mot · GD02A5 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A5 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:59 Den sjätte semesterveckan Regeringens förslag att förlänga den lagstadgade semestern bör avvisas av . En grundläggande princip i ett fritt samhälle är att de enskilda individerna i så stor utsträckning som möjligt själva skall bestämma över sina egna förhållanden. När den lagstadgade semestern en gång infördes motiverades detta med arbetstagarnas behov av vila och rekreation. är förhållandena på arbetsmarknaden mycket annorlunda. Alla är genom den nuvarande lagen tillförsäkrade fem veckors semester - en del grupper har dock genom avtal tillförsäkrat sig rätten till något längre semester. Det föreligger inga giltiga skäl för att lagstadga om utökad semester. En sådan lagstiftning skulle innebära att de enskilda individernas rätt att bestämma över sin arbetstid kränks. Regeringen visar inte heller förtroende för arbetsmarknadens parter. Arbetstidsförkortning i form av t.ex. utökad semester kan genomföras enbart som ett resultat av produktivitetsökningar eller löneminskningar. Produktivitetsutvecklingen i är nu mycket dålig. Att införa motsvarar av BNP. Det är oansvarigt av regeringen att lägga förslag om en sjätte semestervecka. Genomförs förslaget kommer det att öka inflationstrycket och försämra svensk konkurrensförmåga. bör inte kollektivt bevilja sig själv mer ledighet. Under valrörelsen torgförde socialdemokraterna ett antal s.k. vallöften. Ett löfte var att under kommande mandatperiod förlänga den lagstadgade semestern. lägger regeringen fram det formella förslaget. I en kommentar till ett av de oklara inslagen i finansplanen framhöll finansministern att åtstramningsåtgärder kunde komma att sättas in, och att det inte var säkert att de utlovade reformerna skulle genomföras. Det är mot den bakgrunden svårt att förstå att propositionen över huvud taget lagts på bord innan regeringen försökt ta sig samman för att försöka utforma en ekonomisk politik ens för det närmaste året. Regeringen har också svårt att förklara vad som konstituerar ett vallöfte. Beträffande den sjätte semesterveckan uppträdde regeringen svekfullt redan A5 Regeringen försökte framställa den sjätte semesterveckan som en gåva från socialdemokraterna - en förmån utan kostnad. Sanningen - vilket socialdemokraterna mycket väl visste - är att varje arbetstidsförkortning måste betalas. Det finns en relation mellan arbetad tid och levnadsstandard. Den arbetade tiden har, i liksom i andra industriländer, sjunkit . Det är en naturlig följd av ökad levnadsstandard. När en person får bättre materiella förhållanden väljer hon eller han att använda en del av denna köpkraft till att köpa fritid. Förbättrade levnadsförhållanden gör det också möjligt för individen att fylla fritiden med olika slags aktiviteter, vilket i sin tur gör fritiden mera attraktiv. Grunden för arbetstidsförkortning är således förbättrad levnadsstandard. För att nå detta krävs ökad produktivitet, d.v.s. att samma mängd varor och tjänster kan produceras med mindre insatser av arbetskraft och kapital. En rad faktorer medverkade till att och andra västländer kunde uppvisa en snabb produktivitetsökning . Detta höjde den svenska levnadsstandarden och den arbetade tiden kunde sänkas. Minskad arbetstid har åstadkommits genom lagstiftning, avtal och enskilda individers beslut. Lagstiftningen innebar i många fall en anpassning till rådande trender. Produktivitetsutvecklingen i den svenska ekonomin är dålig. Detta erkänner även regeringen i årets finansplan där det konstateras att produktivitetsförbättringen halverades i jämförelse med . Produktivitetsökningen för var . beräknar regeringen att produktivitetsökningen i den svenska ekonomin skall uppgå till . Det finns anledning att frukta att inte ens denna produktivitetsökning kommer till stånd. Löntagarna ställer berättigade krav på höjd levnadsstandard. pågår upptakten till en lönerörelse där löntagarorganisationernas krav är mycket höga - mycket högre än den förväntade produktivitetsökningen. Regeringen hotar i finansplanen med åtgärder mot de höga löneökningarna. Ökad semester kan i ekonomiskt hänseende betraktas på samma sätt som ökad lön - det ökar företagens kostnader och försämrar konkurrenskraften. De ekonomiska konsekvenserna av förlängd semester Regeringen avgav sitt vallöfte utan att invänta de utredningar om arbetstid och semester som den själv tillsatt. I själva verket var det socialdemokratiska löftet om en sjätte semestervecka enbart ett resultat av partitaktiska överväganden - regeringen ville presentera reformer under valrörelsen. Både semesterkommitté och arbetstidskommittén lagt har fram sina betänkanden. Dessa är nu föremål för remissbehandling - en remissom beräknar att införandet av en sjätte semestervecka motsvarar en sänkning av BNP med . Det motsvarar, med regeringens egna bedömningar i finansplanen, hela den beräknade tillväxten . Regeringen vill införa den sjätte semesterveckan . Det innebär att en stor del av ekonomins årliga tillväxt måste användas för att förlänga semestern för av arbetskraften. Den förlängda semestern skulle medföra en minskad produktionstillväxt på när den är helt införd. har dessutom beräknat att den förlängda semestern motsvarar av lönesumman utslagen på hela arbetsmarknaden. Eftersom semestervillkoren varierar mellan olika sektorer kommer emellertid kostnaderna att öka betydligt mera inom den privata sektorn där räknar utredningen med att kostnaden blir av lönesumman. Detta är en kostnadsökning som skulle komma som lönekraven är mycket höga och den svenska industrin börjar få avsättningsproblem. Om semesterförlängningen genomförs kan den sammanfalla med att den svenska ekonomin är inne i en akut kostnadskris. Semestrarnas längd varierar mellan olika avtalsområden. Inom offentlig sektor finns många anställda som redan har sex veckors semester eller längre. Inom den statliga sektorn (exkl undervisningsväsendet) har t.ex. redan mer än fem veckors semester. Dessa semestervillkor har de statsanställda inte fått gratis. Deras fackliga organisationer har vid olika tillfällen medvetet valt förlängd semester framför löneökningar. Även om de statligt anställda ursprungligen, när de saknade förhandlingsrätt, hade längre semester än t.ex. privatanställda, hade deras organisationer 1978 möjlighet att byta ut hela eller delar av semesterökningen mot löneökningar. De, liksom andra grupper, valde då att låta ökningen av den lagstadgade semestern motsvaras av en ökning av semestern även för sina medlemmar. Därför är det också naturligt att de fackliga organisationer som redan har många medlemmar med sex veckors semester kommer att kräva antingen en förlängning eller längre, eller kompenserande löneökningar. Konsekvenserna av regeringens förslag skulle, om det genomförs, således bli bl.a. ytterligare ökad inflation. gång som är i det närmaste meningslös eftersom regeringen inte ens velat invänta remissvaren. Trots att de socialdemokratiska utredningsmajoriteteterna anpassat utredningarnas slutsatser till regeringens vallöften genomfördes beräkningar som delvis belyser konsekvenserna av regeringens förslag. Flexibla arbetsvillkor Mot. Regeringen hävdar att det är en rättvisefråga att förlänga den lagstadgade semestern. Enligt vår mening är det emellertid inte fråga om att skapa "rättvisa utan snarare ett uttryck för den socialistiska strävan efter likformighet i samhället. TCO har i sitt remissvar framhållit: Det är svårt att hävda att varje skillnad i semesterns längd i sig utgör en orättvisa. Som en konsekvens av de fria och direkta förhandlingarna på arbetsmarknaden uppkommer skillnader i lönenivåer och allmänna anställningsvillkor. Socialdemokraterna försöker också framställa införandet av en sjätte semestervecka som ett svar på ett brett folkligt krav. Det är knappast sant. undersökte allmänhetens preferenser. Ett resultat redovisas i nedanstående diagram. Hur man vill förkorta sin egen arbetstid W/^'s Semester Wa Sankt pens,ålder Det är således fler som vill minska arbetstiden , i form av minskad daglig arbetstid eller genom att minska arbetstiden en veckodag, än som vill ha förlängds semester om det skulle finnas utrymme för arbetstidsförkortningar. Detta innebär självfallet inte att statsmakterna borde besluta om någon annan slags arbetstidsförkortning i stället för en semesterförlängning. Inget alternativ till minskad arbetstid skulle tillfredställa alla. Det finns också många som hellre vill ha högre lön än minskade arbetstider. Det finns även, vilket arbetstidskommittén visade, heltidsarbetande som vill öka sin arbetstid. I framtidens samhälle måste önskemål om arbetstid, semesterlängd och liknande i så hög grad som möjligt avgöras av de enskilda individerna. Avtal mellan arbetsmarknadens parter är att föredra framför lagstiftning, men även avtal innebär för den enskilde ofta att hon eller han påtvingas en oönskad lösning. På samma sätt som lönesättningen håller på att bli allt mera individualiserad kan individuella arbetstids- och semesteravtal komplettera lagar och avtal. Den enskilde måste ha möjlighet att byta arbetstid mot lön. Regeringen har utställt ett löfte - ett löfte som den anser att det svenska folket måste och kan betala. Vare sig den enskilde vill ha längre semester eller ej försöker socialdemokraterna genomdriva en s.k. reform. En "reform som det inte heller finns ekonomiska förutsättningar för. bör avvisa regeringens förslag. Förlängning av semestern måste vara en fråga om frivilliga avtal, slutna individuellt eller mellan arbetsmarknadens parter. Dessa har då att ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag angående riktlinjer för genomförandet av en sjätte semestervecka, 2. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flexibla arbetsvillkor. () ()