mot · GD02U642 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U642 av m.fl. (c) Mänskliga rättigheter Få årtionden har inneburit så stora förändringar i världen som . De ekonomiska klyftorna mellan u- och i-länder har vidgats. Den s.k. skuldfällan har slagit igen med full kraft för många av de fattigaste länderna i världen. Fattigdom och svält är det liv som världen erbjuder varannan människa på jorden. Förtrycket av människor är utbrett. Övergreppen mot enskilda människor och kränkandet av deras rätt till skydd för liv och egendom liksom kränkningar av grundläggande mänskliga friheter är omfattande i många länder. Trots detta ger utvecklingen av anledning till en försiktig optimism. har varit händelserikt. Diktaturen i har fallit. Landet har påbörjat en demokratisering, allmänna val har genomförts och landet har en statschef som är utsedd av folket. I fortgår arbetet under FN:s överinseende för att ge landet självständighet och demokrati. Trots de svårigheter som den sydafrikanska infiltrationen tidigare skapat i landet genomfördes demokratiska val i . har ett antal regionala konflikter avklingat. uttåg ur har skapat en viss öppning till en lösning av landets interna problem. ockupation av har avvecklats. Även om läget i förefaller instabilt med risker för en återgång i det förtryck, som de röda khmererna tidigare utsatt landet för finns också möjligheter till en fredlig utveckling till båtnad för det kambodjanska folket. I har den långvariga konflikten i kommit in i ett nytt skede. Den etiopiska regeringen har förklarat sig beredd att föra diskussioner med befrielserörelserna. Det finns oroande tecken som tyder på att den etiopiska regeringen förbereder en ny offensiv. Intresset för de mänskliga rättigheterna har koncentrerats till utvecklingen i . Den process, som initierats av president , för en politisk och ekonomisk reformering av de kommunistiska diktaturerna i kulminerade . Den politiska bilden i förändrades dramatisk dag för dag under . I har kommunisterna försatts i minoritet. har en president med starkt folkligt stöd. planeras allmänna val med deltagande av flera partier i DDR, , och . Under julhelgen störtades slutligen den despotiske diktatorn i Ru Även utvecklingen i inger förhoppningar. har dock fortfarande en klart dominerande ställning och verkar inte vara berett att införa flerpartisystem i landet. I flera delrepubliker planeras dock allmänna val med flera politiska grupperingar. Trots den instabilitet som råder i dessa länder har de nya regimerna vidtagit åtgärder som i väsentliga avseenden ger de östeuropeiska folken vidgade rättigheter inom en rad områden. Dit hör rätten att bilda politiska partier. Censuren har avskaffats och yttrandefrihet är införd i flertalet stater. Detsamma gäller religionsfriheten. De östeuropeiska folken har möjligheter att resa fritt på ett sätt som varit otänkbart tidigare. I flera stater har de nya regeringarna en klart uttalad vilja att skapa förutsättningar för att garantera olika etniska minoriteter rätt att utöva sin kultur, religion m.m. har i motion Ett öppet lämnat förslag till särskilda insatser för att underlätta utvecklingen i Det är nu FN:s medlemsstater antog de allmänna förklaringarna om de mänskliga rättigheterna. Dessa har konkretiserats bl.a. konventioner om de mänskliga rättigheterna och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Dessa konventioner utgör basen i FN:s arbete för att främja de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Trots ett omfattande arbete från FN:s och andra internationella instansers sida liksom insatser från många enskilda länder är förtrycket av människor och kränkningar av enskildas fri- och rättigheter fortfarande omfattande. spärras människor in efter summariska rättegångar, fortfarande kidnappas och mördas människor med tyst medgivande från landets regering, fortfarande torteras vuxna och barn i många länder, är dödsstraff en lagfäst sanktion i mer än 120 av världens länder. Det faktum att förtrycket av enskilda människor lättat i några länder innebär det inte att intensiteten i arbetet för att värna de mänskliga fri- och rättigheterna får avta. Istället bör insatserna för att slå vakt om människors rättigheter intensifieras. har de svenska representanterna i olika multilaterala instanser lagt förslag till förstärkningar av de mänskliga rättigheterna. 1 flera fall har förslagen accepterats. Inte sällan har dock en majoritet tillbakavisat dessa. Det nya mer demokratiska läge som råder i världen, med avspänning mellan stormakterna och en demokratiseringsprocess bl.a. i , ger dock nya möjligheter som måste tas tillvara. Den demokratiska styrelseformen är befäst i . De nordiska länderna har en lång demokratisk tradition. Vi har både rätt och skyldighet att föra demokratins idéer vidare och informera om dess praktiska utformning i vårt land. Den ekonomiska och sociala situationen i många försvårar ofta ett förverkligande av ett demokratiskt styrelseskick i västerländsk mening. Det är vår skyldighet att understödja deras demokratisk utvecklingsprocess. Vad som eftersträvas är ett styrelseskick som tillåter åsiktsfrihet, yttrandefrihet, föreningsfrihet med rätt att bilda politiska partier och ett rättsväsende som garanterar människorna likhet inför lagen samt skyddar mot övergrepp och ger möjligheter till utveckling även inom andra områden. bör därför aktualisera skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna i multilaterala fora och i kontakter med de länder som är mottagare av svenskt bistånd. Främjandet av en demokratisk utveckling är ett av de grundläggande målen för svenskt biståndssamarbete. När det gäller demokratins utveckling i biståndsländerna är det därför angeläget att pröva i vilken utsträckning det svenska biståndet medverkar till en demokratisk utveckling i mottagarländerna. Få är demokratier i västerländsk mening. I flera av de svenska biståndsländerna undertrycks också de grundläggande mänskliga rättigheterna. FN:s arbete för att stärka de mänskliga rättigheterna anser att i samarbete med de övriga nordiska länderna bör ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. syfte skall vara att samla och sprida kunskap om hur fria val kan genomföras, hur ett demokratiskt styrelseskick kan byggas upp och hur skydd för de mänskliga fri- och rättigheterna kan stärkas. Flertalet brott mot de mänskliga rättigheterna sker i länder med totalitära regimer. Skyddet för enskilda gentemot övergrepp från samhällets sida är svagast i dessa länder. Ett särskilt universitet under FN:s beskydd skulle kunna lämna ett verkningsfullt stöd till demokratiska organisationer i diktaturländer och aktivt bidra i arbetet med att skapa demokratiska styrelseformer i dessa. Den senaste tidens snabba utveckling i demokratisk riktning understryker ytterligare vikten av att ett sådant universitet inrättas. I arbetet med att värna de mänskliga rättigheterna och att verka för demokrati är den internationella opinionen en viktig påtryckningsfaktor. Kontakterna mellan olika länder och folk är intensiva. Internationaliseringen av massmedia är en bidragande orsak till detta. Ett FN-universitet så som vi skisserat ovan skulle också kunna vara en viktig informationsförmedlare mellan olika länder och folk när det gäller demokratifrågor och frågor som rör mänskliga rättigheter i vid mening. har föreslagit att tar initiativ till inrättande av en särskild kommissarie för mänskliga rättigheter. har vid behandlingen av detta förslag uttalat sitt stöd för behovet av en sådan kontrollfunktion men konstaterat att stödet för denna saknas i . har ett antal och öststater motsatt sig förslaget med motiveringen att en FN:kommissarie för de mänskliga rättighetena kan komma att öka riskerna för otillbörlig inblandning i länders inre angelägenheter. Situationen har förändrats. Föregående år anslöt sig till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Andra öststater har förklarat sin avsikt att ansluta sig. Det tycks nu finnas ett aktivt intresse från ledningarna i att arbeta för att stärka och skydda de mänskliga rättigheterna. I det nya läge som råder är det viktigt att åter aktualisera frå gan om ökade insatser för att garantera dessa rättigheter. Vi upprepar därför Mot. vårt krav om initiativ för inrättande av en FN-kommissarie för de mänskliga U642 Åtgärder som syftar till att kartlägga de faktiska förhållandet när det gäller skydd för fri- och rättigheter i enskilda länder måste stödjas. har en viktigt funktion när det gäller att sprida information om var förtryck i olika former förekommer. En FN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna skulle kunna göra värdefulla insatser för att bevaka att rättigheterna efterlevs. Tortyr är en av de grövsta kränkningarna av den personliga integriteten. Tortyr förekommer i många länder och används ofta systematiskt. Inte sällan torteras människor av s.k. dödspatruller som inte erkänns officiellt men som har ett dolt stöd från regeringarna. 1984 antogs FN:s konvention mot tortyr och annan grym omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vid utgången av hade endast 39 stater anslutit sig till konventionen varav 15 ger kommittén mot tortyr rätt att ta upp även enskilda klagomål om brott mot konventionen. Antalet stater som erkänner konventionen ökar dock sakta. Även i förekommer tortyr eller annan omänsklig behandling av människor. , Torture and unfair trial of political prisoners, case studies between 1988 and 1989, framgår att varje människa som fängslas misstänkt för politiska brott är i fara för att torteras trots att 1988 undertecknade såväl som den europeiska konventionen mot tortyr. Den bevisning som Amnesty presenterar tycks enligt vår uppfattning vara väl underbyggd. Det finns därför nu skäl att anmäla till FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och där begära att kommissionen utser en särskild rapportör för att övervaka efterlevnaden av de internationella åtaganden som ingått. Tillsammans med de övriga nordiska länderna tog initiativ till bildande av FN:s fond till hjälp för tortyroffer. Fondens verksamhet, som finansieras enbart med frivilliga bidrag, inriktas mot att stödja särskilda projekt och organisationer som arbetar mot tortyr i länder där detta förekommer. Fondens arbete är värdefullt. Det är viktigt att även framöver ger fonden ett omfattande stöd. Enligt avrättades människor i ett trettiotal länder . Mer än 120 länder har kvar dödstraff för vissa brott. Även i finns det länder som har dödsstraff som en sanktion i fredstid. måste med kraft driva kravet på dödsstraffets avskaffande. Dödsstraffet utgör den allra allvarligaste kränkningen av en enskild människas personliga integritet. Alla möjligheter att verka för att avskaffa dödsstraffet måste därför prövas. bör därför åter aktualisera frågan i , i ESK-förhandlingarna i samt i FN. Länderna i är drabbade av ett dubbelt förtryck. Befolkningen i randstaterna är offer för det politiska förtryck som i kraft av sin ekonomiska överlägsenhet utövar i området. Dessutom lider människorna under ett ekonomiskt förtryck som innebär svält och svår fattigdom. Ofta ger ett direkt stöd i form av militär utbildning och stridsmateriel till olika terrorgrupper vars verksamhet syftar till att skrämma civilbefolkningen till undergivenhet och tystnad. Övergreppen mot befolkningen tar sig ofta groteska uttryck och drabbar urskiljningslöst män, kvinnor och barn, gammal som ung. destabiliseringspolitik syftar till att slå vakt om de beroendeförhållanden som råder och förhindra en positiv utveckling i länderna. och , , , och är de länder som främst drabbats av det sydafrikanska internationella förtrycket. Dessa länder hör även till den grupp nationer som med full kraft drabbats av skuldfällan. Situationen i är oförändrad. Den svarta delen av befolkningen, dvs den överväldigande majoriteten i landet, förtrycks av en liten vit minoritet. Apartheidpolitiken är alltjämt ledstjärna för den officiella politiken hos den vita minoritetsregeringen i . Trots det skifte på presidentposten som skett finns det inga tecken som tyder på en reell förändring. President har uttalat att positiva förändringar ska genomföras för de svarta. Trots detta har inga avgörande steg tagits. Människor fängslas fortfarande utan rättegång eller sätts i husarrest. De restriktioner som omfattar ett stort antal politiska och fackliga orgnisationer har inte förändrats. Länderna i har potential att utvecklas i ekonomiska avseenden. En sådan utveckling i fred till ökat välstånd skulle naturligtvis hota det sydafrikanska aparthiedsystemet och därmed den nuvarande maktstrukturens regionala dominans i . tvingades ge upp sitt tidigare starka motstånd mot ett självständigt och ett allmänt demokratiskt val kunde genomföras . Detta krävde dock ett aktivt och omfattande engagemang från FN: sida. har engagerat sig i denna process dels genom att ställa svensk polis till FN:s förfogande dels genom att svenska observatörer övervakade genomförandet av valet. Erfarenheterna från detta arbete är viktiga att ta tillvara för framtiden. Möjligheterna till en fortsatt demokratisk utveckling i landet är dock beroende av ett fortsatt FN-arbete . Även när ett demokratiskt stabiliserats kommer landet att vara beroende av internationellt stöd ekonomiskt men framför allt politiskt. har infört en handelsbojkott mot liksom ett förbud för svenska företag att investera och reinvestera i företagande där. Enligt uppfattning råder det en bred enighet hos allmänheten om det berättigade i den beslutade bojkotten. Tilltron till den svenska sydafrikapolitiken är beroende av att lagstiftningen kan kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. har det funnits misstankar om att sydafrikanska varor vidareexporteras till från andra länder. Regeringen har avviserat en proposition med förslag om skärpning av investeringsförbudet i och . Vi avstår därför från att nu presentera förslag till ändringar i denna lag. Den kurdiska befolkningen för en envis och delvis bortglömd kamp för ett fritt . Det kurdiska folket, som beräknas omfatta ca 20 milj. människor, lever i huvudsak i , och . Ett mindre antal kurder bor i , och . Förtrycket mot kurderna i , och är omfattande. I erkänns inte det kurdiska folkets rätt till sitt eget språk eller till sin kultur. var ett slagfält i kriget mellan och . De civila offren bland den kurdiska befolkningen i kriget är omfattande. I förföljs kurderna i omfattande repressalieaktioner som straff för att kurderna inte deltog i kriget mot . användning av kemiska vapen mot den kurdiska minoriteten har med rätta fördömts kraftigt av en enig internationell opinion. Av obekräftade uppgifter framgår att även misstänks för att ha använt kemiska medel för att skada kurderna men framförallt för att ödelägga kurdiska områden. Dessa uppgifter måste noga undersökas. Kurderna måste i likhet med andra folk få rätt till självbestämmande över sina egna kulturella och sociala förhållanden inom folkrättens ram. , och behandling av kurderna bör bli föremål för granskning. Särskilda situationer som förefaller uppvisa ett sammanhängande mönster av grova och tillförlitligt styrkta kränkningar av mänskliga rättigheter kan behandlas av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna efter granskning enligt resolution . Enligt uppfattning är kränkningarna av kurdernas rättigheter nu så omfattande att de bör prövas av kommissionen. undertecknade , och regeringar en överenskommelse om ett slut på kriget i . förband sig att dra tillbaka alla sina trupper från afghanskt område senast . Den sovjetiska ockupationen av skulle därmed vara avslutat. officiella regering erhåller dock fortfarande ett massivt stöd i form av krigsmateriel och rådgivning från . Fredsöverenskommelsen undertecknades dock inte av de beväpnade afghanska motståndsstyrkorna, . har skyddet för de mänskliga rättigheterna förbättrats något. Antalet samvetsfångar har minskat. rapporteras fall om tortyr och misshandel av fångar men i mindre omfattning . I folk råder inbördeskrig. Landets regering kontrollerar de större städerna medan motståndsrörelsen har tagit kontroll över landsbygden där en stor del av befolkningen lever. Det är dock allvarligt att den enighet som motståndsrörelsen tidigare uppvisat nu tycks vara på väg att upphöra. De inre stridigheterna försvårar ytterligare en varaktig fredslösning i . lider civilbefolkingen svårt av krigets verkningar. Stora områ- Mot. den i landet är sönderbombade. Vissa delar är minerade. erlägga skadestånd för de skador de förorsakat det afghanska folket. Hur detta krigsskadestånd slutligt skall regleras bör avgöras när landet fått fred och en folkligt förankrad regering. bör i sina kontakter med påtala vikten av att aktivt deltar i minröjningsarbetet. FN har deklarerat en beredskap för att bistå landet med massiva hjälpinsatser. bör FN:s insats kunna bidra till att skapa fredliga förhållanden i landet. I andra områden har FN:s konfliktlösande förmåga haft stora framgångar. Möjligheterna att under FN:s överinseende planera för en folkomröstning i måste prövas. Det massiva sovjetiska stödet till regeringsstyrkor motsvaras av bl.a. ett amerikanskt och pakistanskt stöd till den beväpnade motståndsrörelsen. Stormakternas inblandning i interna afghanska förhållanden är dominerande. Det afghanska folket måste nu få möjligheter att självt avgöra sin framtid. Det kan ske först när stormakterna har upphört med sina vapenleveranser och fria val genomförts. Kriget i har pågått . Befrielserörelsen kämpar mot marockanska invasionstrupper för oberoende och självbestämmande. En stor del av befolkningen har tvingats till ett liv i flyktingläger. I de ockuperade delarna av fortsätter lidandet för det sahariska folket. Övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna sker . 800 namngivna civila saharier har försvunnit sedan krigets början. Tusentals sahariska ungdomar har deporterats till där de utsätts för repatrieringsförsök. Det finns starka skäl för att agera i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i och föreslå att en skall sändas till området för att undersöka anmälningarna om brott mot de mänskliga rättigheterna. träffades företrädare för den marockanska regeringen och Polisario i direkta samtal. Syftet med samtalet var att finna former för att kunna genomföra en folkomröstning i enlighet med . En sådan folkomröstning borde bli avgörande för Västsharas framtida status. Det är därför viktigt att de direkta samtalen återupptages. bör ta upp frågan i sina bilaterala kontakter med parterna. Sedan det palestinska motståndet i av kontrollerade områden, den s.k. intifadan, organiserades 1988 har nära 600 palestinier dödats. 130 av dem var . hade 117 personer dödats av plastkulor, åtskilliga andra av gummikulor eller s.k. Marbels, dvs. har i en News release av rapporterat om allvarliga kränkningar av det palestinska folket av soldater i armé. Amnesty anför bl.a. att ett alarmerande stort antal av de dödade 20 inte verkade ha varit involverade i livshotande eller våldsamma aktiviteter. anklagas därutöver för att ha förhindrat medicinsk hjälp till de sårade. bryter därmed mot stadganden om hur befolkningen i ett ockuperat område ska behandlas. Enligt vissa tidningsuppgifter pläderar vice premiärminister för en omfattande invandring till de ockuperade områdena, och , för att kunna erbjuda de väntande 300 000 immigranterna från bosättning. Uttalandet har kritiserats starkt även från , som engagerat sig för att lösa . Även har försökt medverka till att en fredsprocess kommer igång. undertryckande av palestinierna är ett brott mot de mänskliga frioch rättigheterna och mot freden. En uppgörelse är nödvändig och måste innebära att det palestinska folket ges rätt att upprätta en egen stat. måste å sin sida få rätt att leva inom säkra och erkända gränser. I de förhandlingar som måste föregå en fredsuppgörelse ska båda parter i konflikten delta. Det innebär att det palestinska folket självt ska få utse sina representanter i fredsöverläggningarna. Palestinierna måste också få möjligheter att utveckla sin handel och garanteras självförsörjning. En utveckling av handelskontakter mellan palestinierna och är därför angelägen. Detta skulle också utgöra ett stöd för de krafter i som önskar fred. Efter nära krig finns det nu tecken som tyder på en möjlig fredlig lösning av konflikten mellan den etiopiska regeringen och befrielserörelserna. enades företrädare för Mengisturegimen och företrädare för frihetsrörelserna om att uppta förhandlingar . Förhoppningar om en lösning av den långvariga konflikten är stora. Det eritreanska folket lider svårt av kriget och av svår hungersnöd beroende på den långvariga torkan i området. Innevarande vinter beräknas nära 4,5 milj. eritreaner komma att svälta om inte omfattande livsmedelssändningar når fram. Även i de etiopiska provinserna är försörjningssituationen akut. För ökar hoten om en ny gigantisk svältkatastrof i provinserna. Biståndsorganisationerna varnar för att katastrofen kan bli av minst samma omfattning som 1984-1985 som då krävde 500 000 1 000 000 dödsoffer. Mengisturegeringen har vägrat hjälpsändningarna tillträde till de områden som motståndsrörelsen kontrollerar. För att lindra hungersnöden har och föreslagit att en fredad korridor upprättas genom norra . Förslaget får också stöd från EG och innebär att FN upprättar ett antal centraler för matdistribution ute i svältområdena. Det var genom FN-insatser som den ursprungliga unionen mellan och bildades. FN har därför ett särskilt ansvar för landets öde. annektering av överensstämmer inte med FN:s intentioner. Situationen kan i viss mån jämföras med annektering av . har rapporter om att mer än 1 400 människor avrättades . Avrättningarna i utgör en dominerande del av de verkställda dödsstraffen i världen . har rättegångsförfarandet förändrats. Rättegångarna utförs i omedelbar anslutning till att den brottsmisstänkte grips. Domen ska verkställas omgående. Principen är att endast ska passera mellan brottstillfället och avrättningen. Rättegångsförfarandet tillåter inte den anklagade att kalla vittnen eller att företrädas av ett ombud. Rättsosäkerheten är därför stor. Det politiska förtrycket är omfattande. Obekräftade uppgifter anger att tusentals människor är politiska fångar. För att utöva påtryckningar på dem som misstänks för politiska brott har de iranska myndigheterna tagit de misstänktas anhöriga som gisslan och fängslat även dem. Kränkningarna av de grundläggande friheterna som yttrandefrihet, religionsfrihet och demonstrationsfrihet är omfattande. bör påtala de omfattande brotten mot de mänskliga fri- och rättigheterna i multilaterala instanser och vid bilaterala kontakter. Även i förekommer ett stort antal avrättningar både för politiska brott och andra brott. I strid mot de intenationella konventioner som ratificerat avrättas även ungdomar . Det förekommer även att lagar som föreskriver dödsatraff tillämpas retroaktivt. Många politiska fångar avrättas utan någon rättegång alls. Tortyr av fångar är vanlig. Detta framgår inte minst av de spår av tortyr på kroppar som återbördas till de anhöriga efter avrättning. Av rapporten framgår att framförallt kurdiska barn och barn till shiamuslimska familjer misshandlas och torteras i syfte att tvinga fram uppgifter om föräldrarnas politiska aktiviteter. Barn har dömts till döden och avrättats. Förtrycket mot de mänskliga fri- och rättigheterna är omfattande i . bör aktualisera frågan om att utse en särskild rapportör för granskning av anmälda brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. och fram lättade förtrycket av det kinesiska folket. Landets ledare orienterade sig mot en mer marknadsinriktad ekonomi. Det kinesiska folket fick större frihet. Den positiva utvecklingen avbröts brutalt då den kinesiska armén gick till angrepp mot studenter som demonstrerade på . Ett tusental människor dödades. I hela fängslades 120 000 personer. Ett stort antal har sedermera dömts till döden i summariska rättegångar och avrättats för statsfientlig verksamhet.