mot · GD02U542 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U542 av m.fl. (mp) EG och miljöpolitiken På en del håll i odlas en myt om att EG-anpassning skulle främja miljön. Krassa fakta talar ett annat språk. I en bok av två danska socialister. : miljöproblemer - en diskussion om miljöpolitikken i EF riktas hård kritik mot EG:s miljöpolitik. I flera fall, hävdar författarna, har EG:s direktiv "reellt haft den inverkan att danskt miljöskydd har försämrats. Särskilt gäller detta kemikaliekontrollen. Regeln att ett kemiskt preparat som är godkänt i ett skall anses godkänt också i de övriga betecknar de som "mycket farlig eftersom det innebär att det blir det land som har den minst restriktiva lagstiftningen som kommer att godkänna alla nya ämnen". Också inom andra miljöområden än kemikaliekontrollen är starkt kritiska. Jordbrukspolitiken är ur miljösynvinkel "ett dagligt vansinne, riskavfallsexporten "ett skolexempel på dåligt uppförande och bilavgasnormerna "ett nederlag för miljön och en seger för den föråldrade bilindustrin. bild bekräftas av en tysk bok i samma ämne, "Naturlich ; 1992 Chancen fur die Natur?" Ett av kapitlen har den betecknande rubriken: Schutzgemeinschaft fur Umweltverschmutzer (dvs. Skyddsgemenskap för miljöförstörare). Det är skrivet av Weder, chef för miljöavdelningen vid Hessischer Rundfunk. Han hävdar att "miljön är EG:s styvbarn, som riskerar att bli ännu mer eftersatt inom ramen för den inre marknaden". Han understryker att de formella EG-regler som säger att EG:s gemensamma miljönormer skall utgå från en hög ambitionsnivå och att enskilda stater kan vara ännu miljövänligare "väcker falska förhoppningar"; i själva verket kommer marknadskrafterna att leda till att EGmarknaden röjer undan de sista hindren för en jättelik "Schmutzkonkurrenz (miliöförstöringskonkurrens). En viktig orsak till att miljöhänsynen kommer att ha svårt att hävda sig i är också, menar , de starka påtryckningarna från industriintressena. Tusentals heltidsanställda industrilobbyister arbetar ständigt med att påverka EG-apparaten. Också ett par västtyska socialdemokrater. ling i boken - Aufgaben und Probleme der europäi- U542 schen Umweltpolitik ger en dyster bild av EG:s miljöpolitik. En viktig förklaring till det bedrövliga miljöläget i EG är, enligt , industrilobbyns utomordentligt viktiga roll vid EG-politikens utformning; det finns ingen ens tillnärmelsevis jämförbar möjlighet till inflytande på beslutsfattandet från miljö-, hälso- och konsumentintressena. En annan orsak till EG:s svaga miljöpolitik är att det lätt uppträder en konflikt mellan EG:s ursprungliga målsättning, den fria konkurrensen, och miljöhänsynen. Därför finns det alltid en risk att miljöskyddet i nivelleras eller anpassas till den lägsta möjliga nivån. Ett veritabelt dråpslag mot EG:s miljörykte kom genom en diger expertrapport som beställts av själv. I väckte den ingen uppmärksamhet. Men i danska Politiken presenterades den som bevis på att EG-planeringen är miljoe-skaev. (16.11.89) Och i ägnades den två helsidor under rubriken 92: , weniger Rechte (EG -92: Mer avfall, färre rättigheter). Några centrala slutsatser i rapporten är att den inre marknadens dynamiska tillväxteffekter kommer att leda till en kraftig ökning av luftföroreningar och miljöfarligt avfall. Utsläppen av svaveldioxid beräknas öka fram , av kväveoxider . Den gränsöverskridande lastbilstrafiken beräknas öka . Det finns risk för large scale waste tourism, dvs. riskavfallsexport till i stor omfattning. Bortfallet av gränsskydd kan leda till ökad distribution av varor från länder med svag produktkontroll. Föreliggande förslag om skatteharmonisering kan omöjliggöra införandet av miljöavgifter. Sammanfattningsvis konstaterar expertgruppen att den inre marknaden "has a considerable potential for negative impacts on environmental quality. (1992 - The Environmental Dimension, Task Force Report on the Environment and the Internal Märket, nov. EG:s miljöbrister leder naturligtvis inte till slutsatsen att det reellt existerande EG bör bojkottas. Mellan ytterligheterna bojkott och smyganslutning finns utrymme för praktiskt samarbete. har t.ex. en delegation hos EG i . Om den skriver : Det ville unaegtelig vaere interessant hvis ville bruge sin EF-ambassade som er stoerre end den danske repraesentation i til at gå ind og påvirke den miljoepolitiske udvikling i EF. Den bistra sanningen är att det bland alla svenskarna i EG-delegationen inte finns en enda miljösakkunnig person! EG och den svenska miljöpolitiken I ett förslag till importreglering av produkter som framställts med hjälp av CFC (freoner), konstaterar att det trots EG:s beslut att ansluta sig till Montrealprotokollet om halvering av CFC-användningen till 5 1989/90 U542 EG - ett lastbilsparadis EG:s trafikpolitik är i hög grad bilismfrämjande. I har t.ex. trafikandelen för järnväg sjunkit från till , för insjöfart från till , medan lastbilstrafiken har ökat från till . Enligt det västtyska trafikministeriets beräkningar kommer EG:s inre marknad att leda till ett ytterligare bortfall av järnvägstransporter och en resultatförsämring för Deutsche med upp till 800 miljoner (bis , 1/5-89). I anslagsframställning 1990/91 konstateras att första steget mot trafik med EG-laster tas i och med ökningen av tillåten bruttovikt från 51,4 till 56 ton. 1995 höjs ytterligare till boggilast och bruttovikt! EG - ett kärnkraftscentrum har EG nu tagit flera steg mot en fri energimarknad som bl.a. kommer att "försvåra EG-staternas egna möjligheter att med avgifter och begränsningar utforma en nationell energipolitik (1989:18). 1 mitten av maj meddelade EG:s energikommissionär e Cunha, att energitåget lämnat perrongen, nu skulle han ta itu med att på en gång öka tillgången och sänka priserna på EG-energin (EG-information för nr 3/89). Skall anpassa sin energipolitik till EG? Skall vi köpa fransk kärnkraftsel? Kan vi avveckla kärnkraften om vi är EG-anpassade? Kan vi förbjuda in- och utförsel av kärnbränsle och kärnkraftsteknik? Kan vi stoppa utländska företag från att köpa in sig i och deponera kärnavfall här? I ett reportage i tidskriften (3/89) heter det: : En bussförare körs över av sitt eget fordon och dödas. Om inte den signal som skulle tala om för henne att hon glömt att dra åt handbromsen varit trasig så hade hon kanske levt . Hundratals liknande olyckor med truckar har övertygat den svenska arbetarskyddsstyrelsen om att det måste finnas varningssignaler av det här slaget på truckar. Det håller man inte med om inom den Europeiska Gemenskapen, EG. I en kommentar säger departementsrådet : 1998, "är det inte möjligt att harmonisera de svenska reglerna med (SNV ). 1 en jämförelse mellan och som gjorts av miljöoch heter det: På de allra flesta områden är miljökraven strängare i än i EG." Som exempel nämns bl.a. att har hårdare kemikaliekontroll, miljökontroller vid gränserna, effektivare avgaskontroll och lägre tillåten svavelhalt i kol (Fakta 89:1 Svensk miljöpolitik i ett västeuropeiskt perspektiv). Det är verkligen mycket svårt att säga vad det här med varornas fria cirkulä- Mot. tion mellan länderna kommer att innebära för arbetsmiljön. Tidningen kommenterar: Han ger en mer nyanserad bild än de tvärsäkra deklarationerna om att den svenska arbetsmiljöstandarden kan bevaras även om närmar sig EG. Patent på människor? Debatten inom EG är hård kring gentekniken. Kommissionens förslag om patent på liv har kritiserats i EG-parlamentet och modifierats av det ekonomisk-sociala rådet (NT 89:42) som avvisar patent på växter och djur. Men rådet har, liksom EG-parlamentet, bara rådgivande funktion. Var de makthavande inom EG står framgick av ett majoritetsbeslut i (mot protester) som öppnar vägen fri för utnyttjande av genmanipulerade växter, djur och mikroorganismer i naturen, utanför forskningslaboratoriernas inneslutning. Beslutet innebär ett förbud för EG:s medlemsstater att ställa hårdare krav (alltså en maximiregel), vilket upphäver lagförbud mot utsättning av genmanipulerade organismer i naturen. Den danska miljöministern reagerade starkt mot beslutet och lovade omgående att dra saken inför för att testa EG-traktatens miljögaranti (Information 21/9-89). Hur bestäms kemikaliers farlighet? Kemikaliekontrollen inom EG är på olika sätt snävare än för den svenska lagstiftningen, konstaterar Kemikalieinspektionen (1988-1-10). Det innebär bl.a. att färre ämnen klassas som cancerframkallande inom EG än i och att EG har högre farlighetströskel. KEMI anser att inom EG t.o.m. används så vilseledande märkningar att det betyder undanhållande av väsentlig information. EG har inga regler om uppgiftsskyldighet till myndighet. Hälsosamma livsmedel - eller EG-mat? har granskat effekterna av EG-harmonisering av livsmedelskontrollen. (Dnr EG67/86.) Man konstaterar att en EG-harmonisering skulle leda till höjda fetthalter i vissa mjölkprodukter och smör; också sockerhalterna skulle höjas i vissa varor. I båda fallen strider det mot kost- och hälsoprinciper som är vetenskapligt baserade. Beträffande livsmedelstillsatser tillåter EG ibland ämnen som inte prövats i . I den mån framtida EG-direktiv blir liberalare i sin syn på användningen av tillsatser torde stora svårigheter för harmonisering kunna motses. Verket avstyrker anpassning i flera fall när det gäller märkningsprinciper, t.ex. när det gäller fisk, fjäderfä och ost. Inom EG behöver heller inte komponenter där huvudingrediensen utgör av det livsmedel det ingår i, deklareras. Men även andelar har stor betydelse för allergiker och överkänsliga personer. En EG-anpassning av svenska normer skulle alltså kunna drabba dessa per- 7 Det finns risk att blir tvunget att sluta med den dubbla datum- Mot. märkningen när vi ska anpassa oss till EG, skriver U542 (19/10-89). Bakgrund är en artikel i livsmedelsverkets tidning av avdelningschef som påpekar att det finns en och annan sten i vägen för EG-anpassning av livsmedelspolitiken. Vid sidan om den gällande dubbla datummärkningen (som saknas i EG) nämner han också strängare regler för livsmedelstillsatser, våra hälsoriktigare normer för fett och socker i vissa livsmedel och, inte minst, det svenska totalförbudet fr.o.m. -89 mot att bestråla livsmedel (också att importera sådana). Sju tillåter livsmedelsbestrålning och har tillstyrkt bestrålning. Hur skall det svenska importförbudet gå att förena med den inre marknadens totala rörelsefrihet? Barnens säkerhet kommer i kläm när EG nu skapar nya normer för konsumentprodukter. Centrifuger som kan slita av armarna och spisar som kan bränna barnhänder tillåts i och måste accepteras också i , heter det i en s.k. larmrapport i massmedia (DN 17/10-88). Brånt barn skyr EG, meddelade våren -89 (16/3-89). Orsak till rubriken är att bara accepterar en yttertemperatur på på ugnsluckor, medan EG godtar . mål, för att ett barn inte skall bränna sig vid en sekunds beröring, är . Ett annat exempel på sämre barnsäkerhet i EG är centrifuger i tvättmaskiner. I EG är det tillåtet att ha en konstruktion som gör att centrifugen kan snurra också när luckan är öppen, i får centrifugen kunna snurra bara när luckan är stängd. Ytterligare ett exempel är temperaturen på berörbara ytor på värmeelement i daghem, där EG tillåter , bara 60. Om inte anpassar sig till blir det handelshinder, säger , byråchef på . Dessa bistra fakta var bakgrund till en unik skrivelse till miljö- och () av generaldirektör som varnade för att den pågående EG-anpassningen riskerar att leda till att ett svenskt säkerhetskrav (skall) kunna bli nedröstat genom majoritetsbeslut i överstatliga organ. Bland viktiga säkerhetskrav på produkter som kan tvingas ge upp, nämner olika normer för barnsäkerhet för frys- och kylskåp, elvärmepaneler, elspisar, tvätt- och diskmaskiner, bestämmelsen om att centrifugluckor inte skall kunna öppnas när trumman roterar, normer om högsta temperatur på berörbara ytor, m.m. Generaldirektör framhåller i skrivelsen att för dagen är jag av den uppfattningen att vi ej kan släppa på de säkerhetskrav som vi i tagit fram avseende olika produktslag. Regeringens dilemma - EG-anpassning eller miljöskydd? gav statsrådet följande kategoriska löfte i ang. priset för en EG-anpassning: Vi kommer inte att acceptera någon social nedrustning, försämrad miljö, minskat konsumentskydd, urholkad arbetsrätt, eftergifter på jämställdhets- Mot. 1989/90 området eller försämrade arbetslivsvillkor. avgav statsminister i nästan ordagrant samma löfte om EG-anpassningen: Social nedrustning, en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, ett sämre konsumentskydd, en urholkad arbetsrätt eller eftergifter på jämställdhetsområdet, är pris som vi inte är beredda att betala. Formuleringen måste ha varit väl genomtänkt och planerad. Den upprepades ytterligare ett antal gånger av regeringsföreträdare. Men i regeringsförklaringen hade dessa kategoriska formuleringar ersatts av urvattnade förhoppningar: Regeringen kommer i detta arbete att lägga stor vikt vid de höga krav som vi i ställer på miljö, full sysselsättning och social trygghet. Låt oss rekapitulera några av de viktigaste myndighetsrapporterna om svårigheter vid EG-anpassning av miljö- och hälsoskyddet: a) I en skrift från energi- och erkänns att på de allra flesta områden är miljökraven strängare i än i EG, bl.a. när det gäller kemikaliekontroll, miljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp. b) I ett PM från konstateras att det inte är möjligt att harmonisera de svenska reglerna med om freoner. c) generaldirektör har skriftligt varnat för att den pågående EG-anpassningen tvingar att ge upp vissa normer för barnsäkerhet. d) Arbetarskyddsstyrelsen har sagt att EG-anpassning skulle leda till sämre arbetarskydd beträffande bl.a. asbest och lösningsmedel. e) har konstaterat att EG godkänner högre resthalter av bekämpningsmedel på frukt och grönsaker. f) Kemikalieinspektionen har slagit fast att EG:s principer för kemikaliekontroll skiljer sig radikalt från , bl.a. på ett för allergiker skadligt sätt. Redan när beslutet om EG-anpassningen togs kunde man räkna ut att regeringen förr eller senare skulle drabbas av sanningens minut och tvingas inse att antingen måste det kategoriska löftet att inget skall bli sämre svikas eller blir det ingen EG-anpassning. Ovanstående tyder på att insikten infann sig . Då framlade EFTA:s och EG:s fem gemensamma arbetsgrupper sina rapporter. Och blev det solklart för regeringen att fasthållande vid hundratals svenska särregler inte skulle accepteras av EG, som tvärtom kräver att alla länder som vill komma i åtnjutande av den inre marknadens fördelar också måste acceptera hela den s.k. acquis communautaire, dvs. 70 000 (!) sidor lagtext omfattande allt vad EG enats om (DN 27/10-89). Kan övergången från statsministerns kategoriska löfte till regeringsdeklarationens till intet förpliktande formuleringar tolkas på an- Mot. nät sätt än att regeringen gjort sitt val? Det är tragiskt att håller på att avsäga sig möjligheterna att föra en självständig miljöpolitik just när det behövs som mest. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, ett sämre konsumentskydd eller en urholkad arbetsmiljö är pris som inte är berett att betala för att uppnå EG-anpassning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen refererats från EG:s egen miljöutredning om risken för att EG:s inre marknad leder till betydande ökningar av allvarliga miljöproblem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att EG-delegation i bör förses med miljöexpertis, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att försenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen som påpekats av inte kan godtas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att de av energi- och påpekade skillnaderna mellan och EG, bl.a. när det gäller miljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, inte får utjämnas genom att sänker sina krav, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader i bl.a. barnsäkerhet mellan och som påtalats av energiverkschefen och icke får utjämnas genom att svenska säkerhetskrav sänks eller planerade skärpningar försenas, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader i arbetarskyddet mellan och som påvisats av arbetarskyddsstyrelsen icke får utjämnas genom att svenska säkerhetskrav sänks eller planerade skärpningar försenas, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader i livsmedelsnormerna mellan och EG som påvisats av livsmedelsverket icke får utjämnas genom att svenska normer försvagas eller planerade skärpningar försenas, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får medföra en ökning av lastbilstrafiken, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att de av planerade investeringarna i bärighetshöjande åtgärder som motiveras av EG-anpassning icke skall genomföras, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att EGanpassningen inte får leda till försening av den beslutade kärnkraftsavvecklingen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att icke i något avseende skall ingå i en gemensam kärnteknisk marknad med EG, [att hos regeringen begär att förslag till lagstiftning om genteknik skyndsamt föreläggs utan hinder av pågående förhandlingar om EG-anpassning,1] 13. att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader mellan och beträffande kemikaliekontrollen som kartlagts av KEMI icke får utjämnas genom att svenska normer försvagas eller att planerade skärpningar försenas. Per () () 1989/90 U542 11989/90: L812