ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk70 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk70 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning I den andra etappen av skattereformen berörs bl.a. beskattningen av idrottsföreningar m.m. Dessa förslag att beskatta och avgiftsbelägga olika delar inom idrottsrörelsen har väckt en stark reaktion från Idrottssverige. En del av förslagen kommer också att medföra en betydligt ökande byråkrati för våra ideellt arbetande ledare inom idrottsrörelsen. Bl.a. föreslås i propositionen att den s.k. 600-kronorsregeln skall slopas. Även förslaget att arbetsgivaravgifter skall erläggas från första kronan kommer att verka mycket negativt för idrottsrörelsen. Utöver de ovan angivna försämringarna kommer idrottsföreningarna även att drabbas av betydande kostnadsökningar på grund av den breddade momsen på varor och tjänster m.m. Därtill det kraftigt höjda bensinpriset, som innebär en mycket stor merkostnad för bl.a. idrottsledarna när de skjutsar till olika arrangemang. Därför anser vi att priser skall vara skattefria på ett belopp . (0,03 basbelopp). Dessutom menar vi att nuvarande regler med att ett halvt basbelopp är befriat från arbetsgivaravgifter skall gälla även i fortsättningen. Våra duktiga ledare inom föreningslivet lägger ner ett mycket stort och uppoffrande samhällsnyttigt arbete. Det vore fel av staten att försämra villkoren för dessa såsom föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att priser på . skall vara skattefria (0,03 basbelopp) samt om befrielse från att erlägga arbetsgivaravgifter på det första halva basbeloppet.
mot · GD02Sk71 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk71 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning För att främja samarbete inom forskningen gäller regler som innebär att utländska gästforskare åtnjuter viss skattelättnad för den tid de vistas i . Regeringen föreslår nu att den särskilda skattelättnaden för utländska forskare, som innebär att av lönen är skattepliktig, slopas. Förslaget berör inte den skattefrihet som gäller för kostnadsersättningar. Svensk forskning måste för att hålla hög internationell standard bedrivas i nära samarbete med utländska forskare. Avsevärda belopp satsas på samverkan över gränserna. Svenska forskare har goda kontakter med omvärlden. Att kunna ta emot utländska gästforskare har stor betydelse i det internationella samarbetet. Gästforskarnas vistelse vid svenska forskningsinstitutioner är av stort värde inte bara för forskningen utan också för grundutbildningen. Den ökade samverkan bl.a. inom den europeiska gemenskapen gör det angeläget för att kraftigt öka utbytet på forskningsområdet. är svårigheterna att erbjuda gästforskare attraktiva arbetsoch utkomstmöjligheter betydande. Antalet gästforskare skulle behöva öka väsentligt. Det är angeläget att villkoren för gästforskare är sådana att det framstår som attraktivt att för arbeta i . Marknaden för forskare är i hög grad internationell, och vid ett högt skatteuttag finns risk att forskare väljer andra länder än för sin utlandsbaserade verksamhet. Mot bakgrund av ovanstående finner vi det olyckligt att ta bort den skattefrihet för av inkomsten som utländska forskare nu åtnjuter. Det är en åtgärd som, enligt vår mening, kommer att få negativa konsekvenser för svensk forskning och som går i helt fel riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om borttagande av skattefriheten för utländska gästforskare. () (m) () () () () () ()
mot · GD02Sk72 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk72 av förste vice talman () med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning I motion 1989/90:Sk390 av och (båda m) yrkade vi att realisationsvinstbeskattningen vid enskild försäljning av konst och antikviteter borde begränsas till nuvarande . Samma krav reses nu i den moderata partimotionen 1989/90:Sk59 med anledning av regeringens prop. 1989/90:110. Propositionens förslag innebär en viss förbättring i förhållande till utredningsförslaget i RINK, genom att lösöre som används för personligt bruk endast skulle reavinstbeskattas i den mån de sammanlagda vinsterna överstiger . I sådana fall föreslås att av försäljningspriset räknas som anskaffningskostnad. Enligt min uppfattning är detta klart otillräckligt. Vinster på föremål som innehafts för personligt bruk bör överhuvudtaget inte beskattas. Risken är annars betydande att en växande grå eller svart marknad skulle uppstå, där källarförsäljning eller försäljning via radannons tar över och där allt vad valmöjligheter och äkthetsgarantier för köparen heter får stryka på foten. Stölder och förfalskningar skulle vidare underlättas om den öppna försäljningen av konst och antikviteter försvåras. I den mån ovan nämnda yrkande inte skulle bifallas bör i andra hand fribeloppet sättas högre än de föreslagna . I tillämpas ett fribelopp på 200 000 mark, motsvarande ca . Jag föreslår därför i andra hand att fribeloppet sätts till . Vid försäljning från dödsbon skulle vidare dubbel beskattning kunna ifrågakomma. Jag yrkar därför att försäljning av konst och antikviteter från dödsbo som utgjort personligt lösöre undantas. På utskottet måtte ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår förslaget om evig reavinstskatt på konst och antikviteter som används för personligt bruk, 2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att fribeloppet skall uppgå till 300(X)() kr. vid försäljning av ovannämnda konst och Mot. 1989/90 antikviteter samt att försäljning från dödsbon undantas.
mot · GD02Sk73 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk73 av förste vice talman () med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:110 föreslås att reavinstskatten på bostadsrätter och småhus som utgör permanentbostad skall kunna begränsas till av försäljningspriset (för bostadsrätter med vissa kompletteringar rörande förändringen i bostadsrättens andel av föreningens nettoförmögenhet). I övriga fall skulle takregeln innebära en reavinstskatt på av försäljningspriset. Om innehavaren av en permanentbostad avlider och dödsboet avyttrar fastigheten synes 18-procentsregeln gälla. Detta kan innebära ett tryck för den som bebor ett eget småhus eller en egen bostadsrätt att avyttra denna för att undvika att dödsboet belastas med en dubbelt så hög skatt. Detta är enligt min mening orimligt. I partimotionen (m) l989/90:Sk59 med anledning av prop. 1989/90:110 föreslås en annan form av reavinstbeskattning av småhus och bostadsrätter med full inflationsuppräkning av inköpspris och förbättringskostnader. Vid avslag på motion 1989/90:Sk59 yrkande 28 hemställs i andra hand och med hänvisning till det anförda att vid dödsboförsäljning efter person som varaktigt bebott småhus eller bostadsrätt reavinsten begränsas till högst av försäljningspriset. ' t . ;
mot · GD02Sk75 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk75 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Den hittillsvarande rätten att kvitta överskott i en förvärvskälla mot underskott i andra förvärvskällor eller i annat inkomstslag har betytt mycket för den svenska landsbygden och dess öppna kulturlandskap. I ett landskap som har kvittningsrätten avgörande betydelse för det vackra öppna landskapet. Tack vare kvittningsrätten drivs en mängd deltidsjordbruk med bl.a. spannmålsodlingar som håller landskapet öppet. Kvittningsrätten gör också att innehavare av deltidsjordbruk får råd att hålla byggnader i gott skick. Regeringens förslag i prop. 1989/90:110 beträffande kvittningsrätten innebär ett dråpslag mot tiotusentals deltidsjordbruk och sannolikt även annan nyttig företagsamhet i vårt land. Förutsättningarna för nyföretagande och entreprenörskap försämras starkt. Det är en moderat uppfattning att bibehålla hittillsvarande regler där underskott skall vara avdragsgillt mot överskott i andra förvärvskällor och andra inkomstslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att underskott i förvärvskälla även skall vara avdragsgillt mot överskott i andra förvärvskällor och andra inkomstslag.
mot · GD02Sk76 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk76 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Regeringen föreslår i proposition 1989/90:110 om Reformerad inkomst- och företagsbeskattning att nuvarande regler beträffande undantag från uttagsbeskattning avseende bränsle från egen fastighet slopas. Motivet för detta är att mangårdsbyggnader hädanefter skall beskattas som privatbostad. Även om mangårdsbyggnader, enligt regeringens förslag, bryts ut från näringsverksamhet och beskattas som villafastighet bör ingen uttagsbeskattning ske på bränsle från egen fastighet. Vi erinrar om att skattebefrielse på bränsle från egen fastighet infördes av som ett resultat av många års motioner från bl.a. . Att , som regeringen tillsammans med föreslår, återinföra beskattningen upplevs med all rätt som både orättvist och en onödig skattebelastning. Propositionen måste således avslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar att nuvarande regler beträffande undantag från uttagsbeskattning avseende bränsle från egen fastighet bibehålls.
mot · GD02Sk77 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk77 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Värdet av goda kostvanor Ingen ifrågasätter sambandet mellan goda kostvanor och bra hälsa. Det är bakgrunden till att svenska hälsovårdande myndigheter ständigt arbetar med kostfrågor och försöker påverka befolkningen att äta näringsriktigt. Även i enskilda företag pågår en ambitiös utveckling av näringsriktiga måltider i personalrestaurangerna. Som exempel vill vi nämna KABIs satsning på alternativa rätter med näringsdeklarationer som fått ett mycket gott mottagande hos de anställda. Inom KABI befarar man nu att satsningen omöjliggörs av förslaget om beskattning av måltidssubventioner. En enkät som genomförts bland de anställda visar nämligen tydligt att många kommer att avstå från att äta i personalmatsalen när måltiderna blir avsevärt dyrare. Det gör det omöjligt att driva personalmatsalarna vidare med höga ambitioner. Liknande resultat visar undersökningar i många andra företag. , företagssköterska vid KABI, skriver bl a följande i ett brev till finansministern: På förslag är ju nu att man ska dra in dessa subventionerade luncher. Jag vet att skatterna blir lägre, men folk tänker inte så. Ska man betala det dubbla priset för en lunch har det den effekten att man slutar äta lunch. Många tar då med sig en smörgås och fil och kanske ännu värre går till korvkiosken i nästa kvarter. Ett annat exempel, hämtat ur , där arbetsmiljöombudsman säger bl.a.: Om man beskattar personallunchen kommer många anställda att förändra sina matvanor och många kommer då att få en sämre kost som i sin tur leder till en sämre hälsa och ökade kostnader för hälso- och sjukvården - en ond spiral som gör att skatteintäkterna istället blir ökade samhällskostnader. Min slutsats blir därför att man inte bör beskatta personallunchen." Effekterna på bra och dåliga arbetsprestationer har också studerats av forskare i ett flertal projekt vid olika arbetsplatser i landet. Entydigt visar dessa på att en väl sammansatt frukost och lunch har gett utslag i bättre arbetsprestationer men också i ett ökat välbefinnande hos den enskilde individen. Måltidssubventionerna har en mycket stor omfattning i . 1* 1989190. två och tre miljoner svenskar har tillgång till subventionerad lunch. Det gör att också de negativa konsekvenserna av skatteförslaget kommer att bli omfattande. När alla dessa människor påminns om hur dyrt det blivit att äta en normal lunch kommer säkert också reaktionerna att bli betydande. Det som vi tycker är särskilt oroväckande i sammanhanget är att förslaget kommer att drabba de betalningssvaga mest. De som ständigt måste vända på slantarna kommer inte att kunna lägga på måltider i anslutning till arbetet. Lågavlönade, ungdomar, deltidsarbetande kvinnor m.fl. grupper kommer att äta sämre. Höginkomsttagare med möjligheter till representation drabbas inte alls. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att måltidssubventioner skall vara skattefria. () () () () () () 1989/90 Sk77
mot · GD02Sk81 · 1990-05-02 00:00:00 — 42. att som sin mening ger regeringen till känna att ett slopande av dessa punktskatter kan prövas när matmomsen reduceras, 43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förändring av det kommunala skattesystemet, 44. att beslutar att kommunerna får behålla de intäkter som de får genom den vidgade skattebasen och momsavdrag, 45. att vid avslag på yrkande 43 beslutar att anslå till ett ekonomiskt stödpaket för kommunerna, 46. att avslår regeringens förslag om skatt på fastighetsskötsel i egen regi, 47. att beslutar att hela byggmomsen vad avser åtgärder i permanentbostäder kompenseras via ett investeringsbidrag, 48. att som sin mening ger regeringen till känna att den löpande beskattningen av boendet bör vara låg och att avskattningen främst bör ske genom beskattning av uppkomna realisationsvinster, 49. att som sin mening ger regeringen till känna att den löpande bostadsbeskattningen bör knytas till fastighetens bruksvärde som bostad och inte som till fastighetens taxeringsvärde. 50. att beslutar att förmögenhetsskatt skall utgå enligt Mot. 1989/90 följande skala: Sk81 Belopp i kronor Förmögenhetsskatt 800 000-1200 000 1, 1 200 000- 1 600 000 2, 1 600 000 - 2 600 000 2 600 000 - 3, 51. att som sin mening ger regeringen till känna att värderingsgrunderna för förmögenhet bör ses över i enlighet med vad som anförs i motionen och att åtgärder vidtas mot manipulerande av lån, 52. att som sin mening ger regeringen till känna att grundpensionerna bör höjas, 53. att som sin mening ger regeringen till känna att skatteomläggningens konsekvenser för kvinnorna skall ingå i en särskild redovisning i den utvärdering som skall göras av skatteomläggningen, 54. att beslutar att dynamiska effekter inte skall redovisas som finansiering av skatteomläggningen, 55. att som sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk utvärdering av skatteomläggningen bör göras ur fördelningsperspektiv både på hushålls- och individnivå för att se effekterna ur jämställdhetssynpunkt, 56. att som sin mening ger regeringen till känna att tanken på en real företagsbeskattning ånyo bör prövas av en parlamentarisk utredning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) FÖR EN RÄTTVIS SKATTEREFORM VARFÖR BEHÖVS DET EN SKATTEREFORM? 1.2 Internationell skattepolitik 5 2.2 Uppgörelsen s-fp 8 4.1 Vpk:s skatteprinciper 9 4.2 Vpk:s förslag 11 5.1 Skatteskala m m 12 5.2 Breddad beskattning av arbetsinkomster 13 5.3 Beskattning av näringsverksamhet 14 6.2 Företagsvinster i 16 6.4 Vem betalar bolagsskatten? 6.5 Vpk:s överväganden 17 7.2 Kapitalbeskattningen 1991 18 10.2 Regeringens propositioner 25 10.3 Vpk:s principsyn 25 11.2 Grundavgift på pension 26 11.4 Vpk:s övervägande 27 KVINNORNA FÖRLORAR PÅ SKATTE- Mot. 12.1 Det sorn drabbar kommuner och landsting drabbar kvinnor. . 28 12.2 Kan kvinnorna öka sin lön genom att arbeta mer? 13.1 Dynamiken i RINK 29 13.2 Andras bedömningar 29 13.3 Dynamik och piskeffekten 30 13.4 Dynamiken i proposition 1989/90:110 30 BUDGETEFFEKTER - VPK:S ALTERNATIV 31 15.2 Fördelningseffekter - vpk 34 16.2 Real eller nominell beskattning 36 16.3 För- och nackdelar med höga skatter 37
mot · GD02Sk82 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk82 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:110 1989/90 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Sk82-86 I propositionen behandlas inte hur möjligheten att värma bostadshus på jord- och skogsfastigheter med ved från egen skog skall beskattas. Avsaknaden av förslag på detta område torde innebära att förmånen av skattefrihet för egen vedbrand avskaffas. Möjligheten av att värma den egna fastigheten med ved från egen skog utan att beskattas för denna förmån infördes av den borgerliga regeringen , mot den socialdemokratiska oppositionens vilja. Denna skattefrihet har medfört att många bostadshus nu uppvärms med ved eller flis. I de flesta fall består denna ved av restprodukter från röjningar och avverkningar, avverkningsrester som eljest inte skulle ha blivit tillvaratagna. Avskaffandet av beskattningen har lett till att förbrukningen av främst olja men även el har reducerats i betydande utsträckning. Att , i ett läge med ökande miljöproblem på grund av förbränning av fossila bränslen, ytterligare späda på dessa utsläpp genom att åter beskatta förmånen av tillgång till egen ved, motverkar alla strävanden till en bättre miljö. Oljeeldningen kommer att öka betydligt som en av följd av detta inslag i skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna och . Vi kan inte acceptera en återgång till förhållanden som rådde , speciellt som insikten om de problem som oljeeldningen medför har vuxit kraftigt hos alla miljömedvetna människor . Att många vedeldade fastigheter har möjlighet att komplettera med el innebär också att elförbrukningen kommer att stiga vid införandet av vedskatt. I tider med diskussioner om de orörda älvarnas vara eller inte vara förefaller detta vara en felaktig åtgärd. För miljöns bevarande, för att minska påfrestningarna på handelsbalansen och för att bidra till en levande landsbygd kan vi inte se annat än att den skattefria veden från egen skog måste få finnas kvar. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skattefriheten för uppvärmning med ved från egen skog skall behållas oförändrad. () () 1989/90 Sk82
mot · GD02Sk83 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk83 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning De av regeringen föreslagna nya realisationsvinstbeskattningsreglerna avseende näringsfastigheter kommer att medföra en ökad beskattning i samband med generationsväxling. En redan hårt drabbad jordbruksnäring kommer att beskattas ytterligare och i ännu högre grad försvåra en generationsväxling. Det föreligger också en uppenbar risk att inlåsningseffekter uppkommer. I den mån det kommer att finnas majoritet för regeringens förslag om en nominell realisationsvinstbeskattning av näringsfastigheter utan möjlighet till uppskov är det absolut nödvändigt att maximera skatteuttaget. Regeringens förslag i detta avseende beträffande näringsfastigheter är synnerligen snävt tilltaget. Vid en motsvarande inflationsutveckling som förekommit kommer realisationsvinstbeskattningen av näringsfastigheter utan iakttagande av s k takregel att uppgå till av försäljningslikviden. Med regeringens sk takregel begränsas beskattningen till av försäljningslikviden. Det förefaller orimligt att realisationsvinstbeskatta arbetande kapital i rörelse och jordbruk hårdare än när man avyttrar en fritidsfastighet. För undvikande av inlåsningseffekter och för att inte försvåra generationsväxlingar av enskilda företag bör den sk takregeln inte sättas högre än avseende näringsfastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skatteuttaget vid avyttring av näringsfastigheter begränsas på så sätt att vinsten får beräknas till av försäljningsintäkten. () () 1* 1989/90.
mot · GD02Sk86 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk86 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Förslagen till finansiering av den reformerade inkomst- och företagsbeskattningen är i hög grad glesbygdsfientliga. Kraftigt höjda energi- och drivmedelsskatter, försämrade reseavdrag och ett antal ökade pålagor på småföretagare och jordbrukare är exempel på sådana negativa förslag för glesbygdens folk. Ett litet till synes obetydligt inslag på detta område är förslaget om att avskaffa skattefriheten från bär-, svamp- och kottplockning. För många människor är det emellertid inte oväsentligt att kunna dryga ut sina ofta knappa inkomster genom att tillvarata det som naturen kan erbjuda utan att drabbas av inkomstskatt, som tar av vad man kunnat sälja. De, som sysslar med denna verksamhet, är till helt övervägande antal sådana som har mycket små inkomster. Framförallt oftast pensionärer med liten eller ingen ATP eller deltidsarbetande med små möjligheter till ytterligare förvärvsarbete. Att man dessutom försvårar tillvaratagandet av viktiga naturtillgångar, där inte minst bortfallet av kottar kan bli mycket besvärande för skogsbruket, erkänns t.o.m. i propositionen. Att då, som enda skäl för att avskaffa skattefriheten på detta område, hänvisa till behovet av att skapa en så neutral beskattning av arbetsinkomster som möjligt, är enligt min uppfattning som att skjuta mygg och svälja kameler. Regeringen måste självklart också vara medveten om att några nämnvärda bidrag till statskassan kommer skatten på bär, svamp och kottar inte att ge. Tvärt om torde uteblivna insatser på detta område försämra landets ekonomi genom att dessa värdefulla produkter får stå kvar i skogen och ruttna för att istället importeras från våra grannländer vars innevånare helt lagligt plockat dem skattefritt. Majoriteten av ledamöter borde inse att den obetydliga ändring av propositionens förslag, som det skulle innebära att bibehålla skattefriheten, är en seger för sunt förnuft och ett stöd för en levande landsbygd. Med hänvisning till det anförda hemställs Sk86 att avslår regeringens förslag om att nuvarande skattefrihet för inkomster från bär-, svamp- och kottplockning avskaffas. gotab 96638, 1990
mot · GD02Sk88 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk88 av () m.fl. med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90:110 föreslås att möjligheten till extra avdrag för sjukdomskostnader avskaffas. Skälet anges i propositionen vara att reglerna och anvisningarna har visat på olikformigheter och medfört kraftiga tröskeleffekter. Sjukdomskostnader anses inte heller vara frågor som har samband med taxeringen. Då förslaget om det genomförs drabbar ekonomiskt svaga ofta sjuka människor, anser vi det inte försvarbart att avskaffa denna avdragsmöjlighet. Man anför inte på vilket sätt dessa grupper istället kommer att kompenseras. Detta är en mycket stor brist i förslaget och tyder på att man inte visat någon social hänsyn när man sökt finna inkomstmöjligheter. Vi anser därför att det finns starka skäl att bibehålla denna avdragsmöjlighet. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1989/90:110 såvitt avser slopandet av extra avdraget för sjukdomskostnader.
mot · GD02Sk90 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk90 med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Trav- och galoppsportens företrädare har påtalat att stora orättvisor kan komma att råda mellan olika hästägare och administrativa problem riskerar att uppstå för de centrala myndigheterna. Det är därför angeläget att särskilt studera skattereformens effekter för trav- och galoppsporten. Skulle icke avsedda effekter uppkomma, ankommer det på regeringen att utarbeta sådana riktlinjer eller förslag så att orättvisor ej uppkommer mellan olika kategorier hästägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattningen av tävlingshästar inom trav- och galoppsporten. 1* 1989/90.