mot · GD02Jo42 · 1990-04-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo42 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:123 Fisket Fiskprisregleringen och fiskeriadministrationen har varit föremål för utredning. Utredningens förslag har mötts av massiv kritik. Kanske är det därför som regeringens proposition i så hög grad innehåller förslag om ytterligare utredningar istället för förslag om ny politik. Fisket befinner sig mitt i en omfattande förändringsprocess. Förhandlingar inom EFTA-blocket och mellan EFTA och EG förväntas leda fram till en avreglering av fisket i alla berörda länder. Det innebär för svensk del att fiskeripolitiken måste ändras för att anpassas till den internationella utvecklingen. För fisket innebär det på många sätt förändrade existensvillkor. Fiskerinäringen påverkas också i hög grad av de förändringar haven utsätts för genom negativ miljöpåverkan. Propositionen saknar perspektiv för det svenska fiskets framtid. Istället hänvisar man till de fortsatta förhandlingarna inom EFTA. Men vi kan inte basera vår fiskepolitik uteslutande på resultaten av internationella förhandlingar. Vi måste också i dessa förhandlingar uttrycka en ambition för det svenska fisket. Den svenska fiskerinäringen är liten totalt sett, men den är betydelsefull i vissa regioner. Det finns mellan 3 500 och 4 000 yrkesfiskare i och antalet är sjunkande. Men ytterligare sex personer per yrkesfiskare sysselsätts i förädlingsleden. uppgick den totala svenska fångsten till . Förstahandsvärdet uppgick till drygt 700 miljoner, varav torskfisket utgjorde ungefär hälften. Avvärj hoten mot världsfisket Den totala världsfångsten uppgår till över /år. används till mänsklig konsumtion. Uppskattningar ger vid handen att det kommer att behövas . Fisket i hela världen har utvecklats starkt och framåt. Det har lett till att fiskebestånden blivit överfiskade. Svårigheterna att nå ett balanserat fångstuttag utgör ett stort hot mot världsfisket och därmed mot världens livsmedelsförsörjning. Den alltmer förorenade havsmiljön är också ett mycket stort hot. måste öka sina ansträngningar på det internationella planet för att bidra till väl avvägda fångstuttag och minskade miljöproblem. 1* 1989/90. 1989/90 Jo42 skall inte gå före EFTA-överenskommelsen innebär att frihandel skall uppnås till . bör inte gå före andra länder i sin avreglering utan i takt med dem, annars riskerar vi att slå ut den svenska fiskerinäringen genom ojämlika konkurrensvillkor. Det är också mycket viktigt att bevakar hur förändringsprocessen fortskrider i de andra berörda länderna. Och att alla former av subventioner beaktas, även t ex skatteregler. I syfte att möjliggöra en parallell utveckling i förhållande till andra länder bör regeringen noga följa och analysera utvecklingen. Regeringen bör också återkomma till med en redogörelse över utvecklingen i övriga EFTA-länder samt inom EG. Den s.k. Hallmanska utredningen var en enmansutredning. De stora förändringar som fisket står inför motiverar en bredare utredning, som kan belysa fler frågor. Exempel på frågor som behöver belysas är: utformningen av den framtida fiskeripolitiken, de internationella aspekterna,(bl.a. nödvändigheten av ett väl avvägt fångstuttag), miljöproblemen nationellt och internationellt, de regionalpolitiska aspekterna och vissa beredskapsaspekter. Det förefaller som om ett lågt pris till producenten inte alltid motsvaras av ett lågt pris för konsumenten. Det är därför angeläget att hela kedjan i fiskerinäringen ses över, från fiskaren till konsumenten, t.ex. fiskeauktionernas funktion. Vi föreslår därför att en parlamentarisk utredning för fisket tillsätts och att utredningens resultat avvaktas innan ytterligare anpassning till den internationella utvecklingen av fiskprisregleringen och fiskeripolitiken i övrigt genomförs. Avvisa EG-systemet med PO (producentorganisation) I sin iver att anpassa till EG föreslog den Hallmanska utredningen inrättandet av en producentorganisation, som skulle hantera det framtida stödsystemet. Ett sådant system innebär att näringens företrädare får handha statliga regleringar. Det är en olämplig sammanblandning av roller. Samhället bör administrera det samhälleliga stödet. Därigenom klargörs också överklagningsmöjligheter m.m. En EG-anpassning av detta slag bör redan nu mönstras ut ur den framtida fiskeripolitiken. Bevara det svenska fisket För det svenska fisket bör ambitionen vara att vi skall behålla och utveckla ett fiske i minst den nuvarande omfattningen. Endast en tredjedel av landets fiskförsörjning baseras på svenskfångad fisk. Det visar att har en betydande öppenhet när det gäller handeln med fisk och produkter. Det bör vara fullt möjligt och förenligt med den pågående utvecklingen inom EFTA att den svenska fiskförsörjningen i högre grad baseras på svenskfångad fisk. Stimulera ökad konsumtion av fisk Av folkhälsoskäl behövs det en större andel fisk i kosthållet. Därför behövs det satsas mer på information om fiskens positiva betydelse. Vi föreslår därför att denna aspekt lyfts fram i den av livsmedelsverket planerade folkhälsokampanjen. Undersökningar visar att byggandet av en allvarligt förämrar saltvatteninflödet i . Därigenom hotas torskfisket i . Vi anser att det framtida torskfisket i skall värnas. Även av detta skäl bör alltså säga nej till en bro över . Ett ekologiskt anpassat fiske Varsamma fiskemetoder måste gynnas. Maskstorleken på näten bör inte understiga . Bottentrålning och andra metoder som ödelägger havsbotten bör inte tillåtas. Trålgränserna bör flyttas längre ut och upprättas utifrån ett långsiktigt ekologiskt perspektiv, och som tidigare framhållits måste fiskekvoterna balanseras så att överfiskning undviks. Vid etablering av verksamheter som påverkar fisket måste yrkesfiskarnas ståndpunkter beaktas. Yrkesfiskare har inte klagorätt vid beslut enligt miljöskyddslagen. Självklart borde yrkesfiskarna betraktas som sakägare då det gäller utsläpp av miljöstörande ämnen till vattenområden som är av betydelse för yrkesfisket, etablering av vindkraftverk, sand- eller grustäkter, eller annan tillståndspliktig verksamhet. Vi föreslår därför att hos regeringen begär lagförslag som ger yrkesfiskarna denna rättighet. Det är orimligt att fiskarna ensamma skall bära kostnaden för miljöförstöring som orsakats av andra. Samhället måste skapa ett ekonomiskt skydd för fisket vid katastrofer. Vi föreslår därför att en fond inrättas för detta ändamål. Medel ur fonden skall användas för att hålla fiskare skadeslösa då miljöförstöring allvarligt försämrar deras möjlighet till näringsutövning. Ett sätt att använda medlen är att stödja omställning till annat fiske om sådan möjlighet finns. Vi föreslår att hos regeringen begär förslag till en sådan katastroffond och att inledningsvis 5 milj. kr. anslås för ändamålet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om agerande på det internationella planet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det svenska fisket bör bevaras i minst sin nuvarande omfattning, 5 1989/90 Jo42 3. att hos regeringen begär en redogörelse över hur av- Mot. regleringen av fisket fortskrider i övriga EFTA-länder samt inom EG, Jo42 4. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att den framtida fiskeripolitiken inte skall anpassas till systemet med producentorganisation för stödet till fiskerinäringen, 6. att hos regeringen begär att livsmedelsverket får i uppdrag i att sin planerade folkhälsokampanj särskilt beakta den positiva betydelsen av ökad andel fisk i kosthållet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att en bro över inte bör byggas även av det skälet att den hotar det framtida fisket i , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ekologiskt anpassat fiske, 9. att hos regeringen begär lagförslag som tillgodoser yrkesfiskarnas rätt att överklaga beslut enligt miljöskyddslagen, 10. att hos regeringen begär förslag till inrättande av en fond för att hålla yrkesfiskare skadeslösa vid miljöförstöring, som allvarligt försämrat möjligheterna till näringsutövning, 11. att anslår 5 milj. kr. som ett nytt anslag till för under yrkande 10 angiven fond. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)