ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Bo532 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o532 av och (båda mp) Sjuka barn i sjuka hus Barn från 0 till har ett mycket lågt immunförsvar och borde inte behöva vistas i problemhus med sjuka-hus-sjukan. Alla sådana hus måste saneras. Vi måste minska allergier och eksem, vi måste minimera risken för sjukdomar i andningsorganen. Vi måste bygga hus som man kan leva och vara frisk i, - inga mögel- eller radonhus - inga farliga träimpregneringsmedel - inga spånskivor som avger formaldehyd - inga heltäckningsmattor som kryllar av dammkvalster och andra mikroorganismer och dessutom är elektrostatiskt laddade - inga plastmattor som avger flyktiga organiska ämnen - inga giftiga färger - ingen plastinredning som redan vid en obetydlig eldsvåda avger klorgas som i sig är dödlig och därmed farligare än själva eldsvådan - inga cancerogena isoleringsmaterial I vissa skolor måste barnen medicinera hårt för att över huvud taget kunna vistas i skolans lokaler, därför måste skollokalerna saneras från miljösynpunkt. Det skall t.ex. ske genom att ventilationssystemet rensas och sedan noggrant injusteras. Det termiska klimatet måste regelbundet kontrolleras. Skyddsombud som fått en ordentlig utbildning på detta område är en förnämlig resurs för kontroll av klimatet i innemiljön. Kvalitetskontroll av inneluften skall införas på alla barnstugor och skolor. VDN-fakta skall redovisas för byggmaterial och inredningsmaterial. Alla sådana risker för att hus blir sjuka skall byggbranschen vara väl medveten och kunnig om och ha ett ansvar för. finns kunskaper, teknik och material för att bygga sunda hus och för att se till att de så förblir under sin livstid. Byggprocessens parter måste ta sitt ansvar och omvandla teorierna till ett sunt byggande också ute i praktiken. Våra barn skall inte med sin hälsa behöva betala det ur alla synvinklar osunda byggande som ger sjuka hus till resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder skall vidtas för att undvika att fler sjuka hus byggs och att de som finns saneras så att barn inte skall behöva bli sjuka på grund av dålig kvalitet på boendet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett strikt ansvar skall åläggas byggmästare eller motsvarande att allergieller sjukdomsframkallande material inte får komma till användning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att fastighetsägare i nästa led skall ansvara för att sjuka hus inte får uthyras till bl.a. barnstugor så länge sjuka material eller förhållanden av osunt slag råder i huset. 1989/90 Bo532
mot · GD02Bo533 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo533 Forskning och utveckling inom geoteknikområdet Geoteknikerns roll i byggprocessen är undanskymd, trots att en väsentlig del av byggprojektkostnaderna kan påverkas positivt genom tillgodogörande av geoteknikerns kompetens. I Geoplan 90 (G19:1986) uppskattas merkostnaderna för skador och tvister till ca 500 milj. kr. Nybyggnadsreglernas utformning innebär i många avseenden helt nya angreppssätt som, för att leda tillämpningarna i önskvärd riktning, kräver fortsatt utveckling. Detta är tre konstateranden som rimmar illa med den låga volym av forskningsmedel inom ramen för t.ex. BFRs verksamhet, som ställs till denna sektors förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en satsning på forskning och utveckling inom geoteknikområdet.
mot · GD02Bo534 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (c) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:N446 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det i motion 1989/90:N446 yrkande 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära att direktverkande el inte skall tillåtas i nyproducerade bostäder och lokaler samt krav ställas på alternativa uppvärmningsmöjligheter i de fall elström i nyproduktionen används för uppvärmning i luft- och vattenburna värmesystem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det i motion 1989/90:N446 yrkande 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära att statsbidrag skall utgå till återuppbyggnad av den kommunala energirådgivningen.
mot · GD02Bo536 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo536 av m.fl. (m) Kommunerna och naturresurslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo420 hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att ännu tydligare än vad som skett för kommunerna klarlägga de intressen som naturresurslagen har att tillgodose. () () () ()
mot · GD02Bo537 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o537 av m.fl. (mp) Planering av bostäder för källsortering av avfall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo819 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om planering av bostäder m.m. för att underlätta källsortering av sopor. () ()
mot · GD02Bo538 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo538 av m.fl. (mp) Obligatoriska planer om cykelbanor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T342 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om obligatoriska cykelplaner i kommunerna enligt vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär att reviderar anvisningarna Cykeln i stadens trafiknät enligt vad som anförs i motionen. () () ()
mot · GD02Bo539 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o539 av m.fl. (c) Älvskydd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd av outbyggda älvar. () () () () () ()
mot · GD02Bo540 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o540 Utåtgående entrédörrar i offentliga lokaler Mångå av de hundratals olika detaljbestämmelser vad gäller byggande av bostäder och liknande, är ofta helt onödiga och bidrar bara till att fördyra bostadsbyggande. Det finns dock bestämmelser som faktiskt skulle kunna vara skillnad mellan räddning och katastrof. Det gäller dörrar i offentliga lokaler. För det mesta finner man i att dörrar till offentliga lokaler, och det kan vara frågan om allt från restauranger och affärer till försäkringskassor och postkontor, går inåt då man skall träda in i lokalen. När en person lämnar en sådan lokal måste man alltså dra dörren mot sig, medan ingång sker genom att man skjuter dörren. Vid en nödsituation, speciellt tänker jag på bränder, inträffar det som är så allvarligt. Den förste person som vid brand rusar till en dörr som går inåt, följs snabbt av andra som befinner sig i lokalen. Dessa personer pressar nu på och det är lätt att det blir panik. Personen längst fram har ingen möjlighet att skjuta dörren mot sig eftersom han pressas bakifrån. Katastrofen kan därför vara ett faktum. I finns ett krav på att alla dörrar i offentliga lokaler måste gå utåt just med tanke på katastrofsituationer. Detta borde vara fallet också i . Det är självfallet omöjligt att kräva att alla dörrar som går inåt skall bytas ut. Däremot är det möjligt och eftersträvansvärt att vid nybygge och ombyggnader stadga att dörrar skall gå utåt. Detta förslag skall definitivt inte ses som en vilja och iver att komma med ytterligare detaljbestämmelser. I stället är det en fråga om att rädda liv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regel för dörrar i offentliga lokaler. gotab 99705, 1990
mot · GD02Bo541 · 1990-01-25 00:00:00 — av () Direktverkande elvärme 1989/90 Bo541548 I huvudtitel föreslås ett generellt förbud (med vissa undantag) mot installation av direktverkande elvärme, samt krav på byggnadslov för sådana installationer (ändringar i ). Förslaget har utformats av plan- och bostadsverket efter bindande direktiv. Motivet har varit att motverka långsiktiga bindningar till el. Utan att i detta sammanhang ifrågasätta det berättigade i att generellt motverka elanvändning vill jag ändå ifrågasätta den nu föreslagna åtgärdens effektivitet när det gäller att nå detta mål. Om man väljer att motverka direktverkande el utanför fjärrvärmeområden finns det två fungerande alternativ: Vattenburet system med oljepanna. Ökad förbränning av olja eftersträvas inte av någon. Vattenburen eller luftburen uppvärmning med elpanna. Dessa alternativ skapar egentligen samma bindning till el som man försöker motverka. Skillnaden är bara att dessa system är mera energikrävande och alltså ökar elanvändningen. 1 installationsskedet orsakar systemen dessutom en merkostnad med för en normalvilla (plan- och bostadsverkets beräkning). Detta är lågt räknat. Om elpannan en gång skall ersättas tillkommer i dagens penningvärde en ytterligare kostnad för den enskilde med t.ex. för en kombipanna, samt för en skorsten. I de flesta nybyggda småhus krävs dessutom ett nytt, särskilt utrymme för pannan, som grovt kan kostnadsberäknas till . Med hänsyn till att ingen el sparas fram till en eventuell konvertering (från eluppvärmning till t.ex. fast bränsleförbränning) måste de uppvärmningsformer förslaget om ändring av PBL stimulerar sägas skapa oönskade effekter på samhällsekonomin, liksom på den enskildes ekonomi. Detta gäller då både elkostnader och nödvändiga investeringar. De som strävar efter att på olika sätt hitta ersättningar för den el som försvinner om kärnkraften avvecklas tänker sig främst en utveckling med ökad förbränning av fastbränslen. Särskilt för uppvärmning synes detta vara det enda verkligt gångbara alternativet utanför fjärrvärmeområden. 1 1989/90. Det är allmänt sett orimligt att lägga konverteringskravet (från el till fastbränslen eller annat) på de enskilda villorna eller hushållen. Nackdelarna med detta är stora: - Installationskostnaderna är höga. - Det krävs nya distributionssystem för torv, flis m.m. till hushållen, system som i sig är energikrävande. - Problemen med utsläpp från många små förbränningsanläggningar är inte lösta - och är förmodligen svårlösta även , till försvarbara kostnader. Den konstruktiva lösningen på det problem en eventuell kärnkraftsavveckling skapar i detta sammanhang är självklar. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till lag om ändring i planoch bygglagen (1987:110) om direktverkande elvärme. 1989/90 Bo541
mot · GD02Bo542 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o542 Bygglovsbefrielse för ändrad verksamhet i lantbrukets ekonomibyggnader I 8 kap 1 § i föreskrivs byggnadslov för att ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller delvis för väsentligen annat ändamål än det byggnaden senast använts till. Denna bestämmelse har medfört oklarheter vilka regler som gäller för byggnader inom lantbruket som används för annat ändamål än de är avsedda för. Ekonomibyggnader för t.ex. förvaring av grödor används ofta säsongsmässigt för andra ändamål. Det kan bl.a. vara lagring av industrivaror eller uppställning av , fordon m.m. Tillfällig användning av en ekonomibyggnad kräver inte byggnadslov och rimligen bör säsongsmässig användning jämställas med tillfällig användning och vara bygglovsbefriad och om så befinns nödvändigt lagstiftningen ändras i enlighet härmed. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bygglovsbefrielse för ändrad verksamhet i lantbrukets ekonomibyggnader.
mot · GD02Bo547 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o547 av och (båda s) Mulltoalett inom detaljplanelagt område Intresset för mulltoalett istället för vattenklosett har ökat . Genom tillstånd från miljö- och hälsoskyddsnämnden kan en ägare såväl till en permanentbostad som till ett fritidshus få rätt att installera mulltoa. Rättsläget är dock oklart, om en kommun har rätt att upprätta en ny detaljplan för permanent bostadsbebyggelse, där det föreskrivs att enbart mulltoalett får användas. Denna oklarhet måste undanröjas. Därför bör av berörd lagstiftning uttryckligen framgå, att den aktuella föreskriften får tas in i detaljplan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten att föreskriva mulltoalett inom detaljplan.
mot · GD02Bo548 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo548 av m.fl. (c) Bygglov för ekonomibyggnader på jordbruksfastighet I budgetpropositionen har regeringen lagt förslag om ändring av den nuvarande (PBL). Det innebär att ett generellt krav på bygglov införs för att installera direktel i alla byggnader utom fritidshus. Det får även till följd att det kommer att krävas bygglov även i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk. Vi motsätter oss detta. Vi anser att eventuell installation av direktel i ekonomibyggnader inte påverkar elanvändningen och avstyrker förslaget i den delen. har i en särskild motion tagit upp problemet med direktverkande el varför vi hänvisar till den i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1989/90:100 (bil 13), förslag om ändring i vad gäller införandet av bygglov för ekonomibyggnader på jordbruksfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02Bo549 · 1990-01-24 00:00:00 — av m.fl. (mp) Handikappades deltagande i samhällsplanering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So313 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades deltagande i samhällsplanering och byggande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av olika typer av boende. () ()
mot · GD02Bo550 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo550 av m.fl. (mp) Vattenkraftsexploatering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo858 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vattenkraftsutbyggnadsepoken bör vara slut och att de i motionen uppräknade hotade vattendragen skall skyddas från exploatering, 2. att beslutar att Haverö strömmar skall skyddas från vidare exploatering i enlighet med vad som anges i motionen, 3. att beslutar att skall skyddas från vidare exploatering i enlighet med vad som anges i motionen.
mot · GD02Bo551 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o551 av m.fl. (s) Bygglov för brunnsborrning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo861 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad lagstiftning för att ge kommunerna möjlighet att pröva tillstånd för brunnsborrning. () ()
mot · GD02Bo552 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo552 av m.fl. (m) Åtgärder för att underlätta bosättning på landsbygden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo268 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta bosättning på landsbygden. () () () () () () () ()
mot · GD02Bo553 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo553 av och (båda s) Frågan om vi skall handskas med vårt avfall är viktig. Avfallet är, fel hanterat, en miljöfarlig restprodukt som förorsakar miljöförstöring på flera olika sätt. Rätt hanterat kan åtminstone stora delar av avfallet bli en tillgång som samhället kan nyttiggöra sig på olika sätt. För att det skall bli möjligt krävs det att avfallet sorteras så att olika sorters avfall kan tas om hand på ett sätt som står i samklang med naturen. Skall sorteringen lyckas måste en så stor del av hushållen som möjligt engageras i arbetet. En förutsättning är att bostäderna och kringutrymmen är så ordnade så att sorteringen vid källan kan göras enkelt och hygieniskt. I första hand mäste köksinredningen anpassas till de nya förutsättningarna. Ett flertal tillverkare av köksinredningar arbetar med att utveckla inredningar anpassade till källsortering. bör kravet ställas på byggherrarna att i all nyproduktion, och i sådana äldre bostäder som renoveras och där det är möjligt, planera och utrusta lägenheterna så att källsortering kan ske. Detta bör tas med i byggnorm. Den enskilda människans motiv för att ta pä sig det extra arbete som sortering kan utgöra, är ofta ideellt. Man vill bidra till en renare miljö. Därför är en andra förutsättning för att källsorteringen skall lyckas att man vet att arbetet har betydelse för miljön. Därför bör kommunerna åläggas att i samband med upprättande av kommunala avfallsplaner bedriva ett intensivt informationsarbete kring dessa frågor. Såväl hur sorteringen skall gå till som hur det sorterade avfallet sedan tas om hand. Vi anser att ett statligt bidrag för att bygga upp en sådan informations- och rådgivningsverksamhet i kommunerna bör prövas. Det skulle kunna bidra till att'få den nödvändiga bredden på verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tillägg till byggnorm om utrustning för källsortering, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om kommunernas ansvar för informations- och rådgivningsverksamhet om avfallshanteringen.1] () () 1989/90 Bo553 1 1989/90:Jo869
mot · GD02Bo554 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo554 av och (båda c) Radon i bostäder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo871 hemställs att hos regeringen begär fortlöpande redovisning av arbetet med radon i bostäder.
mot · GD02Bo555 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Bo555 av m.fl. (fp) Direktverkande elvärme Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N477 hemställs att med avslag på regeringens framställan avvaktar med ställningstagande beträffande förbud mot direktverkande elvärme till dess att den av regeringen utlovade energipropositionen föreligger. () ()
mot · GD02Bo556 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo556 av m.fl. (vpk) Lagen om hushållning med naturresurser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo873 hemställs att hos regeringen begär förslag om att skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark inordnas under lagen om hushållning med naturresurser. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Bo558 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo558 av och (båda m) Underlättat småhusbyggande m.m. på landsbygden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo271 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder - bl.a. vissa ändringar i PBL - för att underlätta byggande av villor och fritidshus på landsbygden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i fastighetsbildningslagen.
mot · GD02Bo559 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Bo559 av och (båda c) Bygglovshanteringen av eldstäder m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fö723 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bygglovshantering i samband med värmeanläggningar och eldstäder avbyråkratiseras.
mot · GD02Bo560 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till ' 1989/90:Bo560 av och (båda s) Ändring i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo321 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av att de hänsyn en fastighetsägare skall ta av naturvårdsskäl skall ses i förhållande till hela den juridiska fastigheten.
mot · GD02Fi19 · 1990-01-29 00:00:00 — Motion till 1989/90: Fil 9 av och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:65 om statliga lån 1989/90 till och kommuner Fil9-23 I propositionen föreslår regeringen att staten skall ge ett lån på 900 milj. kr. till samt till kommun. föreslår regeringen sorn grädde på moset att det medges räntefrihet på lånet. Denna räntebefrielse ger, i nuvarande ränteläge, och kommuner ett tillskott på ca 187,5 milj. kr. En subvention som alla andra kommuner och dess invånare får vara med och betala. Enligt vår uppfattning är det framlagda förslaget förvånande. Vi kan inte finna något i propositionen som sakligt pekar på att nämnda kommuner i något avseende har en ekonomisk ställning som motiverar särskilt stöd från staten. Alla de skäl man tar upp i propositionen såsom investeringar i gator, kommunikationer, kultur, fritid, social struktur och näringslivets behov, är inte specifika för och kommuner. Exakt samma problem brottas de flesta kommuner i vårt land med. Att dessa två kommuner hamnat i ett ekonomiskt prekärt läge beror på dåligt socialdemokratiskt styre. Att skattekraften har minskat, framför allt i , beror på att socialdemokraterna där kraftigt har höjt den kommunala utdebiteringen. Självfallet får detta till följd att många människor hellre flyttar till kommuner som har lägre kommunalskatt och ändå sköter sin ekonomi bättre. Detta förslag om förmånliga lån är utmanande, speciellt med tanke på den skatteuppgörelse som träffats mellan regeringen och , eftersom finansieringen av skatteuppgörelsen leder till ökade kostnader för invånarna i kommuner med landsbygd. Det är djupt olyckligt att lägga upp politiken på sådant sätt att stora motsättningar skapas mellan kommuner av olika storlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen. () ()
mot · GD02Fi201 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi201 av m.fl. (m) Avskaffande av tvångssparandet Efter en uppgörelse i finansutskottet antog en lag om tillfälligt sparande . Syftet med åtgärden angavs vara att minska överhettningen i ekonomin genom att minska utrymmet för privat konsumtion. Enligt årets finansplan ökade den privata konsumtionen 1989 , vilket kan jämföras med tillväxttakten i hela ekonomin på . Den långsamma konsumtionsökningen kan dock inte förklaras med tvångssparandet. Enligt " växte den privata konsumtionen mellan och med . Efter en analys av den privata konsumtionens stagnation konstaterade i decembernumret av sin månadsöversikt följande: Det s.k. tvångssparandet, som infördes , ser därmed inte ut att ha haft någon större effekt på hushållens köplust. (SCB Indikatorer 1989:12) Sedan på regeringens förslag beslutat slopa tvångssparandet för de lägsta inkomsttagarna och att till dessa återbetala inbetalade medel, har den enda del av systemet som kunde tänkas få någon effekt tagits bort. Inkomsttagare som inte lever helt utan marginaler kan lätt parera tvångssparandet genom att minska annat sparande eller öka sin skuldsättning. Därmed skapar tvångssparandet bara problem. Det kräver särskilda uppbörds- och återbetalningsrutiner. Vidare sker det en ansamling av köpkraft, som släpps loss då konsumtionsbenägenheten kan vara betydligt högre än den väntas bli 1990 (enligt finansplanen , dvs. samma som den totala tillväxttakten). Vid ett framträdande i har dessutom finansministern erkänt att det lagstadgade tillfälliga sparandet inte fått avsedd effekt. bör därför nu besluta att uppbörden av ytterligare tvångssparmedel skall avbrytas redan före det första inbetalningstillfället och att redan inbetalade medel avseende 1989 skall återbetalas till samtliga berörda senast . 1989/90 Fi201-204 1989/90 Fi201 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avskaffa tvångssparandet fr.o.m. det första inbetalningstillfället , 2. att beslutar att inbetalade medel skall återbetalas senast . () ()
mot · GD02Fi202 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi202 av och (båda m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A423 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en sänkning av skattetrycket är nödvändigt för en positiv näringslivsutveckling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att monopol, t.ex. inom vårdsektorn, bör avskaffas för en positiv utveckling av tjänstesektorn. () ()