mot · GD02Sf51 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf51 av och (båda mp) med anledning av prop. 1989/90:86 om åtgärder mot etnisk diskriminering m.m. Vågorna av in- och utvandring har varierat . De invandrare som importerats i form av tyska bergsmän eller valloner kom hit för att vi behövde deras kunnande. har vi under några decennier haft en stor arbetskraftsinvandring, och i båda dessa fall togs de nya svenskarna emot med relativt öppen famn. Men trots enighet i riksdag och regering om en generös flyktingpolitik har en hårdnande attityd mot den generösa flyktingoch asylpolitiken tagit form, med utropstecknet i form av undantagsbeslutet . Om man betänker de administrativa svårigheter som uppkommit på grund av de ökade flyktinggrupperna verkar det befogat. Men det handlar om människor som behöver skydd för sina liv, och då borde den tunga byråkratin kunna förenklas. Kostnaderna stiger medan asylsökande och personal mår allt sämre. Förenkla administrationen, låt de asylsökande arbeta , engagera privatpersoner för boende och arbetsgivare, fack och frivilligorganisationer för inslussning i samhälle och arbetsliv. Detta skulle öka kontakten mellan flyktingar och svenskar och minska den ganska spridda uppfattningen, att flyktingar inte vill arbeta. Det finns invandrarfientlighet och främlingsrädsla hos individer och inom ett fåtal organisationer. de gröna anser att förbud mot rasistiska organisationer skall införas och att regeringen skall få i uppdrag att komma med ett förslag om en lag mot sådana organisationer, vilken kan träda i kraft . har dessutom skrivit under FN:s konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering. Förslaget om en lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet bör också på nytt tas upp till behandling. Likaså bör möjligheten till grupptalan och rätt till skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp utredas. Om det är så att invandrarfientligheten ökar i lägre åldersgrupper är det mycket allvarligt, och då bör kunskapen ökas hos både svenska barn och invandrarbarn om dessa problem. Historia, geografi, religion och samhällskunskap är naturliga områden där också temadagar kan användas. Att baka in invandrarkunskap i undervisningen och det dagliga livet i skolan anser vi ger den bästa effekten att undvika eventuellt växande främlingsfientlighet. Självklart skall flykting- och asylpolitiken ses ur ett internationellt perspektiv, men de höga murar som tycks resas runt genom Scheng en- och TREVI-grupperna oroar, då behovet av skydd tycks öka i flera reia- Mot. 1989/90 tivt närliggande oroshärdar. I andra motioner har de gröna yrkat på att beslutet av rivs upp. Likaså kommer Sfi-undervisningen att behandlas i en annan motion. De lagar vi har skall efterföljas och då finns, som det också står i propositionen, tydliga och klara regler för vad som gäller: 11 kap. 2 § regeringsformen fastslås att den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet, liksom att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. I 2 kap. 15 § sägs att lag eller annan föreskrift inte får innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. Vidare stadgas i 2 kap. 20 § första stycket 7 att utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung. Att flytta brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering i från brotten mot allmän ordning till brotten mot frihet och fred eller ärekränkningsbrott anser de gröna också vara befogat. Likaså är det på förekommen anledning befogat att ge närradions etiska nämnd en starkare ställning. I de utredningar som pågår att undersöka svenska ungdomars och invandrarungdomars delaktighet i brott bör också undersökas om invandrare och flyktingar oftare än ursprungssvenskar utsätts för brott. de gröna tillstyrker extra satsningar när det gäller DO, hans arbete och personalbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående asylsökandes rätt till arbete, 2. att hos regeringen begär förslag till lag mot rasistiska organisationer, vilken kan träda i kraft , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående a) diskriminering i arbetslivet b) möjlighet till grupptalan och rätt till skadestånd vid brottet hets mot folkgrupp, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående undervisning i skolan och ökad förståelse bland barn och ungdom i fråga om flyktingar och invandrare, 5. att hos regeringen begär en undersökning i vilken mån invandrare och flyktingar är brottsoffer.