ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ju221 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju221 av och (båda s) Personalsituationen i den lokala polisorganisationen I budgetpropositionen har regeringen konstaterat att det fortfarande råder svårigheter att rekrytera polismän till alla polismanstjänster. För att under innevarande budgetår söka bemästra arbetsbelastningen på polisdistrikten har regeringen beslutat att polismyndigheterna får ta i anspråk högst 150 milj. kr. av lönemedel för de polismanstjänster som är vakanta för att förstärka den administrativa kapaciteten. Reglerna för ianspråktagandet har utformats så att endast polisdistrikt med vakanta polismanstjänster har kunnat få göra denna omdisposition av lönemedel. Detta har fått till följd att vissa polisdistrikt på grund av ett stort antal vakanser fått ett oproportionerligt stort löneutrymme att utnyttja för administrativ personal, långt större än det varit möjligt att utnyttja. Andra polisdistrikt, som hade kunnat ersätta viss polismanstjänstgöring med administrativ personal, har inte tillåtits göra detta då man formellt inte haft några vakanser på polismanstjänster. För att på ett flexibelt sätt kunna utnyttja det löneutrymme som totalt sett uppstår till följd av vakanta polismanstjänster borde det i stället vara möjligt att, på de polisdistrikt där man faktiskt förmår ersätta viss polismanstjänstgöring med tjänstgöring av administrativ personal, få ta i anspråk tillgängliga lönemedel för detta ändamål. Av budgetpropositionen framgår inte tydligt om detta är avsikten för kommande budgetår. Vi motionärer anser att ett klargörande på denna punkt i enlighet med vårt förslag skulle kunna verksamt bidra till en förbättring av arbetssituationen på en rad polisdistrikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ianspråktagande av lönemedel för polismanstjänster för att förstärka den administrativa kapaciteten.
mot · GD02Ju223 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju223 av m.fl. (mp) Rattonykterhet m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T221 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av skärpt hastighetsövervakning, 2. att beslutar att straffbarhetsgränsen för rattonykterhet skall vara 0,1 %c alkoholhalt i blodet. () () ()
mot · GD02Ju224 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju224 av m.fl. (m) Trafiksäkerhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T424 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av synliga poliser i trafiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av bättre trafikövervakning. Per Stenmarck (m)
mot · GD02Ju225 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju225 av () Polisutrustning vid bombhot m.m. utreddes polisinsatser vid hot om sabotage m.m. Landet delades in i fyra områden där förstärkt utrustning i form av bombrobot och transportröntgen skulle finnas. Ansvaret för verksamheten åvilar de tekniska rotlarna i respektive region. De kriminaltekniker som har till uppgift att ingripa vid bomb- och sabotagehot samt vid omhändertagande av misstänkta farliga föremål och ämnen såsom bomber och laddningar av olika kvaliteter har ett svårt och grannlaga arbete. De har utrustats med så kallade bombsökarrobot samt viss röntgenutrustning m.m. Personalens utrustning som används är , den är både sliten och otidsenlig. Trots att nya rön kommer fram beträffande bombskyddsverksamheten så brister det i anskaffande av tidsenlig utrustning. Framför allt när det gäller personalens personliga utrustning. Ute i världen finns utrustning av mycket hög kvalitet, om än dyr. är förskonat från alltför avancerade terrorhandlingar. Men ingen vet när internationella eller nationella terrorister slår till. Därför har organiserat dessa särskilda regionala grupper av kriminaltekniker med speciell kompetens. Att de skall riskera att offra sina liv vid tjänsteuppdrag enbart på grund av otidsenlig och sliten utrustning är inte försvarbart. Dessa specialstyrkor har riskfyllda arbetsuppgifter som är viktiga för vårt samhälle. Det måste då också vara samhällets uppgift att tillhandahålla modern och tidsenlig utrustning som så långt möjligt garanterar personalens säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bombskyddsgruppernas bristfälliga utrustning.
mot · GD02Ju227 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju227 av m.fl. (s) Hundförare för narkotikahundar För såväl polisen som tullen är hunden en stor resurs i spaningsarbetet. har resurser satsats på att öka antalet hundekipage. Narkotikahundarna har visat sig mycket effektiva och de svarar också för en ständigt ökande andel av narkotikabeslag. I vissa fall utgör hunden en beredskapsresurs, den finns tillhands om sökuppdrag uppstår. Den tid som en sådan hund kan arbeta begränsas av hundförarens arbetstid/arbetets pass. För att snabbt utvidga resurserna inom detta område borde försök startas med två hundförare per hund. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om två hundförare för varje narkotikahund. () ()
mot · GD02Ju229 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju229 av () Passkontrollen vid Norgegränsen Mitt uppe i polisbristens skapas f.n. en ny, dyrbar kontrollorganisation med polisen som huvudman. Det är 26 särskilda passkontrollanter som anställes för att placeras vid gränsövergångarna mot i , och . Det är ingen bra lösning på aktuella problem. Polisen får ingen glädje av denna nya resurs. Resursen bör omgående ges åt tullen. Vid samtliga de aktuella gränsövergångarna finns på plats. Tullmyndigheterna längs hela Norgegränsen har allt sedan medverkat vid passkontrollen av inresande. Tillgänglig statistik visar en mängd ingripanden, främst i Hån och . Några särskilda passkontrollanter har inte funnits. Tullpersonalen har utfört det uppdrag som ges dessa kontrollanter som redan under innevarande budgetår kostar och dessutom särskilt avdelad personal från polisen. Den nya verksamheten bör genast avbrytas. Ge tullen resursen! Min uppfattning är att bör få en resursförstärkning för att klara det behov av ökad passkontroll och andra ökade insatser som strömmen av asylsökande för med sig även vid gränsen mellan och . Det är fel att bygga upp en ny kontrollorganisation när en sådan redan finns i tullmyndigheten. Detta bör ges regeringen till känna. Tullen kan utföra flera kontrolluppdrag . Får de medel som avses till den nya passkontrollorganisationen får man den i särklass bästa användningen av pengarna. kan då komplettera och öka insatserna på flera verksamhetsområden. Gränsskyddet mot såväl den illegala invandringen som mot narkotikasmugglingen skulle höjas avsevärt om tullmyndigheten i den aktuella regionen finge den resurs som ges till polisen. Såvitt man nu kan bedöma kommer de 26 nya befattningshavarna att ges en mycket kort utbildning. Någon polisiär utbildning är det inte fråga om. De befogenheter passkontrollanterna kan få måste bli mycket begränsade eftersom de saknar sådan utbildning som krävs för tull- och polispersonal. Uppgiften blir att ställa sig vid vägkanten och kolla personer som kan tänkas sakna pass och andra dokument eller i övrigt vara presumtivt illegala invandrare i . Detta blir dock ingen alldeles lätt uppgift för den som aldrig prövat ett polisiärt arbete. Hos polisen i berörda distrikt räknar man nu med att avdela erfaren polispersonal framöver för att stödja passkontrollanterna . Polisen i , , , och har ingen personal till övers. Tvärtom behövs varenda polis i brottsbekämpningen. Därtill alla andra uppgifter som lastas på polisen. Som sagt: ändra alltihop. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av resurser för passkontroll till . 1989/90 Ju229
mot · GD02Ju230 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju230 av m.fl. (c) Trafikövervakning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T432 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande övervakning och information vid en sänkt promillegräns, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande skärpt hastighetsövervakning. () ()
mot · GD02Ju232 · 1990-01-24 00:00:00 — av m.fl. (mp) Gemensam EG-polis Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: U532 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att inte har för avsikt att medverka i en västeuropeisk FBI, 2. att hos regeringen begär en detaljerad redogörelse för formerna för och målsättningen med den hittillsvarande svenska medverkan i TREVI-samarbetet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att inte bör medverka i något internationellt polisiärt samarbete, t.ex. inom TREVI, som syftar till ingripande mot eller kontroll av radikal politisk verksamhet. Per () () () () 1 1989/90. 3 sami Nr Ju232-241
mot · GD02Ju233 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju233 av m.fl. (s) Beredskapsstyrka inom polisen I proposition 1989/90:100 bilaga 15 föreslås att en särskild beredskapsstyrka inrättas under nästa budgetår. Ett riktmärke skall vara att styrkan är fullt organiserad och utrustad senast våren 1991.1 propositionen sägs att en polisiär resurs skall organiseras i form av en enda beredskapsstyrka. Antalet bestäms inte. Det sägs endast att förslaget om ungefär 50 polismän får bilda utgångspunkt för inrättandet av polisstyrkan. beslutade i anledning av justitieutskottets betänkande JuU 1986/87:23 att polisstyrkan skall vara integrerad i den ordinarie polisverksamheten. I det nu föreliggande förslaget sägs det att detta skall ske så långt detta är möjligt med hänsyn till kravet på kompetens och effektivitet. Vidare sägs att hälften av tjänstgöringstiden för polismän, som avdelas för uppgiften, avsätts för utbildning och träning. Enligt vår uppfattning är dessa skrivningar alltför vaga och saknar tillräckliga garantier för en verklig integration. Det är inte heller lämpligt att tjänstgöringstiden i denna beredskapsstyrka skall kunna bli så lång som . Enligt förslaget skall den särskilda beredskapsstyrkan placeras i . förslag om att även ha sådana i och förkastas. Enligt förslaget skall transport av styrkan vid längre sträckor än . ske med försvarets helikoptrar. Denna koncentration är olycklig. Samordningen mellan beredskapsstyrkan och försvaret liksom att utbildningen och träningen kan komma att ske i militärliknande former kan ge intrycket av en militarisering av polisen. En militarisering av polisens arbete kan under inga förhållanden godtas. Sådana risker måste elimineras med fullgoda garantier. Vi anser sålunda att det är viktigt att det finns en effektiv polisiär beredskap mot allvarliga händelser. De förslag som presenteras i propositionen bör dock ytterligare bearbetas på de punkter som ovan anförts i syfte att skapa fullgoda garantier för en polisiärt utbildad och i ordinarie polisverksamhet integrerad polisstyrka för terroristbekämpning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar i regeringsförslaget om en beredskaps styrka samt om fullgoda garantier för en i den ordinarie polisverksamheten integrerad polisstyrka för terroristbekämpning. () () () () 1989/90 Ju233
mot · GD02Ju234 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju234 I vårt land pågår försök med automatisk hastighetsövervakning i trafiken. Från obemannade stationära radarkontroller med foto- eller videoupptagning kan trafikanterna bevakas och kontrolleras. Sett ur rättssäkerhetssynpunkt är denna dolda-kamera-övervakning ej acceptabel. Det är ställt utom allt tvivel att mycket behöver göras för att människors beteende i trafiken skall förbättras. Det gäller såväl hastighetsöverträdelser som det allmänna beteendet hos trafikanterna i fråga om exempelvis vårdslösa omkörningar, iakttagande av trafikföreskrifter, nykterhet i trafiken med mera. Synbara vittnesbörd om att åtskilligt behöver göras utgör trafikolyckorna samt skador och dödsfall i trafiken. Att man från polisens sida får resurser till att ta krafttag för en bättre trafikkultur finns det inga invändningar emot. Däremot är den automatiska hastighetsövervakning som införts eller planeras bli införd på en del håll i landet av rättssäkerhets- och integritetsskäl inte acceptabel. Med åtgärder som dessa skapar vi allt mer ett samhälle där bevakning, kontroll och dolda kameran" riktade från myndigheter mot enskilda accepteras. är av tradition en rättsstat. Åtgärder som dessa strider mot den traditionen och utgör sett i ett större perspektiv en allvarlig inskränkning i den personliga integriteten. När försöken med automatisk hastighetsövervakning infördes så skedde det trots att flera varnande röster höjdes. Så sent som avrådde i en rapport till regeringen. Flera av remissinstanserna var också synnerligen kritiska och/eller negativa. har dessutom uttalat att kostnaderna för automatisk hastighetsövervakning är mycket höga. I ett land som har inriktningen att fostra medborgarna till demokratiskt sinnelag, kritiskt tänkande och personlig integritet så hör inte något system med automatisk övervakning av människorna hemma. De nu pågående försöken i trafiken bör därför avbrytas och resurserna inriktas på en övervakning - förvisso nödvändig - som överensstämmer med vårt lands traditioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om automatisk hastighetsövervakning i trafiken. 1989/90 Ju234
mot · GD02Ju235 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju235 av () Polisvåld har dessvärre allt oftare framkommit uppgifter om att polisvåld förekommer. Detta är i och för sig inte märkligt. Polisens arbete har blivit mera pressande. Brottsligheten har blivit grövre och framförallt har vissa våldstendenser ökat. De vakanser som funnits inom polisen har också gjort arbetsförhållandena tunga och ibland svårbemästrade. De avtal om polislönerna som har träffats mellan staten och arbetstagarparten bör förbättra rekryteringsläget. Det är därför rätta tidpunkt att än tydligare klarlägga att polisvåld icke får tolereras. Ett problem i sammanhanget är att polisen - av förklarliga skäl - själv utreder missförhållandena. Vissa förbättringar har skett härvidlag , men dessa räcker inte. Opartiskheten i utredningar om polismisshandel skulle väsentligen kunna stärkas om det fanns en rörlig utredningsenhet - gemensam för hela landet som hade hand om utredningar om eventuell polismisshandel. De lojalitetskonflikter som lätt uppkommer skulle då undvikas. skulle möjligheterna att stärka poliskårens anseende öka. Man skulle då kunna omplacera personer som av någon anledning inte passar för vissa former av polistjänst som man skulle få underlag för att förbättra rekryteringsrutiner och utbildning, så att eventuella missförhållanden på ett tidigt stadium undanröjs. Detta skulle inte minst vara till fördel för poliskåren som helhet. Ytterligare ett problem vid utredningar om förmodad polismisshandel är att kolleger ställs inför lojalitetskonflikter. Detta går inte att undvika. Ett sätt att underlätta arbetskamraternas ställningstaganden, när det gäller att vittna mot en kollega, är att införa ett nytt rekvisit vid mened, när det sker i samband med bland annat ämbetsutövningen, som inom polisen. Samhället ger genom en straffskärpning så klara signaler om hur den enskilde skall handla, att lojaliteten till en kollega måste vika för vidare samhällsintressen. De nu berörda frågorna är av känslig natur. De förslag som framförts måste bli föremål för en utredning för att få konsekvenserna av förslagen seriöst klarlagda och prövade. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning med syfte att analysera de förslag att beivra polisvåld som anförts i motionen. enns er (m)
mot · GD02Ju238 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju238 av m.fl. (m) Trafikövervakning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T248 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att trafikövervakningen i huvudsak bör inriktas på synlig övervakning. Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Ju239 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till ( 1989/90:Ju239 av m.fl. (fp) Rättsskyddet vid barnolycksfall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So625 hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. () () () () () () () () ()
mot · GD02Ju240 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju240 av m.fl. (c) Polisen i storstäderna, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo250 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningar för invånarnas trygghet. () () () () () ()
mot · GD02Ju241 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju241 av och (båda c) Utbildning för rättsväsendet om sexuella övergrepp mot barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So327 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning till poliser, åklagare, domare och nämndemän. JOtab 99734, 1990
mot · GD02Ju401 · 1990-01-12 00:00:00 — Antalet nämndemän i underrätterna Genom regeringens proposition 1982/83:126 som sedan följdes av ett riksdagsbeslut sänktes antalet ledamöter i tingsrätt och länsrätt. Sålunda ändrades tingsrätternas och länsrätternas sammansättning fr.o.m. så att det numera finns en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare en lagfaren domare och fem nämndemän. Förslaget om reducering av antalet nämndemän var redan före men också efter riksdagsbeslutet utsatt för stark kritik. Bl.a. har det framförts att ett högre antal nämndemän innebär ett större mått av allsidighet och kunskap hos nämnden och därmed en högre rättssäkerhet. Det är självklart att bedömningen i allmänhet kan antas bli bättre om fem och inte tre nämndemän deltar. En större nämnd kan rimligen förutsättas ge säkrare garantier för en sådan kunskap och erfarenhet och sådant omdöme som leder till en bättre prövning av alla de enskildheter som förekommer i målet. När det gäller nämndens representativitet kan inte nog understrykas att nämnden måste vara allsidigt sammansatt om den skall utgöra ett kvalificerat instrument för lekmannamottagandet i rättsskipning och vinna medborgarnas förtroende som deras företrädare i domstolen. Jag anser därför att en återgång till tidigare antal, dvs. med en erfaren domare och fem ledamöter, är angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de före gällande reglerna beträffande antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt skall återinföras.
mot · GD02Ju403 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju403 (båda s) Arvodet till hyresnämndsledamöter. Intresseledamöter i hyresnämnderna har ett arvode på per dag. Denna ersättning är inte i nivå med förlorad arbetsförtjänst, vilket innebär att många ledamöter förlorar på att sitta i hyresnämnd. Detta kan inte vara rimligt och kan dessutom få till följd att rekryteringsbasen för intresseledamöter begränsas till sådana grupper som inte har någon verklig förlorad arbetsförtjänst. Den dåliga ersättningen kan för övrigt också ge uppdraget en lägre status, speciellt som ersättningen är lägre än för vissa andra uppdrag inom rättsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändrade ersättningsregler för intresseledamöter i hyres- och arrendenämnderna.
mot · GD02Ju405 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju405 av () Notariemeriteringen Att sitta ting är sedan gammalt en central del av utbildningen till jurist. För den som vill bli domare, åklagare eller kronofogde är tingssittningen obligatorisk. Tingsutbildningen fullgjordes tidigare enbart vid allmän domstol. får så ske även vid länsrätt. må fullgöras vid åklagar-, polis- eller kronofogdemyndighet (utbytestjänstgöring). Längden av tingsutbildningen är 2 1/. 1 budgetpropositionen föreslås att längden avkortas till Frågan har varit föremål för remiss. Den uppfattningen är starkt företrädd bland remissorganen att frågan om tingsutbildningens längd icke kan besvaras i sig utan beror på andra omständigheter såsom arbetsuppgifternas innehåll och tillåtligheten av utbytestjänstgöring. Det hävdas också att frågan är för tidigt väckt. Det finns ingen som helst anledning att fatta beslut nu innan det står klart hur domstolsväsendet i stort kommer att gestalta sig . Den återgivna ståndpunkten har fog för sig. Tingsutbildningens betydelse kan icke överskattas. Den föreslagna förkortningen på försök av tiden vid domstol till är därför högst olycklig, ej minst för de unga notarierna själva. Den bör för den skull inte komma till stånd. Det i propositionen framförda argumentet, att domarutbildningen skall koncentreras till endast talar i stället emot avkortning av tingsutbildningen: desto viktigare att den grundläggande utbildningen och daningen är av särskilt hög kvalitet. Kvantitet får icke alltid segra över kvalitet. Det är inte till fromma för rättsstaten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om notariemeriteringens längd.
mot · GD02Ju407 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju407 av () Domarutbildning i miljöfrågor Våra allmänna domstolar har i alltmer ökad utsträckning ställts inför och avkunnat domar i olika typer av miljömål av komplicerade slag. Det kan då exempelvis gälla yrkanden om skadestånd från enskilda, företag eller kommuner, om nedsättning av eller om återgång av köp, av väsentlig betydelse ekonomiskt, socialt och kanske hälsomässigt för enskilda personer och familjer. är domstolarnas utslag i sådana mål avgörande för de berörda individernas framtid. Målen kan avse problem inom den yttre miljön likaväl som inom den inre miljön. Ett mycket stort antal dylika mål visar sig vara komplicerade när de blir föremål för en komplett, allsidig granskning och behandling. Parterna i målen ställer i rätten ofta upp med vittnen som har påtagligt skiftande kvalifikationer i enbart byggnadstekniskt eller eventuellt geologiskt hänseende. vittnar fullgod miljöexpertis - dit räknas inte här hälsoskyddsinspektörer - eller experter på det miljömedicinska området. Än mer sällan tillkallar domstolarna själva fullt kompetenta personer inom de berörda disciplinerna att vara deras sakkunniga i målen. Domstolarnas ledamöter sitter inte inne med specialkunskaper i disciplinerna ifråga, vilka är uppenbart specifika och regelmässigt fordrar djup kunskap i respektive mikrobiologi, mykologi, biokemi, allmän oorganisk kemi eller specialinriktad medicin. Det borde vara möjligt att domstolsjurister i sin utbildning får grundläggande kunskaper i dessa ämnen. Detsamma gäller parternas juridiska ombud. Det beskrivna kan leda till osäkerheter vid rättegångar och sakligt omotiverade skillnader i domstolsutslag vid såväl tingsrätter som hovrätter. Förhållandet är tveklöst otillfredsställande sett från rättssäkerhetssynpunkt. Konsekvenserna av vissa utslag kan, som är allmänt bekant, bli dramatiska för drabbade personer. Den fortsatt växande miljöproblematiken med dess följder ställer förhållandet i en allt skarpare belysning, varför en snar ändring måste ske. Vi finner dock inte att tiden är inne - och det är troligen ej heller lämpligt att inrätta särskilda miljödomstolar. Jag tror att en förbättrad utbildning skulle förbättra rättssäkerheten och möjliggöra en förbättring av kunskapsflödet i rättegångar i miljömål som de facto efterfrågas av medborgare som drabbats av sjuk eller direkt hälsofarlig miljö. En skyndsam utredning bör kunna framlägga förslag till ändamålsenliga lösningar i frågan i sådan tid att proposition i anledning därav kan föreläggas 1990/riksdag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om domarutbildning i miljöfrågor. 1989/90 Ju407