ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo602 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo602 av () Veterinärutbildning i Lantbruksstyrelsen i ansvarar för organisation och bemanning bl.a. av distriktsveterinärstjänstema. har vakanserna i blivit allt fler. är 11 av totalt 21 tjänster vakanta. Arbetsförhållandena för de kvarvarande är oacceptabelt tunga. Viss hjälp har kunnat erhållas genom lånade vikarier. Norrbottensveterinärema har långa resor och mycket omfattande jourtjänstgöring samt tvånget att ersätta vakanta veterinärtjänster. Detta gör att upplevs som alldeles särskilt tungarbetat. Risken är överhängande att ytterligare veterinärer lämnar länet beroende på den svåra arbetssituationen. Erfarenhetsmässigt vet man att det säkraste sättet att skaffa utbildad personal till norra är att utbilda dem där. Av dessa skäl har förra budgetåret fått ytterligare 20 utbildningsplatser för sin läkareutbildning. Det är samma skäl som gör att bibliotekarieutbildningen i haft delar av sin utbildning utlokaliserad till för att täcka en brist på bibliotekarier i norra . Samma resonemang ligger också till grund för att den religionsvetenskapliga linjen i utlokaliserats till . Det råder brist på personal med religionsvetenskaplig utbildning inom i norra . Veterinärer utbildas endast vid i . För att råda bot på bristen av veterinärer i norra vore en möjlig väg att som en engångsåtgärd utlokalisera delar av veterinärsutbildningen i till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att utlokalisera delar av veterinärutbildningen till .
mot · GD02Jo604 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo604 av () Forskningen om vattendrag Det främsta skälet till att vi fortfarande har en vattenutbyggnadsdebatt är att kunskapen är dålig, både om vad som hänt tidigare och om vad som skulle hända vid fortsatt utbyggnad. Syftet med en forskningsförstärkning skulle vara tredelat: (1) att följa upp vad tidigare vattenkraftutbyggnader har inneburit ekologiskt, (2) att fördjupa kunskapen om ekologin runt naturliga rinnande vatten, (3) att studera förekomsten och utbredningen av naturvärden längs rinnande vatten. Kort sagt skulle målsättningen vara att bevara och förstärka kunskapen om rinnande vatten och deras omgivningar. Sådan kunskap blir alltmer splittrad på grund av forskningens specialisering, olika projekts kortsiktighet osv. Den önskvärda forskningen bör vidare ta ett överordnat grepp på vattendragen, inte förlora sig i detaljer om enskilda organismer och speciella fenomen utan förklara strukturer och funktioner på ekosystemnivå för vatten, stränder och omgivande landområden och för hela vattensystem. och älvstränder brukar anses bevarandevärda därför att de är så artrika. Vad gäller växt- och djurvärden är det verkligen inte glesbygd som förstörs vid älvutbyggnader utan de riktiga tätorterna. Men hur många arter av växter och djur finns egentligen på stränder och i vattnet längs en outbyggd Norrlandsälv? Ingen vet det . Det finns ungefär 40 000 växt- och djurarter totalt i . Börjar man räkna, inser man, att man borde kunna träffa på uppemot 10 000 arter vid en enda älv. Ett enda kraftverk berör kanske 3000 arter. En bra undersökning före ett kraftverksbygge kan ta upp 300500 arter i bästa fall, i de flesta fall många färre, och då oftast bara triviala arter. Även efter en god undersökning fattas alltså 2 500 arter. Vilka är de? Är de viktiga, sällsynta, utrotningshotade osv? Har vattendomstol och regering verkligen tillräckligt stort underlag för att kunna besluta? Det finns alltså här en väldigt stor gråzon, som vi inte vet något om. När det sedan kommer till relationer mellan arter blir det ännu mer komplext. Det stora problemet för ekologer är att de aldrig kan ge raka, entydiga svar. Standardsvaret är vanligen det beror på. Detta gör att man kommer till korta gentemot tekniker och ekonomer. När det gäller naturvårdsekologi är det svårt att ge enkla och politiskt lockande svar. Det är i högsta grad påtagligt när det gäller rinnande vatten, delvis på grund av att sammanhangen är så ytterst komplexa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkt forskning kring rinnande vatten. 1989/90 Jo604
mot · GD02Jo605 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo605 av m.fl. (s, m, c) Skogsforskning i har etablerat en sydsvensk skogsforskningsavdelning i och vid . Avdelningens forskningsprogram avseende den sydsvenska lövskogen bör utökas. Lövskog utgör en stor andel av skogarna i sydöstra (, och län ). Försöksområdets läge vid norr om kan förklara den låga forskningsinsatsen i lövskogen, eftersom området ligger utanför de riktiga ädellövskogsområdena. Det finns flera skäl till att väsentligt öka skogsforskningen inriktad på lövskog, såväl ädellövskogar som björk-, asp- och alskogar. Några av de viktigaste är följande: - Lövskogen spelar en allt viktigare roll i det sydsvenska småskaliga skogsbruket. Småskalig produktion av exempelvis ek genom att utnyttja de allra bästa, men ofta till ytan små ståndorterna, kan vara ett lönsamt komplement. - Efterfrågan på lövträdsvirke och därmed priserna har haft en gynnsam utveckling . - Ståndortsanpassningen i skogsbruket måste nödvändigtvis förbättras. Valet av trädslag är en av åtgärderna för ståndortsanpassning och lövträden kommer också av denna anledning att spela en större roll. - Skogsskadorna till följd av ökande nedfall av luftföroreningar och den markant ökande surhetsgraden i skogsmarken accentuerar ytterligare kravet på ståndortsanpassning med lövträd som eventuellt vitalitetshöjande inslag i skogslandskapet. - Skogens mångbruk kommer att utvecklas ytterligare. Det tätortsnära skogsbrukets utformning för friluftsliv och rekreation behöver förfinas. Lövskogen kommer att vara ett omfattande inslag i de sydsvenska tätortsnära skogarna. - i ett globalt perspektiv på kan man förvänta stor efterfrågan på hårda trädslag som ek, bok, ask och alm. - Skogsforskningen måste förutse en framtida situation då ökad kunskap om lövskogarna behövs och starta den långsiktiga forskningen. Utöver lövskogarna är följande ämnesområden av särskild vikt för : - luftföroreningar och skogsskador - kalkning och vitaliseringsgödsling av skogsmark - marknadsföring och förädling av lövträdvirke. Den ovan skissade forskningsproblematiken motiverar en ny lokalisering av försöksstation/försöksområde inriktad på de aktuella frågorna. med dess breda spektrum av olika lövskogstyper representativa för är en synnerligen lämplig lokalisering. Exempelvis BräkneHoby med lång utbildningstradition inom skog och jordbruk kan vara en lämplig lokaliseringsort. Riklig tillgång på försöksskogar finns i olika delar av länet. I bör därför, som en del av den etablerade forskningsverksamheten vid , inrättas en försöksstation för skogsforskning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att, som en del av den etablerade forskningsverksamheten vid , inrätta en försöksstation för skogsforskning i . 1989/90 Jo605
mot · GD02Jo607 · 1990-01-22 00:00:00 — 2 1989/90:L802 gotab 99842, 1990
mot · GD02Jo608 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo608 av () Veterinärutbildning till Tillgången på veterinärer i Norrlandslänen är begränsad. I är nära var tredje tjänst vakant och svårigheterna att besätta särskilt tjänsterna i både och inland är stora. Bristen på veterinärer i renskötselområdet upplevs nu också som ett hot mot rennäringens utveckling och framtid. Uteblivna slaktuttag får förödande konsekvenser för renbetet med bl.a. överbetning som följd. För stora renantal i samebyarna motverkar även nyrekrytering och utsätter rennäringen för stark kritik från andra näringar och befolkningsgrupper i renskötsellänen. Den nuvarande veterinärutbildningen bedrivs i . Under senare är har antalet utbildade kvinnliga veterinärer varit i majoritet. Många av de nyutexaminerade väljer tyvärr inte distriktsveterinärtjänsterna i norr, som innebär en tung tjänst med långa reseavstånd mellan förrättningsorterna. All erfarenhet visar att av den utbildning som utlokaliseras till har effekten varit en bättre rekrytering till länen i norr i framförallt bristyrken som läkare m.fl. av de universitetsstuderande i kommer också från Norrlandslänen. För att åstadkomma en förbättring av rekryteringsförutsättningarna till norra bör därför en veterinärutbildning starta vid i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av veterinärutbildning vid i .
mot · GD02Jo612 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo612 av och (båda c) Utbildningen av hovslagare Intresset för hästuppfödning med olika inriktning är stort. Det innebär att antalet hästar i landet är stort. En mycket viktig sak när det gäller skötseln av hästar är att hovvården är riktig och att den sköts på ett bra sätt. Att hovvården fungerar är viktigt ur många synpunkter: skall hästen kunna utföra ett arbete, det kan vara en arbetshäst (inte så många ), ridhästar eller travare, så måste hästen vara skodd på ett riktigt sätt. Ur djurskyddssynpunkt är det ett viktigt krav att hovvården sköts på ett riktigt sätt. Hovvården utförs oftast av speciellt utbildade hovslagare och sällan av djurägaren själv. Det finns alltså ett behov av att det finns ett tillräckligt stort antal utbildade hovslagare. Till detta kan läggas att i många fall så utför dessutom hovslagarna den mycket viktiga klövvården på korna. Hovslagaren eller klövvårdaren är en viktig person och det är därför angeläget att utbildningen av hovslagare och klöwårdare sker i tillräcklig utsträckning. sköts utbildningen för hovslagare och även klövvårdare av , utbildningen är förlagd till . Enligt de uppgifter vi fått så avser att lägga ner denna utbildningen, orsaken till varför man inte tänker fortsätta en så här viktig utbildning känner vi inte till. Enligt vår uppfattning är det viktigt att det kontinuerligt finns en hovslagarutbildning i landet och eftersom den bedriver i är landets enda utbildning av detta slag, bör den vara kvar. Vi anser att skall ge i uppdrag att fortsätta hovslagarutbildningen tills man kan presentera en annan tillfredsställande lösning på utbildningen till hovslagare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående hovslagarutbildningen.
mot · GD02Jo613 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo613 av och (båda c) Gammelkroppa skogsskola I Gammelkroppa finns den äldsta och enda skogsskolan i landet. Den har ett statligt stöd som kraftigt understiger statens kostnader för skogsteknikerutbildningen vid . Enligt uppgår kostnaden vid till . per årsstudieplats /89. Av denna kostnad bidrog staten . Det är rimligt att Gammelkroppa skogsskola erhåller statsbidrag i samma nivå som för sina 18 årsstudieplatser för skogsteknikerutbildning. Det statliga stödet till Gammelkroppa bör därför räknas . för /91. Ovanstående bidrag skulle i huvudsak täcka den erforderliga lönekostnaden för lärare samt kostnaden för extra lärare och viss del i administrationskostnaden. Skolans kostnader för drift och underhåll av byggnader m.m. täcks inte av det begärda anslaget till utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar höja driftsbidraget för till . för /91. () ()
mot · GD02Jo614 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo614 av m.fl. (s) Hovslagarskolan i enda hovslagarskola finns i . Skolan är statlig och drivs i () regi. Där utbildas 16 elever i varje kurs. Blivande veterinärer får också den här delen av sin utbildning vid skolan. Lärartätheten är mycket hög. Detta och vissa andra omständigheter gör att driftskostnaderna är höga. Å andra sidan är skolan en av de få statliga institutioner som genom att sko hästar till rimliga kostnader drar in pengar till sin verksamhet. Efterfrågan på välutbildade hovslagare är stor. Förutom hästar som skall skos har vårt land mycket höga ambitioner när det gäller klövvården för kor och andra klövdjur. Det ingår som en viktig del i vårt förebyggande djurskydd. Enligt uppgift hotas nu hovslagarskolans framtid genom de besparingsåtgärder som SLU vill genomföra. tillbaka pågår diskussioner med och kommun om ett övertagande av skolan som i så fall skulle betraktas som en gymnasieutbildning med riksintagning. Om ett ändrat huvudmannaskap skulle bli aktuellt anser vi att staten, med de speciella omständigheter som råder, bör ta ett större ekonomiskt ansvar än vad som är normalt. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Ett alternativ är att skolan även fortsättningsvis drivs i statens regi. Under alla förhållanden bör skolans framtid snabbt klarläggas. Det är enligt vår mening viktigt att tillgången till kunniga hovslagare inte äventyras. Hästsporten växer snabbt över hela landet. Den når människor över generationsgränserna. Den har många utövare både i tätorter och på landsbygden. Bland de yngre utövarna dominerar flickorna, som i andra idrotter har svårt att hävda sina intressen. Det är således angeläget för ridsporten, men också av andra skäl, att utbildningen av hovslagare garanteras . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens ansvar för hovslagarutbildningen. () () 1989/90 Jo614
mot · GD02Jo615 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo615 av och (båda fp) Utbildning om bekämpningsmedel Alla växtskyddspreparat som används yrkesmässigt i jordbruket är registrerade i klass 1 eller 2. För att få använda dessa krävs speciell behörighet. För klass 1-preparat krävs tillståndsbevis vid inköp av växtskyddsmedlet. Flera av de medel som var registrerade i klass 2 är uppklassade till klass 1. har de flesta lantbruksnämnder hållit kurser för att utbilda användarna. Det planeras även kurser . Anslutningen till kurserna har varierat på olika platser i landet. har intresset för kurserna varit dåligt bland lantbrukarna bl.a. i länen runt och . Att tillslutningen inte varit särskilt stor kan troligen delvis härledas till kursavgiftens storlek. En 4-dagarskurs kostar och till detta kommer den förlorade arbetsinkomsten. Det är värdefullt om bönderna skaffar sig behörighet eftersom det innebär en utbildning om riskerna med preparaten och hur spill och överdoseringar undvikes. Likaså är det utomordentligt viktigt att användarna är kunniga i hantering, skyddsbehov och skyddsutrustning för egen del. En viktig faktor, för att nå bättre miljömedvetenhet och kunnande om miljöns känslighet, är just utbildning om hur preparat som kan skada miljön skall användas för att nå bästa effekt med minimal dosering. betalar lantbrukarna en särskild avgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Avgiften är på varans pris, uppdelad så att går till jordbrukarnas regleringskassa och är en miljöavgift. För att få en bättre stimulans till utbildning borde ett visst stöd kunna ges till kursverksamheten så att deltagarkostnaderna kan sänkas. Detta stimulansstöd bör kunna tas ur den miljöavgift som lantbrukarna redan betalat då varan inhandlats. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansstöd till utbildning om bekämpningsmedel. () () 1989/90 Jo615 gotab 96012, 1990
mot · GD02Jo618 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo618 av och (båda c) Veterinär är ett s.k. legitimationsyrke. Det innebär bl.a. att det ställs höga internationella krav på utbildningen för att legitimationen ska vara giltig i flera länder. Utbildningssituationen på veterinärmedicinska fakulteten vid SLU är ansträngd. Det saknas ekonomiska medel för att genomföra viktiga utbildningsmoment. Det leder till att studenter i vissa fall går miste om viktiga delar i utbildningen. Detta är allvarligt, inte minst mot bakgrund av de starka krav på djurhälsovård och djurskydd som samhället ställer. Dessutom riskerar utbildningen att förlora sin internationella status. Vi föreslår därför att 2 milj. kr. tilldelas SLU för förstärkningar inom veterinärutbildningen /91. Agronom- och hortonomutbildningen vid SLU är nu under utredning. har satsat på nya inriktningar på linjerna för att ytterligare förstärka utbildningen. Det handlar om en ny utbildning inom bioteknikområdet och livsmedelsområdet. Vi anser att det är angeläget med en fortsatt god utbildningsstandard på utbildningslinjerna. Biologisk produktion kommer att spela en stor roll i det framtida samhället. För att genomföra de planerade utbildningsförstärkningarna inom bioteknik och livsmedel anser vi att det krävs en förstärkning med 2 milj. kr. Vi anslår således 4 milj. kr. som en förstärkning av utbildningen vid SLU /91. Med hänvisning till det anförda hemställs att under /91 anslår ytterligare 4 milj. kr. till utbildningen vid SLU under anslaget G1 under nionde huvudtiteln.
mot · GD02Jo619 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo619 av och (båda c) Hovslagarskolan i Det är stor brist på välutbildade hovslagare i vårt land. Branschen ropar efter skolade och pålitliga hovslagare. I detta läge vill i , SLU, bli av med utbildningen vid landets enda hovslagarskola, som ligger i , och ta i anspråk lokalerna för annat ändamål. Denna skola, etablerad , flyttade in i moderna, specialbyggda lokaler 1976.1 jordbrukslänet finns det gott om djur. travbana är belägen i närheten. Där kan praktikarbeten också utföras. Elevtillströmningen är god och de som gått igenom utbildningen får välbetalda arbeten. Något minskat behov av hovslagare för framtiden kan inte förutses. Hästintresset är i ständigt stigande. SLU vill nu överlåta utbildningen på någon annan. Skälet är att spara pengar. Närmast till hands ligger kommun. Man skulle i så fall få svara för utbildningen av hela landets behov av hovslagare. Kan det vara rimligt att en kommun skulle klara av det som inte SLU anser sig klara? Och dessutom, bli utsparkade från ändamålsenliga lokaler och tvingas bygga nya för åtskilliga miljoner? Det är ett orättfärdigt agerande från de ansvarigas sida. Beslutet måste omprövas. Att ha kvar en väl fungerande hovslagarskola för hela landet måste vara en statlig uppgift. Om inte SLU förmår att ansvara för skolan bör något annat statlig organ ges den uppgiften. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hovslagarskolan i .
mot · GD02Jo620 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo620 av m.fl. (c) Ridsporten Ridning är det snabbast växande fritidsintresset i . För flickorna är ridning den dominerande sporten. Totalt sett är ridning den andra sporten i storlek i landet, endast överträffad av fotbollen. Trots sin omfattning behandlas ridsporten annorlunda än de traditionella pojksporterna. Medan sporter som ishockey och fotboll får mycket kraftiga subventioner på alla nivåer, måste flickorna, ryttarna själva, stå för den största delen av kostnaderna för sin idrott. Vad beror detta på? Varför har det ansetts bättre att bygga och bekosta ishallar än ridhus i kommunerna? Varför är bidragskonstruktionerna så utformade att de missgynnar tidningen? Är det för att det i huvudsak är en tjejsport. Eller för att ridning tidigare ansetts vara något för överklassen? Det finns säkert flera orsaker. Efter en ganska intensiv opinionsbildning tycks nu ändå allt fler kommuner få upp ögonen för ridsportens värde för alla. För de flesta tjejer som rider är det inte bara Tidningen som är det viktiga. Det är möjligheten att få ta ansvar för en levande varelse, den egna hästen. Över huvud taget har hästsporten en kanske mer fostrande inverkan än någon annan sport. Hästen i social verksamhet för ungdomar har gett mycket gott resultat. Den betydelse ridsporten har för handikappade kan inte överskattas. rider mer än 3 000 gravt handikappade i 200 klubbar. Det rör sig om människor med olika former av grava handikapp. Gemensamt för dem är att de inte klarar att vara med i en vanlig grupp. Denna verksamhet drivs med stora ideella insatser. För att kunna driva den här omfattande ridverksamheten med sitt högst varierande innehåll särskilt bland små barn och handikappade krävs tillgång på välutbildade instruktörer och ledare. Det gäller inte minst ur säkerhetssynpunkt. Undersökningar visar på betydelsen av utbildade instruktörer för att undvika skador. Andra problem som kräver utbildat folk är den oroväckande minskningen av hästarnas medellivslängd, hovslageriverksamheten, behovet av instruktion och stöd till de familjer som skaffar häst. Den gamla hästgenerationen håller på att dö ut. finns det snart ingen att rådfråga och det händer ofta att veterinärer slår larm om vanvårdade hästar. Vi måste också ha människor som kan utbilda hästar. Allt detta sammantaget visar att behovet av utbildning för att möta rid sportens ökande behov är stort. Den utbildning som finns på och bör få ökat stöd. För att höja kompetensen ytterligare kanske en högskoleutbildning skulle inrättas i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utökade resurser för utbildning av instruktörer och ledare inom ridsporten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högskoleutbildning på . () () 1989/90 Jo620
mot · GD02Jo621 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo621 av och (båda s) Det finns en utbildning för hovslagare i . Den finns i och är knuten till . Där utbildas 16 elever i varje kurs. Utbildningen är dyrbar med hög lärartäthet och höga kostnader i övrigt. Det är viktigt att tillgången till kunniga hovslagare inte äventyras. Det är väsentligt bl.a. för hästsporten, som växer snabbt över hela landet. Den når människor över generationsgränserna. Den har många utövare både i tätorter och på landsbygden. Bland de yngre utövarna dominerar flickorna, som i andra idrotter ofta har svårt att hävda sina intressen. har aviserat att man vill upphöra med hovslagarutbildningen. Samtal förs med kommunen och om övertagande. Det är dock långt ifrån säkert att någon annan huvudman skulle vara intresserad av att överta ansvaret på grund av de mycket höga kostnaderna. Det är angeläget för såväl hästsporten som andra hästintressen att utbildningen av hovslagare garanteras . Annars riskerar vi en situation där dåligt utbildade hovslagare utgör ett hot mot hästarnas hälsa. Det bör också vara en angelägen statlig uppgift att svara för denna utbildning. Den utbildning som bedrivs i fungerar bra och det bör vara skäl nog för att låta den ligga kvar där i de former som finns . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt hovslagarutbildning i statlig regi i .