusive nationella och internationella forskningskonferenser), veckokurser samt vara basen för högskoleutbildning. För att de två senare arbetsuppgifterna skall få ett värde kommer verksamheten att profileras mot kondition (energigivande processer) och mot sådana aktiviteter där sådan kapacitet är viktig för bra prestation. Även en lagsport och eventuellt en racketsport kommer att utväljas för utvecklingsoch forskningsprojekt. Det görs för att bl.a. ge en viss bredd i utbildningen av tränare. En tvärfacklig analys skall eftersträvas i forskningsarbetet. Arbete pågår också med att finna ytterligare fält som kan profilera verksamheten vid och ge en bredare bas för den akademiska utbildningslinje som startar . Följande områden kommer att undersökas som möjliga: Inriktning mot ergonomi, förebyggande hälsovård, företagshälsovård. Den kompetensuppbyggnad som planeras och den metodik som etableras är i väsentliga delar identisk med den som är aktuell inom ergonomi och förebyggande hälsovård. Genom en associering med skogshögskolan i och professor avdelning kan koppling mot skogsbruk/skogsindustri erhållas. Materiallära, medicinsk teknik och ADB med koppling till högskolan i /och Daltek. Även samarbete med det nyinrättade av handikapphjälpmedel i , Handitek, förbereds. Det utvecklings- och forskningsarbete som igångsätts vid måste koncentreras till några idrotter. Längdskidåkning (skidskytte), orientering (skidorientering), friidrott är redan idrottsgrenar som på olika sätt finns etablerade i /genom att det finns aktiva på idrottsgymnasium, idrottspluton och/eller den för elitidrottare anpassade studiegången vid högskolan. Det vore önskvärt med en ytterligare koncentrering av idrottsaktiva i de nämnda grenarna så att flera av dessa grenar blev representerade inom alla av de angivna tre utbildningsnivåerna. För friidrott vore det dessutom önskvärt med en större andel medel- och långdistanslöpare på bekostnad av hoppare och kastare. Andra idrottsgrenar som är intressanta är triathlon och också simning, ishockey och tennis. Medicinsk personal och kompetensbehov vid På är läkare vid medicin-, barn- och reumatologklinikerna engagerade i forsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för . första fasen har deras insatser kunnat inrymmas inom ramen för deras ordinarie arbetstid och på fritid. Diskussion har dock påbörjats mellan huvudmannen och respektive klinikchef vad gäller organisationen för nämnda arbete. För utvecklingsarbetet behövs nu fasta resurser i form av klinisk lärare, klinisk assistent, laboratorieassistenter och en dietist på deltid. En genomgång av resurspersoner för den högskoleutbildning för idrottsinstruktörer/tränare som startar visar att på teorisidan behövs en humanbiolog med profil mot idrottsfysiologi/biomekanik och en klinisk medicinare (läkare) med idrottsmedicinskt intresse/kunnande. Följande forskningsprojekt planeras eller har påbörjats inom ramen för : Effekten av tidig elitträning på ungdomars hälsa och prestationsutveckling Aktuella idrottsgrenar för undersökningen är sådana där elitträning startar i tidig ålder som simning och gymnastik. Inom varje gren väljs ungdomar inom åldersintervallet , vilka senare följs upp . Varje individ följs upp ur medicinsk, fysiologisk (näringstillförsel m.m.), psykologisk och social aspekt. Resultaten skall användas till att belysa hur en elitsatsning påverkar ungdomars fysiska och psykiska status samt vilken social situation ungdomarna hamnar i på grund av sin elitsatsning. Därmed kan värderas om den tidiga satsningen gav effekt och var försvarlig. Projektet kan i alla delar genomföras av med.dr , barnkliniken vid , i samarbete med docent , högskolan i /. Rehabilitering av barn, baserad bl.a. på en koppling mellan sjukgymnastik och idrottsmedicin I saknas en barnrehabiliteringsklinik. Tyvärr är det inte ovanligt att barn får en negativ självbild på grund av en begränsad fysisk ork. Risken finns också att den fysiska förmågan begränsas mycket mer än nödvändigt på grund av att förutsättningar saknas för att stimulera, intressera och träna barn med en målsättning att optimera resultaten för varje enskilt barn. En rehabilitering av barn byggd på dels samarbete mellan sjukgymnastik och idrottsmedicin, dels en psykosomatisk grundsyn och resurser för ett psykosomatiskt inriktat arbetssätt skulle komma att fylla ett stort behov för barn ur olika sjukdomsgrupper, som exempelvis: Astma (se f.ö. punkt 5), uttalade rinokonjunktivitbesvär med astma. Cystisk fibrös, och andra lungsjukdomar. Olika former av hjärtfel. d. Artritförändringar, typ kronisk juvenil artrit (se nedan punkt 3). Därutöver finns hela spektrat av barn med fysiska handikapp, beroende av sjukdom i CNS och/eller muskulaturen. En barnrehabiliteringsklinik vid (kontaktperson är läkare ) avser att i samarbete med initiera utvecklings-forskningsarbete inom detta område. Hjärtfunktion hos motions- och elitaktiva i konditionsgrenar Olika skador eller rubbningar i hjärtfunktionen ses vid elitidrott. En deskriptiv jämförande studie av hjärtfunktionen hos motionerande före detta elitidrottare och hos nu aktiva elitidrottare skall genomföras. Fyra grupper om 20 personer representerande olika former av idrott har valts ut. Grupperna representerar tyngdlyftning, ishockey, f.d. längdskidåkare (elit) samt nu aktiva längdskidåkare. Personerna skall studeras med modern kardiologisk mätteknik, vilket även inkluderar 24-timmars bandspelar-EKG, arbetsEKG, röntgen av hjärta-lungor, eko-kardiografi samt laboratorieprover såsom blodfetter, blodsocker samt rutinlab. Arbetshypotesen är att t.ex. ishockeyspelare drabbas av upprepade trauman mot hjärtat, vilket kan ge bestående skador, tyngdlyftarna utför ett tryckarbete på hjärtat, medan skidåkare har ett utpräglat volymarbete som kan ge bestående förändringar i hjärtfunktionen. Beroende på resultatet av denna första undersökning kommer framtida projekt att planeras. Arbetet sker i samråd med , professor , och med docent , den senare aktiv idrottsmedicinsk forskare. Kemiska förändringar i muskulaturen vid inaktivitet respektive träning har med.dr på reumatologkliniken vid arbetat med ett projekt kring led-muskelsjukdom och hyaluronsyra. Detta har efter hand utvidgats och omfattar nu även unga friska individer och effekter av träning på dessa. b. Reumatologkliniken har även intresse (och kompetens) för ett projekt kring betydelsen av fysisk träning vid behandling av olika ledmuskelsjukdomar inklusive benskörhet (osteoporos) hos äldre. Vissa undersökningar tyder på att andningsbesvär i samband med ansträngning inte är helt ovanligt hos idrottsutövare. I de flesta fall torde detta vara uttryck för ansträngningsastma, ett tillstånd där goda möjligheter till behandling föreligger. Underdiagnostik av tillståndet leder å andra sidan till en i onödan nedsatt prestationsförmåga och sänkt välbefinnande för den drabbade idrottsmannen/-kvinnan. Ett av forskningsprojekten avser att kartlägga förekomst av ansträngningsastma hos idrottsutövare. Undersökningens första del avser bl.a. att jämföra förekomsten och graden av besvär dels hos utövare av inomhusidrotter som simning och gymnastik, dels utomhusidrotter som skidåkning, orientering och bandy (eventuellt även ishockey). Kartläggningen skall ske genom frågeformulär och fysiologiska tester. Forskningsprojekt kommer att organiseras i samråd med Lungmedicin, , prof. och med.dr . Olika träningsmodellers effekt på prestation När verksamheten vid har stabiliserats har institutet speciella förutsättningar att initiera lämpliga projekt där effekten av olika träningsmodeller kommer att utvärderas. bör intresse skapas för att ta upp forskning för att förebygga skador i uthållighetssporter. Med den organisation som har, finns det unika möjligheter att utvärdera medicinska behandlingar, vilket i sig kan bli ett viktigt forskningsprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att två tjänster som klinisk lärare alternativt klinisk assistent bör inrättas vid i , men med tjänstgöring inom ramen för verksamheten vid Stiftelsen (Lugnets idrottsvetenskapliga institut). () ()