ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf264 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf264 Handikappersättning till personer med psoriasis Handikappersättning är en särskild folkpensionsförmån sorn kan utgå till en försäkrad som fått sin funktionsförmåga nedsatt. Handikappersättning är i princip en merkostnadsersättning. Vid bedömningen av rätten till handikappersättning vägs den handikappades hjälpbehov samman med hans merutgifter till följd av handikappet. För att erhålla handikappersättning krävs att man har - behov av mera tidskrävande hjälp av annan i sin dagliga livsföring - behov av fortlöpande hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta Var och en av de tre förutsättningarna kan ensam berättiga till ersättning. En sammanvägning av faktorerna sker för att beräkna nivån för ersättning. Psoriasis är en kronisk hudsjukdom som uppträder i skov. Man beräknar att av hela befolkningen har psoriasis. En femtedel av dessa har sjukdomen i sådan grad att de behöver regelbunden behandling. av alla psoriatiker har psoriasisarthrit, ledbesvär. Detta, liksom psoriasis i sig, kan leda till funktionsnedsättning och hjälpbehov av annan person. Merkostnader på grund av hudsjukdomen är dock det vanligaste och ofta tyngst vägande skälet till att man ansöker om handikappersättning. Psoriatikers merkostnader för behandling består av utgifter för UVB-lampor, mjukgörande salvor, specialschampo, receptbelagda läkemedel, tubgas, bomullsvantar, läkarbesök, sjukvårdande behandling och resekostnader i samband med läkarbesök och sjukvårdande behandling. Dessutom förstörs gång- och sängkläder av salvor och slitaget på tvättmaskin ökar. Speciellt psoriatiker i glesbygd drabbas av ökade resekostnader. Så länge ett högkostnadsskydd för resor till behandling inte kommer till stånd innebär resorna i sig betydande merkostnader! Höjda patient- och läkemedelsavgifter belastar ytterligare de psoriasisdrabbades ekonomi. Handikappersättningens nuvarande utformning och bristande råd och anvisningar till försäkringskassorna har lett till alltför stort utrymme för godtyckliga bedömningar. Situationer där handikappade människor inte har råd att behandla sin sjukdom borde inte få uppstå. En psoriatiker som är i behov av behandling men inte får tillräckligt ekonomiskt stöd att skaffa det, innebär större kostnad för samhället än kostnaden för rimlig handikappersättning. För att råda bot på detta och låta handikappersättningen bli en merkost nadsersättning skulle en fjärde ersättningsnivå, under den nuvarande lägsta, Mot. 1989/90 behövas. Dessutom borde informationen och anvisningarna till försäkrings- Sf264 kassorna vara så tydliga och enhetliga att någon godtycklig bedömning inte skulle kunna förekomma. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att se över reglerna för erhållande av handikappersättning i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda om en ytterligare lägre nivå på handikappersättningen bör införas.
mot · GD02Sf265 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf265 av () Högkostnadsskyddet och psoriatiker Ca 200 000 människor i , av befolkningen, har psoriasis. Av dessa har 30 00040 000, , behov av att kontinuerligt behandla sin sjukdom. Psoriasis är en kronisk hudsjukdom som går i skov. Högkostnadsskyddet för sjukvård och inköp av läkemedel - det s.k. 15kortet - tillkom för att begränsa kostnaderna för de grupper av medborgare som har stor sjukvårds- och läkemedelskonsumtion. När det gäller psoriasis som går i skov kan dock det nuvarande regelsystemet ställa till ekonomiska problem för den enskilde. När skovet kommer kan vård- och läkemedelsbehovet bli mycket stort under en förhållandevis . Detta kan medföra att den sjuke får betala hela kostnaden för frikort dvs. Detta är en extra kostnad som är svår att bära för de flesta människor. För den sjuke förvärras ofta problemen av att han eller hon får ett inkomstbortfall på grund av sin sjukskrivning. Det har därför hänt att psoriatiker avstår från ordinerad behandling av kostnadsskäl eller tvingas söka socialbidrag för att klara sin ekonomi . Högkostnadsskyddet är således inte avpassat till denna typ av hudsjukdom. Skyddet tar heller inte hänsyn till att kroniskt sjuka ofta har sin huvudsakliga sjukvårdskonsumtion i form av sjukvårdande behandling. För frikort krävs 15 hela stämplar . Hel stämpel ges för läkarbesök och läkemedel, halv stämpel för sjukvårdande behandling. Främst gäller kostnaderna läkarbesök, behandling i öppen vård på behandlingsanläggning samt läkemedel. läkarbesök 60 krx3 (före behandling, behandling, efter behandling) behandlingsanläggning 35 krx /v x . Till detta kommer kostnader för resor till och från behandlingsanläggningen, som kan uppgå till minst lika mycket. , då förändringar i tillämpningen av läkemedelsförordningen infördes, har vårdkostnaderna för psoriatiker ökat kraftigt. Förändringen innebär bl.a. att mjukgörande krämer, som utgör basen för behandling av psoriasis, inte längre omfattas av högkostnadsskyddet. Det är viktigt att underlätta situationen för psoriatiker och ge dem möjlig- Mot. 1989/90 het att sköta sin behandling i hemmet och i den öppna vården. De ges då Sf265 möjlighet att leva ett förhållandevis normalt familje- och yrkesliv, som kostnaderna för vård och sjukförsäkring minskar. Alternativet för en person med svår psoriasis som inte kan sköta huden i hemmet eller i öppen vård är sjukhusvård. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att kostnaderna för resor till och från behandlingsanläggning samt kostnaderna för mjukgörande salvor skall omfattas av högkostnadsskyddet.
mot · GD02Sf266 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf266 av m.fl. (fp, m, c) Förhandsbesked i socialavgiftsfrågor Hosten 1986 tog beslut om möjligheterna att erhålla förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m.m. (prop. 1986/87:16). Bakgrunden till detta beslut var de oklarheter som tidigare rått avseende tolkningen av arbetsgivar/arbetstagarbegreppet och den tillströmning av ärenden denna oklarhet lett till för , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt. De nya reglerna har emellertid flera brister vilka också påpekas i bl.a. SfU 1987/88:2 innebärande att reglerna inte är konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling av reglerna genomfördes därför i . Detta arbete har resulterat i en departementspromemoria kallad -F-SkattebevisNya regler för skatteavdrag och socialavgifter (Ds 1988:59). Remisstiden för promemorian utgick . De oklarheter som fortfarande råder ger emellertid upphov till en rättsosäkerhet som måste undanröjas. Det är därför viktigt att frågan får en skyndsam handläggning. Den antagna ordningen har en stor svaghet som bör rätta till. Den gäller att förhandsbesked om skyldigheten att erlägga socialavgifter endast kan ges efter en gemensam skriftlig ansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket den ene mot ersättning skall utföra arbete åt den andre. En sådan ordning är emellertid till hinder i ett samhälle som bygger på den smidighet som entreprenörsskap och entreprenörsanda innebär. Det är ändå främst uppdragsgivaren som behöver kontrollera om uppdragstagaren är egen företagare. Vid anbudsförfaranden besparas uppdragsgivaren en extra omgång om vederbörande själv kan kontrollera om anbudsgivaren skall betraktas som egen företagare eller ej och därmed om han eventuellt kan riskera att få betala uppdragstagarens skatter och sociala avgifter. Företagare skall inte behöva dra sig för en kontroll av rädsla för att den andra parten uppfattar detta som ett misstroende. Därför bör anhålla om sådana förändringar i lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare att skattemyndighet skall vara skyldig att lämna förhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgifter också efter ansökan av en part i ett avtalat eller eventuellt kommande avtalsförhållande. En sådan ändring bör göras oavsett om ett system med F-skattebevis införs. I betänkande SfU 1989/90:4 hänvisas till att de nya reglerna om företagsregistrering föreslås träda i kraft . Frågan är emellertid av så avgörande betydelse för rättssäkerheten att möjligheten att erhålla s.k. företagarregistrering bör införas . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av lagen om uppbörd av socialavgifter, så att ansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänkt avtalsförhållande i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett snabbt införande av s.k. F-skattebevis - Företagarregistrering. () () gotab 99573, 1990
mot · GD02Sf267 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf267 av och (båda c) I årets budgetproposition föreslås vissa förändringar av den tillfälliga föräldrapenningen. Detta är bra. När det gäller möjligheten för familjen till handikappade barn och ungdomar att erhålla tillfällig föräldrapenning vid föräldrautbildning om handikappet i fråga, föreslås emellertid inga förändringar. Enligt gällande bestämmelse kan tillfällig föräldrapenning betalas ut när en förälder som har ett sjukt eller handikappat barn, tillsammans med barnet, besöker en institution (ex habiliteringsklinik, specialskola m m) eller på annat sätt medverkar i den behandling av barnet som barnets sjukdom eller handikapp kräver. För övriga habiliterings- och utbildningsinsatser finns ingen motsvarande möjlighet för båda föräldrarna att deltaga med ersättning från föräldraförsäkringen. Att få ett barn med handikapp medför stora påfrestningar för familjen. Det är oerhört angeläget att båda föräldrarna får möjlighet att ta lika stor del i barnets habilitering. T ex ordnas det ofta speciella kurser för föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Sådana kurser förekommer på både lokal-, läns- och regionsnivå. Att båda föräldrarna kan delta vid dessa kurser är av mycket stor betydelse för att de ska lära sig att på bästa sätt stimulera barnets utveckling men också för att de ska kunna stödja och hjälpa varandra i en svår livssituation. Olika handikapporganisationer intensifierar sin verksamhet för att erbjuda hjälp till familjer med handikappade barn och ungdomar. Verksamheten sker i form av veckokurser, veckoslutskurser, semesterveckor-familj däger etc. har det inte funnits någon möjlighet till betald ledighet förutom kontaktdagarna som dock är snabbt förbrukade. Nuvarande tillämpning av den tillfälliga föräldrapenningen vid habiliteringsbesök och vid föräldrautbildning har visat sig ske olika, vid olika försäkringskassor. Lagtexten måste därför förtydligas i denna del. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. Nr S/267-272 nen anförts om tillfällig föräldrapenning till familjer med handikappade barn och ungdomar. () () 1989/90 Sf267
mot · GD02Sf27 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf27 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. I samband med de omfattande strukturförändringarna i avtalades om s.k. 58,3-pensioneringar i ett stort antal fall. En del av dessa har ännu inte verkställts. Med de ikraftträdandetider som föreslås i propositionen för avveckling av förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl kommer ett 50-tal arbetstagare att falla utanför de uppgörelser som träffades mellan facken och företagen. Detta kan knappast ha varit avsikten från regeringens sida. Därför är det motionärernas mening att samtliga berörda av SSAB-uppgörelserna, inklusive gruvföretagen i , och Yxsjöberg skall kunna fullfölja sin arbetsmarknadspensionering. Det kan även finnas andra fall som just nu inte är kända av motionärerna som berörs på samma sätt. Dessa bör fångas upp genom att alla uppgörelser som är träffade före lagförslagets ikraftträdande skall få sin pensionering med de förutsättningar som rådde vid uppgörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pensionering av arbetsmarknadsskäl. () () () () gotab 99778, 1990
mot · GD02Sf272 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf272 Arvodet till ledamot i socialförsäkringsnämnd Skall socialförsäkringsnämnderna ges en bred sammansättning bör det också vara ekonomiskt möjligt för egenföretagare att kunna delta. Ofta måste avbytare anlitas, arbetsuppgifter måste omdisponeras och detta betyder naturligtvis även för egenföretagaren en inkomstförlust. I de socialförsäkringsnämnder som verkat har det beretts ledamotskap av en grupp egenföretagare. Det är en viktig grupp som på detta sätt ger sina synpunkter i de ärenden som behandlas av nämnden. Det föreligger dock en märklig orättvisa när det gäller arvoderingen av dessa ledamöter. För dem som innehar lön av tjänst utgår sammanträdesersättning efter den förlorade inkomst som har uppstått för att fullfölja uppdraget. Detta gäller ej för gruppen egenföretagare som då erhåller en fast summa för varje sammanträde som inte motsvarar det verkliga inkomstbortfallet. I socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:19 anför utskottet att med hänsyn till den översyn som pågår rörande arvoderingsreglerna för ledamöter i socialförsäkringsnämnder skall inga åtgärder vidtas. Då denna översyn redovisats visar det sig att den tyvärr ej lett till några ändrade förhållanden för egenföretagare. Egenföretagares arvodering måste därför förändras så att ex.vis den sjukpenninggrundande inkomsten används som måttstock för att beräkna ersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts rörande arvodering av ledamöter i socialförsäkringsnämnder.
mot · GD02Sf274 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf274 av m.fl. (s) Tillfällig föräldrapenning Fäder har rätt till tio dagars ledighet i samband med barns födelse. Rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med barns födelse eller adoption finns reglerat i Lagen om allmän försäkring 4 kap. 10 § och 12 §. I allmänna råd 1988:11 anger bl.a. följande: Fadern kan använda dagarna för att vara med vid förlossningen, vårda ett annat barn i familjen, delta i vården av det nya barnet på sjukhuset eller i hemmet eller för att hjälpa till i hemmet den efter hemkomsten från sjukhuset. Många blivande mödrar bor inte ihop med barnets far och har av olika anledningar ingen kontakt med honom. På grund av nuvarande regler går de ensamma mammorna miste om stöd och hjälp i samband med barns födelse. Någon överlåtelse av de särskilda dagarna till annan person är inte angiven. Det måste anses viktigt att ensamstående mödrar vill och bör få stöd vid förlossningen och efter på samma sätt som sammanlevande föräldrar får. Det finns all anledning att föräldrapenningen om tio särskilda ersättningsdagar i samband med barns födelse skall kunna utnyttjas av annan närstående person än barnets far när kvinnan inte lever tillsammans med fadern. Vid vård av sjukt barn gäller f.n. regeln att en av föräldrarna kan vårda barnet hemma med ersättning från . Det finns många ensamstående föräldrar som i vissa fall kan ha svårt att ta ledigt från arbetet när ett barn är sjukt. Detsamma gäller när föräldern själv är sjuk eller blir intagen för sjukhusvård. Kommunernas resurser av barnvårdare är ofta knappa och de ensamma föräldrarnas situation ohållbar. Även här finns det anledning till en lagförändring som tillåter en närstående person att utnyttja rätten till tillfällig föräldrapenning med ersättning från . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning. () Axel () () () 1989/90 Sf274
mot · GD02Sf275 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf275 Tidpunkten för fastställande av basbelopp Enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring framgår bland annat att de beräkningar, som anges i denna lag, skall göras med anknytning till ett basbelopp. Basbeloppet fastställs av regeringen och utgör multiplicerat med det tal (jämförelsetal), som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det som basbeloppet avser och prisläget . Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Förordningen om basbelopp har utfärdats . Jag har erfarit att den sena tidpunkten för fastställandet av basbelopp medför problem för bl.a. och de allmänna försäkringskassorna i handläggning av försäkringsärenden som rör pension m.m. Det har från försäkringskassorna uttalats önskemål om att få en tidigareläggning av tidpunkten för fastställande av basbeloppet. Detta skulle medföra en bättre service gentemot pensionärer m.fl. och väsentligt underlätta handläggningen av försäkringsärenden. Enligt min mening borde basbeloppet, mot denna bakgrund, kunna fastställas en månad tidigare, alltså med utgångspunkt från prisläget , som då ska jämföras med prisläget . Basbeloppet bör därmed kunna fastställas under senare delen av november , med de fördelar som redovisats tidigare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om allmän försäkring, så att basbeloppet kan fastställas med beaktande av prisläget i oktober året före det år som basbeloppet avser.
mot · GD02Sf277 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf277 av m.fl. (vpk) Efterlevandeskyddet för homosexuella sambor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So246 hemställs att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om lagändringar för att trygga efterlevandeskyddet för homosexuella sambor i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Nr S/277-293
mot · GD02Sf278 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf27 8 av m.fl. (m) Dagmarsystemet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi304 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det s.k. Dagmarsystemet skall avskaffas. () () ()
mot · GD02Sf279 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf279 av m.fl. (s) Perioderna för utbetalning av sjukpenning I anslagsframställningen för /91 redovisade RFV att man utredde möjligheterna att anpassa utbetalning av sjukpenning med flera dagersättningar till tidpunkten för de försäkrades faktiska inkomstbortfall. Detta skulle leda till att utbetalningarna i många fall skulle ske än . Detta skulle i sin tur både ge upphov till önskvärda försäkringsmässiga effekter och medföra att det allmänna skulle göra räntevinster. Utredningen har slutförts. - sedan nytt ADB-system införts tidigast 1991-07-01 - förordas ett system där exakt koppling till tidpunkten för inkomstbortfallet kan göras för varje individ. Som interimistisk lösning fram till denna tidpunkt har vi, enligt uppgifter i pressen, uppfattat att RFV överväger att föreslå ett system med fem till sex fasta utbetalningsdagar . Ett sådant system är relativt lätt att införa ur teknisk synvinkel. Detta alternativ ger räntemässiga vinster på ca 20 milj. kr. Vi har uppfattningen att det medför fortsatt osäkerhet hos allmänheten om när man får sina pengar. Osäkerheten kan förväntas medföra ett stort antal förfrågningar till , vilket kommer att kräva stora resurser i onödan. Vi vill få klarlagt om inte alternativet två utbetalningsperioder skulle vara bättre för de försäkrade och det allmänna av följande skäl: - Det är avsevärt mycket lättare att informera om och få förståelse för att utbetalningar görs två gånger på fastställda datum, t.ex. den 10:de resp. 25:te. - Merparten av löntagarna får lön och resterande , och därigenom skulle det försäkringsmässigt önskvärda i att få en närmare koppling till inkomstbortfallet uppnås i högre grad. - Räntevinsten för samhället skulle bli 60 milj. kr. Mot bakgrund av detta föreslår vi att RFV ges möjlighet att verka för att den från samhällssynpunkt bästa lösningen kommer till stånd, även om den medför något större kostnader vid införandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av sjukpenning. () () 1989/90 Sf279
mot · GD02Sf28 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf28 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. I proposition 1989/90:62 bilaga 2 punkt 3 föreslås att lagen om allmän försäkring ändras på sådant sätt att förtidspension på enbart arbetsmarknadsskäl avskaffas fr.o.m. . Lagen om anställningsskydd har förutsatt godkännande på förbundsnivå för avvikelser från lagens turordningsregler för anställda äldre än . När detta infördes var det en åtgärd för att främja äldre arbetstagares sysselsättning. Lagens tillämpning har också i kraft av främjandelagen kunnat prövas av och . Det finns en del uppsagda som omfattas av den beskrivna proceduren och en del uppsagda i verksamheter som skall upphöra men som inte slutat sin anställning. Exempel härpå är neddragningar av personalstyrkan vid , upphörande av gruvdrift vid och nedläggning av företag i . De lokala fackliga organisationerna och de äldre anställda som godtagit uppgörelsen om avsteg från turordningsbestämmelserna har gjort detta i vetskap om att möjligheten till förtidspension av arbetsmarknadsskäl ytterst har förelegat. Mot denna bakgrund bör övergångsbestämmelserna ändras så att för dem som blivit uppsagda på grund av arbetsbrist före skall äldre lagbestämmelser gälla. Vi föreslår därför att övergångsbestämmelserna i proposition 1989/90:62 till lag om ändring i lagen om allmän försäkring punkt 2 ges följande lydelse. Äldre föreskrifter i 3 kap. 5 §, 7 kap. 1 och 2 §§, 13 kap. 1 § samt 16 kap. 7 och 8 §§ gäller fortfarande, dels i fråga om försäkrad för vilken rätten till förtidspension har inträtt före ikraftträdandet, dels i fråga om försäkrad som före blivit uppsagd på grund av arbetsbrist. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att punkt 2 till övergångsbestämmelserna till Nr S/28-34 lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha i Mot. 1989/90 motionen föreslagen lydelse. () () () ()
mot · GD02Sf280 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf280 av och (båda s) Förlängd tillfällig föräldrapenning Utvecklingsstörda ungdomar har större möjlighet än tidigare att växa upp i sitt föräldrahem. Integrerad skolverksamhet, handikappersättning och avbytarservice är några faktorer som medverkat till att även gravt utvecklingsstörda ungdomar kan uppleva ett familjeliv. De utvecklingsstörda ungdomarna har fått behålla rätten till sina föräldrar. Detta är viktigt då ungdomarna i mycket hög grad är i behov av ett intensivt föräldrastöd. Om en utvecklingsstörd ungdom blir sjuk uppstår problem i hemmet. är oftast båda föräldrarna yrkesarbetande. Om det utvecklingsstörda barnet är har föräldrarna oftast rätt till tillfällig föräldrapenning, men då barnet är måste föräldrarna nyttja semesterdagar eller begära tjänstledigt för att stötta sitt barn vid sjukdom eller vid läkarbesök. Utvecklingsstörda ungdomar går oftast i skolan till dess att de är . bör föräldrarna få möjlighet att bistå sina barn vid sjukdom och vid läkarbesök, oberoende av familjens ekonomi eller arbetsgivarens välvilja. En förlängd tillfällig föräldrapenning bör införas för föräldrar till utvecklingsstörda skolungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökad tillfällig föräldrapenning för föräldrar till utvecklingsstörda skolungdomar.