mot · GD02K215 · 1990-01-15 00:00:00 — För den enskilde är det således av stor betydelse att det ställs lika höga krav på rättssäkerhet och rättsövervakning på det kommunala området som på det statliga. Med nuvarande lagstiftning omfattar JO:s tillsyn inte hela det kommunala området, utanför faller den kommunala verksamhet som inte innefattar myndighetsutövning. Därtill kommer att JO inte kan fullfölja anmälningar om disciplinansvar på det kommunala området eftersom ansvaret regleras av avtal. Detta är en klar brist och ologiskt eftersom samma regler bör gälla för alla offentligt anställda. bör därför begära förslag från regeringen om att JO får samma fullföljdsmöjligheter på det kommunala området som på det statliga. När fullgör sina uppgifter som högsta beslutsorgan utövar den en central kontrollfunktion. I regeringsformen uttrycks detta sålunda, att granskar rikets styrelse och förvaltning (RF 1:4). I regeringsformens 12 kap. anges närmare de organ och de metoder som har till förfogande för sin kontroll. Kontrollen omfattar huruvida Mot. utfärdade lagar tillämpas korrekt, om de fastställda utgiftsmålen fullföljs och K215 om den offentliga verksamheten bedrivs på sätt som är ekonomiskt försvarligt. Bland kontrollorganen ingår , och revisorer. tillämpas en ordning som innebär att revisorernas framställningar om åtgärder - som tidigare också kunnat ställas direkt till regeringen - fortsättningsvis alltid skall underställas . Efter sedvanlig behandling i fackutskotten får ta ställning till vad som skall ske i de olika ärendena. Vidare skall revisorernas ordförande regelmässigt bereda utskotten tillfälle att komma in med synpunkter på frågor som förtjänar uppmärksamhet, innan revisorernas granskningsplan görs upp. Detta närmare samarbete mellan revisorerna och utskotten har utan tvivel vitaliserat revisorernas granskning. Erfarenheter visar också att revisorernas arbete gett utskotten och bättre beslutsunderlag. saknar dock revisorerna tillräckliga resurser för att snabbt följa upp de olika förslag till granskning som väcks. En förstärkning av resurserna är nödvändig för att revisorerna skall kunna ge bättre stöd i sin granskningsuppgift. Från konstitutionella utgångspunkter kan det ifrågasättas om inte ansvaret för den statliga kontrollen av förvaltningen i högre grad än nu bör ligga på . Det skulle bl.a. innebära att delar av skulle underställas . Av effektivitetsskäl torde det dock vara lämpligare med en sammanhållen revision. Det bör således prövas att överföra hela revisionen inom RRV till . Därigenom skulle få en effektiv möjlighet att utöva kontroll av statsförvaltningen och skulle inte i samma utsträckning som behöva förlita sig på det material som regeringen eller dess underställda myndigheter presenterar. I samband med införandet av treårsbudgeteringen ges utrymme för utskotten att ägna sig mer åt kontrollverksamhet. samtliga utskott bör ägna sig betydligt mer åt att granska utfallet av satsade resurser och stiftade lagar. En statlig revision under skulle naturligtvis utgöra en väsentlig kompetenshöjning av utskottens och arbete. Trots ett omfattande författningsarbete i vårt land har någon samlad översyn av kontrollfunktioner inte kommit till stånd. Behovet av en översyn har särskilt aktualiserats efter nya roll i samband med granskningen av regeringen. De offentliga utskottsförhören bidrog till att kontrollverksamheten och konstitutionsutskottes arbetsformer blev en av förra årets centrala debattfrågor. En hel del kritik riktades då mot utskottet. Vi delar uppfattningen att utskottets arbete behöver reformeras och förstärkas med ytterligare resurser. Med hänsyn härtill och till vad som ovan anförts om revisionsverksamheten anser vi det påkallat att en utredning tillsätts för att överväga frågan om den statliga revisionens ställning och verksamhet, verksamhet samt frågan om kontrollmakt i övrigt. Smärre ändringar i arbetsformer borde dock kunna ske under hand. är en gammal institution. Den förste JK:n tillträdde ämbetet 1714 och hans uppgift var då endast en, nämligen att tillse att konungens fogdar och tjänstemän fullgjorde sina skyldigheter. JK var alltså redan från början - liksom han är - regeringens företrädare. har tidigare krävt att uppgifter och organisation ses över. Anledningen har bl.a. varit JO:s och JK:s sammanfallande ansvar för kontrollen av myndigheterna samt de dubbla och oförenliga roller som i vissa avseenden nu åvilar JK. Socialdemokraterna har alldeles accepterat att en sådan översyn kommer till stånd, vilket vi hälsar med tillfredsställelse. Vi har i denna motion redovisat ett omfattande reformbehov av grundlagen för att stärka folkstyret. Det gäller valsystemet, den enskildes ställning i förhållandet till staten, fri- och rättigheterna, kontrollmakten och kontrollen av myndigheter. Därutöver finns behov av en precisering av skattebegreppet, förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning, myndighetsbegreppet samt normgivningsmaktens fördelning. Vi anser att det nu behövs en ny grundlagsutredning. Den senaste utredningens, , arbete ledde inte fram till några betydelsefulla förändringar. åser vi en minskande tilltro till den svenska demokratins förmåga att engagera medborgarna i styrelsen av vårt land. Den ökade kunskap om maktens fördelning i som maktutredningen kommer att ge bör kunna ge ett bidrag till en ny granskning av hur makten utövas i . Den nya grundlagsutredningen bör kunna bli ett forum för överläggningar i de konstitutionella frågor som fått förnyad aktualitet . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade möjligheter till personval, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandet av fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter till folkomröstningar, 4. att beslutar att som vilande anta följande lydelse ur 3 kap. 2§ regeringsformen: Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt. Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grund av en före valet upprättad röstlängd. 1989/90 K215 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i grundlagen innebärande en garanti för enskild persons negativa föreningsrätt, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lagprövningsrätt, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förstärka den enskildes möjligheter att få beslut av regeringen och administrativa myndigheter prövade av domstol genom rättsbesvär, 8. att hos regeringen begär förslag till sådan lag att det klarläggs att utslag skall gälla och utgöra rättskälla för svenska myndigheter, 9. att hos regeringen begär förslag om utökade möjligheter för JO till talerätt på det kommunala området, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det offentligas ansvar för fel begångna mot enskild,1] 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunala förtroendemäns personliga ansvar för olagliga beslut, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den statliga revisionen och om kontrollmakt i övrigt, 12. att begär att regeringen tillsätter en ny grundlagsutredning. () () () () 1989/90 K215