mot · GD02Jo22 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo22 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Forskning för de areella näringarna Vid SLU, , bedrivs forskning och utbildning kring användandet av naturresurserna. Det innefattar såväl skogs- och jordbruk sorn landsbygdsutveckling i vid mening och förhållandet mellan stad och land, däri inbegripet stadens gröna miljö. Vid SLU finns en spännande mångfald av verksamheter. Vårt jordbruk står inför stora förändringar. Det är av största vikt att samhället investerar genom att avsätta tillräckliga resurser för forskning och utvecklingsarbete. SLU kan i än högre grad än bli navet i en miljöinriktad forskning för ett framtida , där vi hushållar med naturresurserna och inlemmar produktion och konsumtion i fungerande kretslopp. Trots att mycket arbete kring dessa framtidsfrågor görs på SLU, så bär ännu en prägel av närhet till det konventionella jordbruket. Regeringen har tillsatt en utredning med syfte att bl.a. se över hur SLU:s flexibilitet och lyhördhet för framtidens behov kan ökas. Vi återkommer därför med ett samlat och mer genomgripande förslag till förändring och utveckling då utredningens förslag behandlas. Redan nu vill vi dock föreslå kompletteringar i regeringens förslag vad gäller SLU. Ytterligare förslag tas upp i anslutning till regeringens regionalpolitiska proposition. Ett ekologiskt väl anpassat lantbruk bygger på resurser givna på plats. Målet är cirkulation av dessa resurser att näringen som förs bort med livsmedlen skall återföras. Vårt moderna samhälle har avlägsnat sig långt från sådana kretslopp. Det är därför förenat med svårigheter att på nytt bygga upp sådana system. Det behövs mycket forsknings- och utvecklingsarbete. Av denna helhetssyn följer med nödvändighet behov av tvärvetenskaplighet i forskning och utvecklingsarbete. Vi föreslår därför att det fristående sekretariatet för alternativ odling återupprättas. FoU när det gäller alternativ odling ges alltför litet utrymme vid SLU. Det är vår förhoppning att den ovan nämnda pågående översynen skall resultera i en omfördelning av resurser bl.a. till för- Mot. mån för den alternativa odlingen. Men redan innan denna utredning blir klar Jo22 behövs det förstärkning till FoU kring alternativ odling. Vi föreslår därför att 5 milj. kr. anslås till SLU för detta ändamål. I regeringens proposition berörs fritiden endast i en bisats. Regeringen hävdar att forskningen kring turism och rekreation i första hand bör röra turismens betydelse för samhällsekonomin. Vi menar att det behövs forskning kring fritid och rekreation av helt andra skäl. Samhälleliga investeringar i fasta anläggningar och driftskostnader när det gäller fritid måste i högre grad styras av människors uttalade behov och inte av eventuella lönsamhetsaspekter. Att ströva i skog och mark, att plocka bär och svamp är en högt prioriterad fritidssysselsättning. Fritidsodling är en annan. Sällskapsdjur och sportdjur har stor beydelse för människor i vårt samhälle. Den gröna miljön i tätorterna är av avgörande betydelse för många människors fritid. Det behövs mycken forskning och försöksverksamhet kring dessa olika aspekter av fritid. Denna forskning sträcker sig över många områden och måste delvis vara tvärvetenskaplig till sin karaktär. Vi föreslår att naturbruksuniversitetet SLU får 5 milj. kr. för forskning kring naturresursernas betydelse ur rekreationshänseende. Inom ramen för denna utökade satsning bör det också vara möjligt att vid behov utöka utbildningen till landskapsarkitekt. Det är en angelägen uppgift att utveckla forskningsmetoder som utgör alternativ till traditionella djurförsök. fördelar 2 milj. kr. Utvärderingar visar att dessa anslag fyller en viktig funktion. Men utvärderingarna visar också att forskningsanslagen är helt otillräckliga. De begränsade medel CFN har till sitt förfogande räcker endast till att stödja en mindre del av den angelägna forskningen på detta område. En tydligare satsning från samhällets sida på alternativa metoder till djurförsök skulle stimulera till ytterligare forskningsinsatser. Vi föreslår därför att 4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår anslås till CFN för forskning kring alternativa metoder till djurförsök. I enlighet med vad CFN föreslår bör det vara möjligt att inom ramen för dessa medel finansiera en professur med inriktning på alternativa metoder. Utveckling av nya djurhållningssystem Det är positivt att regeringen beviljar de medel lantbruksstyrelsen begärt för rådgivningsorienterande forskning m m i syfte att förbättra djurmiljön inom animalieproduktionen. Det behövs dock ytterligare satsningar på den forskning som bedrivs vid SLU kring alternativa djurhållningssystem. Särskilt brådskande är den 13 forskning som bedrivs vad gäller äggproduktionen, eftersom vi närmar oss Mot. den tidpunkt när de konventionella systemen måste avvecklas. därför att ytterligare 2 milj. kr. anslås till SLU för forskning kring och utveckling av djurhållningssystem som förenar god djurmiljö, god arbetsmiljö och hög produktkvalitet. Omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster För att trygga en god återväxt inom forskningen är tillskapandet av doktorandtjänster den mest akuta och angelägna uppgiften. Vi anser att denna omvandling måste ske i snabbare takt än den regeringen föreslår. Vi föreslår därför att alla 81 utbildningsbidragen vid SLU omvandlas och vi föreslår att anslår, utöver vad regeringen föreslår, för detta ändamål. Det propedeutiska året är ett mycket värdefullt år i utbildningen och vi anser att ansvaret bör föras över till SLU samt att 2,2 milj. kr. skall anslås till SLU för att täcka kostnaderna för detta. Reformer inom den grundläggande utbildningen Vi föreslår att i enlighet med SLU:s äskande anslår 2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår för utveckling inom grundutbildningen. Det är viktigt att öka det internationella samarbetet inom grundutbildningen. Det behövs bättre möjligheter för utländska studenter att studera på SLU. Det behövs ökad satsning på utbytesprogram inom bl.a. NORDPLUS. Vi föreslår att SLU tilldelas 1 milj. kr. för ökad internationalisering av den grundläggande utbildningen. Kooperationen är en unik företagsform vars idé bygger på samarbete istället för på konkurrens. Det är en företagsform vars förutsättningar i vårt samhälle, inom olika områden, är otillräckligt utforskade. Det svenska jordbruket är i hög grad uppbyggt kring kooperativa företagsformer. står jordbruket inför stora förändringar. Det behövs ökad forskning kring den kooperativa företagsformens möjlighet att möta den förändrade situationen. Det behövs också mer forskning kring nykooperation och dess möjlighet att växa såväl vad gäller primärproduktion som distribution och handel. Kooperationen är också viktig i u-landssammanhang. Vi föreslår därför att 2 milj. kr. anslås för kooperativ forskning och att en professur i kooperation inrättas inom ramen för dessa medel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att anslår 4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår till 14 CFN för forskning kring alternativa metoder till djurförsök, 2. att anslår 2,5 milj. kr. för omvandling av utbildningsbi- Mot. drag till doktorandtjänster vid SLU, Jo22 3. att beslutar överföra huvudmannaskapet för det propedeutiska året på agronom- och jägmästarutbildningarna från till SLU, 4. att beslutar anslå 2,2 milj. kr. till SLU för att täcka kostnaderna för det propedeutiska året, 5. att anslår utöver vad regeringen föreslår 3 milj. kr. till reformer inom den grundläggande utbildningen, 6. att för forskning kring kooperation anslår 2 milj. kr. 7. att till SLU anslår 5 milj. kr. för forskning och utveckling av alternativ odling, 8. att anslår ytterligare 2 milj. kr. till SLU för forskning och utveckling kring alternativa djurhållningssystem inom animalieproduktion, 9. att anslår 5 milj. kr. till SLU för forskning kring naturresursernas betydelse ur rekreationshänseende. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)