mot · GD02Jo617 · 1990-01-23 00:00:00 — De farligaste organismerna bedöms vara jordbruksväxter med potential att bli ogräs antingen genom att de förvildas eller korsas med släktingar, eller mikroorganismer som är avsedda att användas i jordbruket eller för att bryta ned miljöföroreningar. Så snart man laborerar med att sätta in egenskaper som ger en ekologisk konkurrensfördel är riskerna uppenbara. Men i ett större perspektiv kan många små miljömässiga missgrepp leda till kumulativa effekter, som kan bli allvarliga. Om tillstånd för frisläppande skall kunna ges, är det därför viktigt att bedömningarna görs från fall till fall. Den offentliga kontrollen av utomhusexperiment med gentekniskt manipulerade organismer är bristfällig i många länder. Det saknas kunskap hos myndigheterna och dessutom pågår en intensiv dragkamp mellan kommersiella intressen och miljöskyddet. Förbud mot frisläppande av gentekniskt manipulerade organismer infördes i . Varje dispens måste godkännas av . I finns riktlinjer som förbjuder alla fältförsök. EG:s miljöutskott ville införa krav på belägg för att frisläppandet inte får negativa effekter på miljön och folkhälsan, för samhällsnyttan av experimentet, för betryggande möjligheter att vid behov infånga eller förinta de frisläppta organismerna och krav på fullgott försäkringsskydd för experimen Krav på kompetent myndighet angavs. Bedömningar bör göras från fall till fall, enligt utskottet. Utskottet ansåg också bl.a. att utskottets förslag skulle vara minimiregler, och att varje land skulle ha rätt att skärpa reglerna. förslag föll med knapp majoritet. Det innebär att genmanipulerade organismer inte särbehandlas från annan teknik. Det innebär säkerligen att och kommer att få problem att behålla sin restriktiva inställning. Hur ska man då bete sig till dess man vet mer, till dess man vet tillräckligt? har till regeringen skrivit att . .det som närmast bör övervägas är en reglering liknande den som finns i eller den som förbereds för EG. ...I är medvetet frisläppande av genmodifierade organismer förbjudet i lag och regleringar finns eller förbereds i många andra länder, konstaterar . Regeringen har valt att ligga lågt. Det innebar att växtförädlingsföretaget utan vidare kunde släppa ut en gentekniskt förändrad raps i den svenska naturen. Att man skickade in en beskrivning till delegationen för hybrid-DNA-frågor var en överloppsgärning. Det fanns ingen lag som krävde det. Och finns fortfarande inte. Visserligen har regeringen brådstörtat sett till att ett bemyndigande fr.o.m. införts i växtskyddslagen. Men det är ett oanvänt och oanvändbart bemyndigande. Det ger regeringen rätt att agera när det gäller användning av genteknik i samband med växtodling. Det innebär t.ex. att bakterier i annan användning (oljebekämpning, metallutlakning, avfallsnedbrytning etc) inte berörs. Dessutom finns helt enkelt inga bestämmelser vare sig när det gäller anmälan eller något annat för en presumtiv gentekniker att bry sig om. Sanningen är att den som vill släppa ut en gentekniskt manipulerad växt eller bakterie i fortfarande inte behöver några som helst tillstånd. Därför är i den här frågan ännu ett laglöst land. Om vi inte snabbt får klara regler så är allt även fortsättningsvis tillåtet. Det är en orimlig situation. Det finns bara ett godtagbart ställningstagande. Om man accepterar resonemanget att det finns risker med frisläppande i naturen så måste man också acceptera att sådant frisläppande är förbjudet åtminstone till dess vi vet mer och det finns regler för hur prövningen ska gå till. Tredje världens räddning? Hungern i tredje världen orsakas inte främst av otillräckliga tekniska lösningar, utan snarare av orättvis nationell och global fördelning av resurser, brist på mat och rent vatten. Tack vare den gröna revolutionen och exporten av jordbruksteknologi från industrialiserade länder till tredje världen kan t.ex. nu exportera vete. Men dess befolkning fortsätter att hungra. Självklart skulle ökad tillgång till viktiga mediciner och inte minst medicinsk rådgivning vara av stort värde. Och det är här som den moderna bioteknikindustrin kommer in. Men det finns inga enkla tekniska lösningar. Bioteknik kan ge ny medicin och billigare medicin, men bioteknik och ny medicin innebär inte automatiskt god hälsa. Den moderna biotekniken kan också komma att göra ivärlden oberoende av viss import från u-världen. USA-företag försöker nu producera naturlig vanilj i laboratorier. Exemplet vanilj illustrerar bioteknikens möjligheter att överföra jordbruksproduktion i tredje världens länder till produktion i laboratorier och industrier i den industrialiserade världen. Den moderna biotekniken får inte leda till ytterligare en exploatering av tredje världen. måste medverka till internationella överenskommelser för hanteringen av biotekniken. Mångå länder använder bioteknik för att undersöka hur man kan skydda sig mot biologisk krigföring. Men kunskapen kan också användas för att ta fram nya vapen. Det är mikroorganismerna som är vapen i den biologiska krigföringen bakterier, virus och svampar. De kan användas för att döda. De kan också sättas in mot djur eller grödor för att störa ett lands försörjning och ekonomi. Den första generationen stridsmedel som bedömdes realistisk att producera med genteknik, bestod av toxiner. kommer sannolikt förbättrade tekniska lösningar, som gör produktionen av toxiner billigare. Den andra generationen genetiskt baserade stridsmedel som kan förutses, är kombination av B-vapen (bakterier) och C-vapen (toxiner). Genom att introducera genetiskt material, i en aktiv bakterie eller till ett virus som angriper människan, kan man tillverka ett B-vapen som på (timmar till dygn) verkar dödande. Denna utveckling strider klart mot B-vapenkonvention, men kan kanske döljas under begreppet B-skyddsforskning. I nästa steg kan det vara möjligt att människokroppens egna produkter kommer att användas vid B-krigföring. Det kan vara hormoner eller andra signalsubstanser, som endast behövs i små doser. Genom att få virus att innehålla information om hur sådana molekyler syntetiseras kan en helt ny typ av stridsmedel framställas, som kan tänkas vara dödlig eller prestationsnedsättande. Den svenske överbefälhavaren skriver i sin framtidsöversikt om omvärlden i FMI 2000 bl.a.: Användningen av kemiska stridsmedel kan vara stridsekonomiskt lönsamt... Möjligheterna att utveckla biologiska stridsmedel för förtäckt användning har ökat med gentekniken. Stridsmedel som utvecklas med hjälp av bioteknik är förhållandevis billiga. De kan också skräddarsys för att tjäna användarens ändamål. I av smittämnen kan man välja det mest lämpade för ens syfte beroende på vilka symptom man vill framkalla, hur lång inkubationstiden skall vara, smittväg etc. Det kan vara verksamt för sabotage mot speciellt känsliga funktioner i samhället. Forskningsinsatserna är omfattande. t.ex. tredubblade sina militära anslag till bioteknik . Många civila företag är kopplade till den militära verksamheten. De företag som tillverkade de kemiska bekämpningsmedel som användes i , ger nu resurser för att med hjälp av biotekniken få fram nya medel som också kan användas militärt. måste i nedrustningsarbetet aktualisera förbud mot bioteknikens utnyttjande för offensiv militär användning och för att förstärka kontrollfunktionerna i konventionen. Patent på liv? 4736866 är numret på ett av världens första patent på ett levande däggdjur. Det gavs i till en variant av en gentekniskt manipulerad mus. Musen hade "konstruerats för att som ett resultat av en viss behandling utveckla cancer. Det var en sorts mätsticka på cancerframkallande ämnen. För jordbruket står stora ekonomiska intressen på spel om patent på levande material blir verklighet också hos oss. Möjligheten att ta utsäde ur egen skörd kan försvinna. Djurpatent kan tvinga uppfödare att betala licenser och royalty för avkommor i flera generationer. Det europeiska patentverket (EPO) ligger i . Där är medlem. Utgångspunkt för EPO:s arbete är den s.k. Europapatentkonventionen, EPC. har konventionen tolkats så att patentering av växter och mikroorganismer är tillåten. Däremot är frågan öppen när det gäller djur. De mest kontroversiella frågorna har ännu alltså inte ställts i EPO, men kommer de! fins ungefär 5 000 ansökningar om biotekniska patent inlämnade till EPO. Det är inte minst amerikanska och japanska företag som söker patent på bioteknik i . Det finns bl.a. en ansökan på en gen som gör att växter kan förgifta de insekter som angriper dem. Man har sagt att giftet kan ha effekt mot ungefär 900 olika insekter och att det kan införas i ungefär 90 olika växter. Ett företag vill ha patent på en växt som producerar däggdjursprotein. Ett japanskt företag vill ha patent på grisar utan borst! Också mänsklig vävnad finns med bland patentansökningar från japanska företag. Det gäller monoklonala antikroppar och vissa proteiner. Antikropparna har man fått fram från celler erhållna genom en cellsammansmältning mellan muscell och människocell. Eftersom är anslutet till EPO så blir patent av det här slaget giltiga också i . Grundfrågorna gäller naturligtvis om vi överhuvudtaget har rätt att ändra den genetiska programmeringen av levande organismer - mikroorganismer, växter, djur och människor - och om vi ska ha rätt att ta patent på liv. Vi tycker inte det. Själva tanken att kunna ta patent på, göra anspråk på att i någon mening ha uppfunnit en växt eller ett djur eller överhuvudtaget något levande, är absurd. Hela den här frågan förtjänar att diskuteras utanför slutna expertgrupper. Innan det har skett, får vi inte låta oss köras över av en påstridig industri som vill skydda sina ekonomiska intressen. Fortsatt svensk forskningssatsning är nödvändig av flera skäl. I måste det finnas tillräcklig kunskap och kompetens för att kunna vara en del i det internationella samarbetet. Det måste skapas en kunskapsgrund för den Det måste också finnas en nationell kapacitet att bedöma och värdera den internationella utvecklingen och dess resultat. Vi anser att i samband med beslutet om den forskningspolitiska propositionen bör en kraftig förstärkning ges grundforskning inom bioteknikområdet. En riskvärdering kan vara utgångspunkt för forskningens ansvarstagande. När man kommer till regelrätta produkter kan ekonomiska styrmedel visa sig vara användbara. Så kan t.ex. en obligatorisk ansvarsförsäkring för gentekniskt framställda bioteknikprodukter resultera i att säkra produkter får låga , medan osäkra beläggs med ett högre belopp. På det sättet gynnas säkerheten och minskar risken att för tidigt gå ut på marknaden med dåligt undersökta produkter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning om bioteknik, 2. att hos regeringen begär förslag om en samlad heltäckande lagstiftning om bioteknik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en bioteknikinspektion, [att anslår ytterligare 2 milj. kr. till hybrid-DNA-delegationen för /91,'] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för att stimulera debatt och information om biotekniken, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att bevara den genetiska sekretessen,2] [att hos regeringen begär förslag om hur den genetiska informationen skall hanteras i samband med fosterdiagnostik etc. i enlighet med motionen,2] [att hos regeringen begär förslag om förbud mot genterapi på mänskliga könsceller,2] [att hos regeringen begär förslag till regler för användande av mänskliga vävnader inkl. fostervävnader,2] [att hos regeringen begär förslag till regler för forskning på befruktade mänskliga ägg, embryon och ,2] [att begär att regeringen i samråd med idrottsorganisationerna vidtar åtgärder mot utnyttjande av bioteknik för doping,2] 5. att hos regeringen begär förslag till förbud mot användning av genterapi på djur för livsmedelsproduktion, 6. att hos regeringen begär förslag till regler för användande av genterapi på djur i forskning och för produktion av nödvändiga läkemedel, i enlighet med motionen, 7. att hos regeringen begär förbud mot skapande av mosaikdjur, 8. att hos regeringen begär förslag till förbud mot frisläppande av gentekniskt förändrade organismer i naturen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förhindra att patent på levande organismer blir giltiga i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella åtgärder angående bioteknik,4] [att hos regeringen begär initiativ till att förhindra att biotekniken utnyttjas för offensiva militära syften,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskvärdering för forskning och obligatorisk ansvarsförsäkring för tillämpning inom biotekniken.3] Per-O la () () () () () () () 31989/90: L808