ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub605 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub605 av m.fl. (s) Centrala antagningen för statliga högskolor till I olika viljeyttringar har regering och riksdag uttalat sig för att ytterligare statlig verksamhet i skall utlokaliseras. Två kriterier har här anförts, nämligen - verksamhet f.n. centralt belägen i - verksamhet som har anknytning till annan verksamhet på annan ort i landet. Vid en flyttning av UHÄ:s centrala antagningsenhet uppfylls dessa båda villkor. - UHÄ:s centrala antagningsenhet är f.n. belägen vid i - centrala antagningsenhetens verksamhet har mycket stora beröringspunkter med verksamheten vid CSN i . Det är i sammanhanget inte nödvändigt att den centrala antagningsenheten inordnas i , utan den kan fortsättningsvis vara en enhet inom UHÄ. Däremot bör ADB-utveckling och ADB-system samordnas mellan de båda myndigheterna. lokaliserades till RFV:s tekniska verksamhet med stor framgång. Liknande utlokaliseringar sker även på den privata sidan. Som exempel kan nämnas som lägger sin ADB-verksamhet till , till , till samt på den statliga sidan till . UHÄ köper väsentliga ADB-resurser i , framför allt av . CSN i har en omfattande och effektiv ADB-verksamhet med ett 40-tal anställda. Därutöver finns Dafa via sitt dotterbolag i Sundsvallsområdet. Det innebär att antagningsenheten för systemutveckling och drift kan utnyttja dessa resurser i . Det finns därför mycket starka motiv för en samordning mellan och . Dessutom finns möjligheter till rationaliseringsvinster, något som statskontoret pekat på . Det konstaterandet gör också UHÄ i ett yttrande till regeringen och beträffande en eventuell lokalisering av antagningsenheten till . Genom en verksamhetskoppling mellan och uppnås även en mot studenterna effektivare verksamhet, som leder till ett förenklat ansökningsförfarande och en bättre service. skulle genom få en breddad arbetsmarknad och en ytterligare kompetensutveckling inom ADB-området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av centrala antagningen för statliga högskolor till . () () 1989/90 Ub605
mot · GD02Ub606 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub606 av och (båda s) Laboratorieassistentutbildningen UHÄ har följt laboratorieassistentutbildningen under och kartlagt en del problem. Till största delen kan de relateras till brist på överensstämmelse mellan utbildningens längd och innehåll. Problemen har ökat sedan 1982 års revidering, då utbildningen i realiteten förkortades med 10 poäng. UHÄ har vidtagit olika åtgärder för att lösa problemen utan att detta lyckats. En av åtgärderna som UHÄ föreslagit är en återgång till den tidigare längden - 100 poäng. Laboratorieassistentyrket är ett tekniskt yrke med medicinsk anknytning. Utvecklingen inom laboratorieområdet ställer stora krav på laboratorieassistenterna att snabbt kunna anpassa rutinerna till nya behov och rön och kunna utveckla nya metoder. Det har också skett en förändring av sjukdomspanoramat, som direkt påverkat laboratoriepersonalen. Spridningen av sjukdomen AIDS är ett exempel som ställer stora krav på kunskaper i laboratoriemetodik och hygien, men också på förmåga att psykologiskt kunna möta dessa patienter. När det gäller påbyggnadslinjerna för laboratorieassistenterna i klinisk cytologi och blodgruppsserologi innebar reform endast smärre förändringar av innehållet. Sedan utbildningarnas omfattning fastställdes har en rad nya metoder och uppgifter tillkommit som motiverar en förlängning av dessa. Ett ytterligare argument för förlängning av laboratorieassistenternas utbildning är att en anpassning till nordisk arbetsmarknad och EG är nödvändig. UHÄ bör få i uppdrag att se över utbildningarnas längd och då även ta med anpassningen till EG och deras krav för godkännande av utbildningen. I uppdraget bör även ingå anpassningen till nordisk arbetsmarknad, med anledning av beslutet i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängning av laboratorieassistentutbildningen och påbyggnadslinjerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anpassning av laboratorieassistentutbildningen till nordisk arbetsmarknad samt till EG. () () 1989/90 UH606
mot · GD02Ub607 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub607 av m.fl. (s) Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i Av landets kommuner är kommun den kommun som har den kraftigaste befolkningstillväxten. hade kommunen en befolkningsökning på 2 896 personer. En stor del av inflyttningen till består av barnfamiljer men många är invandrare. Detta har medfört ett allt större behov av barnomsorg i form av förskola och fritidshem. Ett av hindren för utbyggnaden av barnomsorgen är bristen på utbildad personal. Den beryktade och allmänt kritiserade s.k. Uppsala-modellen är mer ett uttryck för en nödlösning i en bristsituation än en god barnomsorg. I årets budgetproposition har endast tilldelats 60 utbildningsplatser på förskollärarlinjens 100-poängsutbildning. inleddes åter förskollärarutbildningen i , med 660 sökande till 60 utbildningsplatser. De finns således inga svårigheter att fylla alla utbildningsplatser. I stillhet tvingades man att avvisa en rad sökande som uppfyllde kvalifikationer för förskollärarutbildningen vilket är att beklaga med tanke på bristen av förskollärare. Däremot har högskolan för lärarutbildning i haft betydande svårigheter att fylla det stora antal utbildningsplatser som den tilldelats. Sett mot denna bakgrund och det stora behovet av förskollärare för att kunna uppfylla beslut att alla barn skall ha en barnomsorgsplats är det förvånande att endast kommer att tilldelas 60 platser på förskollärarutbildningen . Därtill kommer att ej finns med bland de utbildningar som föreslås få en 50-poängsutbildning till förskollärare. I finns en stor efterfrågan på denna utbildning. En utökning av utbildningsplatserna i borde ur samhällssynpunkt vara av stor betydelse för att tillgodose behovet av förskollärare. Det bör kunna ske antingen genom att det totala antalet utbildningsplatser ökar eller - om detta inte är möjligt - genom en omfördelning av utbildningsplatserna med hänsyn till efterfrågetrycket. borde i enlighet härmed få sin nuvarande förskollärarutbildning kompletterad med en 50-poängsutbildning. I är det stor efterfrågan på denna utbildning. I UHÄ:s anslagsframställning /91 har förslagsvis all fritidspeda gogutbildning återetablerats i . Detta förslag finns inte med i budgetpropositionen. Även om en sådan återetablering inte är möjlig inom ramen för årets budgetproposition är det av stor betydelse att det kan ske i budgeten /92 då efterfrågan av sådan utbildning är mycket stor och behovet i samhällets inplanerade är täckt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskollärar- och fritidspedagogutbildning vid . () () () () 1989/90 Ub607
mot · GD02Ub608 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (c, m, fp, vpk) Påbyggnadslinje i socialt arbete i har kunskapskraven på nyexaminerade socionomer ökat. Flertalet av dessa ökade krav är betingade av samhällsutvecklingen. Förutom att nya klientgrupper har tillkommit har de sociala problemen blivit mer komplexa. Medborgarnas och klienternas krav på har också med rätta ökat. För att kunna svara mot dessa behov måste socialarbetaren inom olika verksamhetsområden få möjlighet till kvalificerad fortbildning. uppdrog också åt UHÄ att överväga om det behövs några särskilda åtgärder från centralt håll för att förbättra nu rådande förhållanden i syfte att tillfredsställa behovet av fortbildning och vidareutbildning för sociala sektorn. UHÄ föreslog i anslagsframställan /88 att en påbyggnadslinje i socialt arbete om 60 poäng inrättas med 180 nybörjarplatser lokaliserade till de högskoleenheter som ger utbildning på den sociala linjen. Påbyggnadslinjen i socialt arbete 40 poäng inrättades och lokaliserades fr.o.m. genom riksdagsbeslutet till universiteten i , och . Av hänsyn till intresset för påbyggnadsutbildning i socialt arbete föreslås i prop. 1989/90:100 att linjen lokaliseras även till högskolan i . Emellertid har UHÄ i sin anslagsframställning föreslagit en lokalisering till högskolan i . driver en lokal påbyggnadslinje i socialt arbete om 60 poäng. Utbildningen är en av de två lokala linjer som har visat vägen för den nuvarande allmänna påbyggnadslinjens utformning och innehåll. Den lokala linjen i är väl etablerad och det finns en erfaren lärargrupp som ger utbildningen. UHÄ föreslår att den allmänna linjen lokaliseras även till . Att utbildningsbehovet är stort i regionen visas bl.a. genom att cirka 80 behöriga personer sökte till de 20 utbildningsplatserna i samband med den senaste antagningen. Utbildningen finansieras givetvis med lokala medel. Lokalisering av den nya påbyggnadslinjen om 40 poäng till skulle således inte kräva nya medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om lokalisering av allmänna påbyggnadslinjen i socialt ar- Mot. 1989/90 bete till högskolan i . () () () () (vpk)
mot · GD02Ub609 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub609 av och (båda fp) I en partimotion från om säkerhetspolitik och integration i har vi ingående beskrivit det senaste årets dramatiska utveckling. I en period av stora internationella förändringar påminns man om den begränsade tillgången i på kvalificerad säkerhetspolitisk analys. Detta sammanhänger med att endast mycket små resurser avsatts för forskning och utbildning i säkerhetspolitiska frågor inom högskolan. Den forskning som finns bedrivs nästan helt inom statsförvaltningen, t.ex. vid FOA samt vid fristående institut som och . Denna forskning, ehuru till stora delar värdefull, är inte tillräcklig. Högskoleforskning har flera fördelar framför myndighets- och institutsforsking. Den är helt oberoende - ingen myndighet kan göras ansvarig för dess resultat - och kan därför arbeta förutsättningslöst. Den har direktkontakt med och medverkar i den inomvetenskapliga utvecklingen. Och den har som en av sina uppgifter att skola nya forskargenerationer och den sprids genom den grundläggande utbildningen till vida kretsar. Det råder inom högskolan en dramatisk skillnad i resurstillgång mellan det säkerhetspolitiska området och en annan utrikespolitisk sektor, den biståndspolitiska. Av en kartläggning av svensk sektorsforskning, som gjorts inom statsrådsberedningen, framgår att SIDA är en av landets största finansiärer av forskning inom högskolan. Även SAREC är en betydelsefull forskningsfinansiär. Det är värdefullt att så sker. Inom det biståndspolitiska området har man, i motsats till då det gäller säkerhetspolitiken, satsat på en uppbyggnad av kvalificerad högskolekompetens. För att etablera säkerhetspolitiken som ett fast forskningsområde inom högskolan är det väsentligt att inrätta en professur i ämnet. Det är naturligt att förlägga en sådan tjänst till , dels på grund av närheten till myndigheter och forskningsinstitut, dels därför att detta universitets statsvetenskapliga institution är den universitetsinstitution i landet där man kommit längst inom det säkerhetspolitiska området. Vid institutionen finns som en särskild enhet den s.k. Gruppen för freds- och säkerhetspolitisk forskning. Tjänsten bör ges formen av en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regering till känna vad i motionen anförts om förstärkt säkerhetspolitisk forskning, 2. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur i statsvetenskap med inriktning på säkerhetspolitik vid . 1989/90 Ub609
mot · GD02Ub612 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub612 Ökade resurser till högskolan i Kunskapens växande betydelse för samhällsutvecklingen blir allt mer tydlig. Därför måste forskning och utbildning ges ökad prioritet i det regionala utvecklingsarbetet. I de regioner av vårt land där det finns god tillgång till utbildningsresurser finns det också goda förutsättningar att skapa en positiv utveckling. I årets budgetproposition anför utbildningsministern bl.a. följande: Högskoleutbildning av olika slag har kommit att tillmätas stor betydelse som en viktig utvecklingsfaktor, för landet och för olika regioner. Trots detta föreslås inte några åtgärder som i väsentlig grad kommer att öka tillgången på högre utbildning. har i förhållande till folkmängden i de båda moderlänen och mycket begränsade resurser. I all synnerhet gäller det anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående kurser. Denna begränsning blir ännu tydligare med årets budgetproposition där 33 högskolor och universitet får höjda anslag, medan endast 3 får sänkta anslag. Bland dessa 3 återfinns högskolan EskilstunaVästerås. Just detta anslag (LIF-anslaget) ger högskolorna möjlighet att decentralisera sina utbildningsinsatser till orter utanför högskoleorten. De fristående kurserna svarar för av all högskoleutbildning, räknat i årsstudieplatser. Beslut om hur medlen skall användas fattas lokalt och inom vida ramar. En stor del av anslaget användes för fort- och vidareutbildning av redan yrkesverksamma. För att ge högskolan i möjlighet att ytterligare utveckla den decentraliserade utbildningen föreslår jag att anslaget för lokala och individuella linjer och fristående kurser ökas för HE/V med . Även med denna kraftiga höjning hamnar HE/V först på tolfte plats vid en jämförelse med de övriga femton mindre och medelstora högskolorna om man sätter anslagets storlek i relation till folkmängden. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget D 10, Lokala och individuella linjer samt fristående kurser, till högskolan anslår utöver vad regeringen föreslagit. 1989/90 Ub612
mot · GD02Ub614 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub614 av m.fl. (s) Utbildning av lantmätare vid Civilingenjörer på lantmäterilinje utbildas endast vid Kungl. Tekniska Högskolan (KTH) i . Intagningen är 90 elever . Erfarenhetsmässigt fullföljer utbildningen vilket innebär att 65-70 elever kommer ut som färdigutbildade. I en nyligen gjord utredning vid KTH har årsbehovet av lantmätare uppskattats till 100. Uppskattningen grundas på en omfattande undersökning hos olika arbetsgivare. Med oförändrad andel studieavbrott fordras då en årlig intagning av 130-140 elever. Efterfrågan på lantmätare har under en följd av år ökat avsevärt. Ökningen har varit särskilt markant hos kommunala fastighetskontor, större fastighetsägare, kreditinstitut samt hos konsultföretag med inriktning på mätnings- och kartteknik eller fastighetsekonomi. På den statliga sidan är alltjämt lantmäteriet den störste arbetsgivaren men ett flertal andra statliga organ har också ökat sin efterfrågan kraftigt. Av de statligt anställda lantmätarna är sålunda verksamma i lantmäteriet och hos ett 25-tal andra centrala och regionala myndigheter. Totalt sett är det en besvärande brist på lantmätare. Därvidlag är det dock stora skillnader mellan olika delar av landet. Närmare hälften av landets yrkesverksamma lantmätare finns i och de närmaste grannlänen. Där har också tillväxten varit stor under . I andra landsdelar, bl.a. i , har det däremot blivit allt svårare att tillgodose efterfrågan. är bristen i allvarlig för både lantmäteriet, kommunerna och enskilda arbetsgivare. Därtill kommer att efterfrågan i säkerligen skulle öka på samma sätt som i om det där funnes ett större utbud av denna yrkeskategori. En sådan efterfrågeeffekt torde inte vara beaktad i KTH:s omnämnda utredning. Intagningen torde, om hänsyn tas till en ökad regional efterfrågan, kunna ökas till 140-150 elever . Anledningen till den angivna snedfördelningen i landet är med all säkerhet att utbildningen bara finns i . År har ungefär varannan intagen elev kommit från . Från har endast enstaka elever kommit. Om man dessutom beaktar att många elever får bindningar till studieorten så är det uppenbart att man inte kan klara efterfrågan i andra landsdelar genom utbildning enbart i . i En ökad intagning vid KTH skulle sannolikt inte få nämnvärd positiv effekt på lantmätartillgången i Väst- och . Sådan effekt uppnås endast genom att utbildning också sker i denna del av landet. Det är därför angeläget att en lantmäterilinje etableras vid , i . I skrivelse till KTH:s utredningsman har länsstyrelserna i , och , , och framfört samma uppfattning. Valet av ger kombinationsmöjligheter med t.ex. väg- och vattenbyggnadslinjen och arkitektlinjen. Förläggning till är naturlig också med hänsyn till att lantmätarutbildningen har stora ekonomiska och juridiska inslag vilket torde ge anknytning till den utbildning på dessa områden som bedrivs vid och . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lämpligheten i att förlägga utbildning av lantmätare vid . () () () () () Bo Finnkvist (s) 1989/90 Ub614
mot · GD02Ub615 · 1990-01-21 00:00:00 — 1989/90: Ub615 av m.fl. (mp) Värderingen av utländska examina m.m Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf 628 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att värdering av examina/betyg måste påskyndas. () () () () () Hans Leghammar (mp) 1 1989/90.
mot · GD02Ub616 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub616 av m.fl. (m) Tandläkarutbildningen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf 299 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att tandläkarutbildningen till viss del integreras med läkarutbildningen och till viss del med övriga tandvårdsutbildningar, det senare lämpligen genom en integrerad tandhälsovårdsskola, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tandläkarhögskolornas utveckling till regiontandvårdsinstitut. () () () Karl-Gös ta ()
mot · GD02Ub619 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub619 av m.fl. (m) Graderade betyg i lärarutbildningen har med anledning av regeringens proposition 1984/85:219 och utbildningsutskottets betänkande 1985/86:5 om den statliga personalpolitiken beslutat att ersätta den tregradiga betygsskalan i lärarutbildningen med en tvågradig, dvs. Underkänd - Godkänd. Utskottet anförde i sitt betänkande bl a: I vad gäller betygsättning inom lärarutbildningarna anser utskottet att den viktigaste frågan är att bedöma om de som genomgått utbildningen har tillägnat sig de kunskaper som utbildningen avses ge och som fordras som grund för läraryrket. Bedömningen Underkänd - Godkänd är enligt utskottets mening tillräckligt för detta ändamål. Härvid utgår utskottet från att kravet Godkänd sätts så högt att en god kvalitet garanteras. Vi moderater reserverade oss mot beslutet. Enligt vår mening uppfyller inte betygsättningen de av utskottet förutsatta kraven. Vi anser att det är ett oavvisligt krav att kvaliteten i lärarutbildningen upprätthålls. Vi förordar därför, att kvalitetsbetyg skall ges för såväl ämneskunskaper som lärarskicklighet. Antalet betygsgrader bör vara minst tre. Den tregradiga betygsskalan motiveras även av att antalet betygsgrader är tre i högskoleutbildningar på grundnivå. Av praktiska och andra skäl undervisas studerande från lärarutbildning och studerande på andra linjer eller på fristående kurser i många fall tillsammans. Med nuvarande bestämmelser betygsätts elever i samma studerandegrupp enligt två olika system. Det är orimligt att olika former av betygsättning förekommer i samma utbildning, inte minst mot bakgrund av att betygsättningen på denna nivå kan vara avgörande för antagning till forskarutbildning. Därtill påverkar denna ojämlika behandling i betygshänseende de studerandes gemensamma arbete i negativ riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i lärarutbildningarna ämneskunskaper skall betygsättas efter en skala med minst tre betygsgrader, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i lärarutbildningarna lärarskicklighet skall betygsättas efter en skala med minst tre betygsgrader. () (m) () () () () () () 1989/90 Ub619 gotab 99802, Slockholm 1990
mot · GD02Ub622 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub622 av () Bildlärarutbildningen på Bildlärarutbildning i finns som ettämnesutbildning vid i och vid samt inom ramen för grundskollärarutbildningen som bild och annat ämne på samma orter. Enligt beslut i budgetpropositionen 1988/89 skall antagningen till ettämnesutbilningen i bild perioderas så att 24 studenter antas av tre vid i och av tre i . Periodiseringen börjar med antagning i . (I budgetproposition 1990/91 är 24 studerande felaktigt angivna för , skall vara ). Detta innebär att endast 24 bildlärare utexamineras i . utexamineras de första grundskollärarna, bl.a. de med bild som ett av ämnena. Det totala antalet bildlärare har minskat från 288 till 136. Det måste anses ytterst olyckligt, inte minst mot de beräkningar som gjorts av och Universitets- och och som visar att behovet kommer att öka. Förmågan att uttrycka sig i bild i olika former är en väsentlig del av barns och ungdoms kreativa utveckling. Det är ett språk som kan lägga grunden till mognad och förståelse för omvärlden om det får möjlighet att växa och finna nya former. Utan stöd och ledning kan det omvänt leda till uttryck i slentrianmässiga former och då leda till stagnation i tänkandet. Bildflödet är enormt i dagens samhälle, det är nödvändigt att lära sig att tolka och kritiskt analysera allt detta. Bäst gör man det genom att själv ha fått pröva att uttrycka sig i bild i alla dess former men som ett komplement måste det också ges tillfälle till diskussion om vad de bilder vi möts av vill förmedla, likaväl som en inblick i vad den konstnärliga bilden har att ge som källa till stimulans. Det skall inte endast vara förunnat några experter. I ungdomsskolan finns möjligheten att ge barn och ungdom dessa kunskaper i bildämnet. Förutsättningen är dock att det finns väl utbildade bildlärare i tillräckligt antal. Alla beräkningar visar att det inte kommer att bli fallet med den planering som finns med nerdragning av ettämnesutbildningen och bristande rekrytering till grundskollärarlinjens bild och annat ämne. För del skulle den nedskärning i budget som blir konsekvensen av den periodiserade antagningen medföra utomordentligt stora svårigheter och drabba såväl lärare som övrig personal. Det allvarliga är att kompetensen inom utbildningen minskar. Det kommer att bli svårt även att erbjuda studenterna i grundskollärarlinjen en fullgod undervisning i bild. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bildlärarutbildningen. 1989/90 Ub622