mot · GD02Jo719 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo719 av () Skogsmarkskalkning i Skogsnäringen följer med stark oro den pågående försurningen av landets skogsmarker. De allvarliga - för att inte säga katastrofala - konsekvenserna av denna försurning har länge påvisats i utredningar och påtalats av forskare. Marken i har blivit upp till 100 gånger surare . Baserat på vad utrett om markens tålighet mot svavel och det stora nedfallet uppges att stora delar av skogsmark är så försurad att den efter ytterligare en omloppstid är aktuell för skogsbruk. En ekologisk och ekonomisk katastrof kan snart stå för dörren. Depositionen av svavel och kväve i är betydligt högre än vad skogsmarken långsiktigt kan tåla. Svavelnedfallet är 47 gånger medan kvävenedfallet är 24 gånger större än den s.k. kritiska belastningsgränsen. Av luftvårdsförbunds undersökningar framgår det att hälften av de undersökta profilerna i skogsmark har ett lägre pH än 4,4 i mineraljorden. Svavelnedfallet i genomsnitt för länets skogmark ligger på ca svavel och hektar. Detta skall jämföras med den kritiska belastningsgränsen på S/år och ha som anger. Likaså överstiger kvävebelastningen ofta vad marken tål och förhöjda halter påträffas i åtskilliga skogsytor. Detta indikerar att den nuvarande belastningen av försurning, om den fortsätter, utgör allvarlig risk för skogsskador och får produktionsnedsättningar som följd, samt medför svårigheter att etablera ny skog. har ingen större förändring av mängden nedfall skett. Trenden är dock att svavel minskar något medan kväve synes vara oförändrad. finns inget som pekar på en totalt sett väsentligt minskad belastning inom . En dominerande andel av svaveloch kvävenedfallet i har sina källor utanför vårt land. Vi får räkna med att belastningen kommer att ligga betydligt över de kritiska gränsvärdena. Det allvarliga försurningsläget och risken för förgiftningsskador i marken förstärks dessutom av det utsatta läge som trädens ovanjordiska delar utsätts för på grund av höga halter av luftföroreningar av olika slag med bl a risk för frät- och gasskador. Sålunda ligger halterna av ozon nu över de kritiska gränsvärdena för och torde, om inte drastiska nedskärningar i utsläppen kommer till stånd, ligga över de tolerabla gränserna för träd och växtlighet . Således är skogen utsatt för många samverkande negativa stressfaktorer på grund av luftföroreningar och försurning. Med hänsyn till belastningen från bl.a. är försurningssituationen sett i ett längre perspektiv än mer påtaglig och ytterst allvarlig för skogsmark. Som framgått ovan är skogen genom föroreningar från luften och försurning utsatt för många samverkande negativa stressfaktorer. För at hejda och vända denna negtiva utveckling krävs kraftfulla insatser på flera nivåer - såväl politisk och internationellt som mera handgripligt genom åtgärder i växande skog. I det senare fallet har skogsmarkskalkning/vitaliseringsgödsling visat en lovande positiv verkan. har ett mycket betydelsefullt skogsbruk och en omfattande skogsindustri med stor betydelse för sysselsättningen i länet. Skogsnäringen är också väsentlig för befolkningsutvecklingen på landsbygden. Vi vill framhålla, att har stort arbete lagts ned på en intensiv skogsvård, men drabbas både barr- och lövskogar av försurning och luftföroreningar, som näringen ej kan bemästra. Vi anser att i den akuta situation som råder är det ett samhällsansvar att ställa upp med motåtgärder för att klara de svåra försurningsproblemen. Grunden för markens produktionsförmåga och existensen av ett uthålligt skogsbruk håller på att undanröjas på grund av förhållanden som skogsbruket ej rår över. För att behålla ett uthålligt skogsbruk och tillgodose skogsindustrins behov av virke, både kvantitativt och ur kvalitetssynpunkt är det nödvändigt att få till stånd en storskalig kalkning/vitalitetsgödsling av skogsmark. Det bör framhållas att åtgärderna ej har produktionshöjande syfte. Av gjorda undersökningar är det uppenbart att hela länets skogsmark är i behov av åtgärder i form av kalkning/vitalitetsgödsling. I sammanhanget bör framhållas att kalkning/vitalitetsgödsling av skogsmarken, förutom att vara ett led i att bibehålla ett uthålligt skogsbruk och som även i fortsättningen kan tillgodose skogsindustrins råvarubehov även ger positiva effekter mot försurningen av sjöar, vattendrag och grundvatten. Skogsnäringen i är av vad som framgått ovan mycket betydelsefull för länet. Hotet för näringen på grund av försurningens och luftföroreningarnas inverkan på skogen uppmärksammades här . Försurningens och luftföroreningarnas inverkan på skogen är väl kartlagd och dokumenterad i långa mätserier, vilket möjliggör goda förutsättningar för vetenskaplig uppföljning av storskaliga försök med skogsmarkskalkning/vitalitetsgödsling. Med hänsyn till utsläppssituationen i kommer sydösra att bli mer utsatt för belastningar av mark och vatten på grund av luftföroreningar än övriga delar av landet. Vi kan förutsäga att förhållandena kommer att försämras under åtskilliga 10-tal år framåt. Det beror på att marken är ett system som återhämtar sig långsamt även om vi minskar beläst- ningen av sura ämnen. Om vi vill bibehålla skogsmarkens långsiktiga produktionsförmåga och hindra en fortsatt ekologisk utarmning måste vi förbereda oss för ett pro Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skogsmarkskalkning i och , 2. att hos regeringen begär att försöksverksamhet med ett skogskalkningsprojekt i enlighet med vad i motionen anförts igångsätts i , 3. att anslår 20 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit för försöksverksamhet med kalkning av skogsmark för /91. gram med kalkning och vitaliseringsgödsling. Dessa åtgärder måste genomföras så att de inte skapar nya miljöproblem. Innan ett storskaligt program med skogsvitalisering kan starta måste kunskaperna från pågående forsknings- och utvecklingsarbeten utvärderas och provas i praktisk skala. Ett praktiskt program för skogsmarkskalkning bör förberedas - med bl.a. arealmässigt relativt omfattande försök - under . För detta behövs statligt stöd. Därefter bör det storskaliga programmet kunna starta.