mot · GD02T32 · 1990-03-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T32 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor Den här motionen behandlar propositionens förslag i bilaga 2, som handlar om ansvarsområde. I motionen behandlas i första hand de tillkommande frågor som finns i propositionen. För övriga synpunkter och förslag från på trafikområdet rekommenderar vi partimotionerna från allmänna motionstiden. Vi instämmer endast delvis i vad regeringen anför om den allmänna bakgrunden. Vi anser att regeringens ambitionsnivå vad gäller investeringar i infrastrukturen är alltför låg. Med hänsyn till de mycket stora värden ett väl fungerande transportsystem har är det motiverat med större statliga anslag än vad regeringen nu är beredd att förslå. Vi föreslår därför i denna motion att 1,5 miljarder utöver vad regeringen föreslagit skall anslås till investeringar i trafikens infrastruktur under närmast kommande budgetår. Vi häri tidigare motioner föreslagit att ytterligare drygt 1 miljard utöver regeringens förslag skall anslås till miljövänlig kollektivtrafik, forskning och utveckling av miljövänligare trafik, köp av interregional persontrafik på järnväg och investeringsbidrag till godsspår m.m. Totalt föreslår vi ca 2,5 miljarder utöver vad regeringen föreslår till statliga satsningar i trafiksystemen. Hela denna ökning ligger inom järnvägsområdet och kollektivtrafiken, och är en nödvändig del i en nödvändig omställning av samhället i miljövänlig och resurssnål riktning. Vi anser också att investeringarna företrädesvis skall göras inom järnvägssektorn och kollektivtrafiken. Utbyggnaden av vägarna måste begränsas starkt, och skötseln av de befintliga vägarna måste förbättras. Viss personoch godstrafik på vägarna kan då överföras till järnvägarna och kollektivtrafiken kan växa på privatbilismens bekostnad, vilket sammantaget medför minskad biltrafik. Vi delar således inte regeringens slapphänta låt-gå-mentalitet när det gäller bilismens nuvarande ökning. Nuvarande planeringssystem för investeringar inom transportsektorn har visat sig vara bristfälligt. Det är nödvändigt att samordningen förbättras, och att det sker snabbt och effektivt. Genom inrättande av ett statligt verk för transporthushållning, vilket vi föreslagit i flera tidigare partimotioner som behandlas under innevarande , skulle bättre möjligheter för sam ordning av trafikslagens skilda investeringar m.m. tillskapas. Detta tran- Mot. sportverk skulle överta de flesta av de uppgifter som transportrådet nu har, T32 och även vissa delar av den centrala planering och administration som finns inom . kan då avskaffas. Vad gäller frågan om kostnadsansvaret för de olika trafikgrenarna så har den till stor del spelat ut sin roll. Det sammanhänger bl.a. med att ett vidare synsätt på hela skatte- och avgiftssystemet bör tillämpas så att de för samhället nödvändiga skatterna tas ut där det är lämpligast för samhället som helhet. Då kan inte t.ex. trafikområdet undantas. Dessutom bör styrande skatter och avgifter införas på bl.a. trafikområdet i syfte att snabbt minska de negativa effekterna på miljön. Sådana ekonomiska styrmedel har av miljöavgiftsutredningen (SOU 1989:83) visats kunna vara kostnadseffektiva, och ur miljösynpunkt nödvändiga komplement till den befintliga och planerade regleringen. Flera av utredningens förslag är för övrigt redan genomförda och andra är på väg att genomföras. Ytterligare förslag på trafikområdet är också att förvänta i bl.a. utredningens slutbetänkande. Den översyn av principerna för kostnadsansvaret som regeringen anmäler att den tänker genomföra bör naturligtvis ta hänsyn till det vad som ovan anförts. Frågan om nya finansieringsformer utanför statsbudgeten för investeringar i vägar och järnvägar är främst en följd av regeringens låga ambitionsnivå och oförmåga att prioritera. Vi ser inte nu någon anledning att godta regeringens förslag att bemyndiga att låna upp eller borga för 500 miljoner till väginvesteringar. Vi anser inte heller att det nu är lämpligt att bemyndiga att teckna aktier i bolag för avgiftsbelagda objekt. Regeringens förslag på dessa två punkter bör avslås. Vi ställer oss likväl positiva till nya finansieringsformer utanför budgeten, dock under förutsättning att det inte försämrar möjligheter att styra såväl den totala investeringsnivån som inriktningen av investeringarna. Tillkommande finansieringsformer får inte heller äventyra centrala samhällsmål som att de miljöfarliga utsläppen från trafiksektorn skall minskas radikalt, att trafiksäkerheten måste starkt förbättras, att energianvändningen måste minskas, att alla skall ha tillgång till bra transporter oavsett var de bor i landet och att tillgängligheten skall vara god för alla. Regeringen begär att skall godkänna vad som i propositionen anförs om ökad näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering. Det som anförs i propositionen är dock till väsentliga delar oklart eller oprecist, varför regeringen bör återkomma med ett mer utvecklat förslag som tillfredsställer ovanstående krav. Regeringens hemställan bör därför nu avslås. Tabellen nedan redovisar regeringens förslag jämfört med våra förslag. 11484 9484 - 2000 Drift statliga vägar 5859900 6160000 + 300100 Byggande av riksvägar 1512000 412000 1100000 Länstrafikanläggningar 1041800 1560000 + 518200 Statskommunvägar 595 000 595 000 + 0 Enskilda vägar 482000 482000 + 0 Bärighetsprogrammet 669900 0 - 669900 Drift järnvägar 2784000 3500000 + 816000 Nyinvestering järnväg 864000 2 500000 +1636000 SL-investeringar 189000 189000 + 0 68000 68000 + 0 Infrastrukturfond 5000000 5000000 + 0 Vi föreslår en neddragning av anslag med 2 miljoner till knappt 9,5 miljoner. Detta motiveras med att vi föreslår kraftigt minskat nybyggande av riksvägar, stopp för byggande av motorvägar, avskaffande av bärighetsprogrammet och överföring av viss central planering och administration till ett nytt verk för transporthushållning. Till det sistnämnda hör bl.a. fördelningen av länstrafikanslaget. 1989/90 T32 B 3 Byggande av riksvägar Vi föreslår en kraftig minskning av nybyggnation av riksvägar, och helt stopp för nya motorvägar. Detta följer av att vår sammanlagda politik medför väsentliga överföringar från väg till järnväg och annan kollektivtrafik (dock ej flyg), vilket i sin tur medför minskad biltrafik och minskade behov av nya större vägar. Vi föreslår att anslaget fördelas på följande sätt: - länsjärnvägar 650 miljoner - cykelvägar m.m. 125 miljoner - kollektivtrafikanläggningar 300 miljoner - länsvägar 400 miljoner - trafikmedel m.m. 85 miljoner Vi anser att anslaget skall fördelas på det sätt som redovisas i tabellen. Medlen till länsjärnvägar får således inte användas till t.ex. länsvägar istället. Vi accepterar således inte regeringens förslag att slå ihop anslagen till länsjärnvägar, länsvägar och kollektivtrafikanläggningar till en klumpsumma, och sedan överlåta till länsstyrelserna och att fritt fördela pengarna för de olika ändamålen. Vad gäller kollektivtrafikanläggningar så har vi tidigare i partimotion om trafikpolitiken krävt ett nytt anslag till miljövänlig kollektivtrafik i och mellan städer och tätorter på 500 miljoner för /91. Tillsammans med ovanstående anslag till kollektivtrafikanläggningar blir det sammantaget 800 miljoner, vilket väl överensstämmer med bedömning av behovet. Vi avser dock att öka anslaget till miljövänlig kollektivtrafik successivt , och bedömer att totalt 15 miljarder av statliga medel behöver avsättas till ändamålet fram . Vi förutsätter naturligtvis att betydande medel till ändamålet avsätts av kommuner och landsting. B 5 och B 6 Statskommunvägar och enskilda vägar Vi instämmer på dessa punkter i regeringens förslag. B 2 Drift av statliga vägar Anslaget måste höjas med åtminstone 800 miljoner för att inte vägkapitalet skall urholkas enligt . Med den trafikpolitik som vi föreslår kommer biltrafiken att minska och därmed minskar även slitaget på vägarna. Vi bedömer därför att det räcker med en höjning med jämför med innevarande år. Vi finner denna höjning mycket angelägen, och är förvånade att regeringens förslag ligger lägre. B 7 Bärighet.sprogram niet Mot. Vi har i tidigare motioner krävt att vägfordons maximala mått och vikt skall T32 begränsas och . Detta ansluter till vad som är normalt i . Drivaxeltrycket bör vidare begränsas till . Med sådana begränsningar behövs inte bärighetsprogrammet. D 1 Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Vi instämmer i krav att det eftersatta underhållet av järnvägarna måste hämtas in . Vi bedömer att ett anslag på under kommande budgetår krävs i ett första steg. D 2 Nyinvesteringar i stomjärnvägar En omfattande utbyggnad och förbättring av järnvägsnätet i hela landet krävs för att klara miljökraven på trafiksystemet. Vi instämmer i bedömning att närmare 70 miljarder behövs för ändamålet. Vi föreslår därför att 65 miljarder investeras . I ett första steg föreslår vi att anslaget för närmast kommande budgetår höjs till . Anslaget bör successivt höjas under nästkommande budgetår. En utbyggnad i stil med vad som förslås i följande tabell bör komma till stånd: PROJEKT ÅTGÄRD SATSNING ÅR upp- ut- dubbel- milj. byggn, spår kro Övriga projekt och generell upprustning inkluderande bl.a.: x Förklaringar till tabellen: Understrukna rader i tabellen avser stomnätet, ej understruket avser länsjärnvägsnätet. I några fall föreslås att länsjärnvägar skall överföras till stomnätet (stomn.). I andra fall föreslås att vissa banor skall elektrifieras (el. Upprustningarna avser för stomnätet en standard för /h med modernt tåg/motorvagn. avses i huvudsak nybyggnad av nya banor eller bandelar. Gäller utbyggnaden/nybyggnaden även dubbelspår markeras detta. De kostnader som förts upp i tabellen är som regel beräknade av eller 1990. anges tänkt start respektive slutår för projektet. Ett i längst till höger betyder att en stor del av investeringen förutsätts ske utanför budget - endast budgetandelen upptas i uppställningen. Ett x längst till höger betyder att projektet inte slutförs , och alltså förutsätts fortsätta in . D 3 Ersättning til för vissa kapitalkostnader Vi accepterar regeringens förslag till anslagshöjning. Vi vill dock i sammanhanget påpeka att utformningen och sträckningen av den s.k. Grödingebanan lämnar en del övrigt att önska. Det är djupt olyckligt att dra en ny järnväg genom ett naturområde av primärt intresse för rekreation, fritid och naturvård. Den nya banan borde istället läggas längs nuvarande sträckning, gärna med tunnlar under de samhällen som kan drabbas av trängsel- och bullerproblem. Ett sådant alternativ har inte, vad vi erfarit, seriöst prövats. D 4 Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar Vi accepterar även detta anslag eftersom det, liksom är fallet vad gäller SLprojekten under D 3, finns ett avtal med de regionalt trafikansvariga. ser dock att bör byggas ut med dubbelspår i snabbare takt, Mot. och att det statliga engagemanget i denna utbyggnad bör bli väsentligt större T32 än vad som är fallet. Medel till denna utbyggnad bör tas ur anslaget D 2 Nyinvesteringar i stomjärnvägar i enlighet med vad som ovan beskrivits. Vi välkomnar regeringens förslag till infrastrukturfond, som erbjuder ett utmärkt komplement till vårt budgetförslag i övrigt. Med tanke på att en konjunkturnedgång kan förväntas är det naturligtvis klokt att redan nu avsätta en del av de medel som behöver investeras i järnvägar och miljövänlig kollektivtrafik . Med tanke på den brist på arbetskraft som redan råder är det sannolikt inte rimligt att försöka bygga ut järnvägar och kollektivtrafik mer än vad vi föreslår ovan. Den arbetskraft som frigörs genom neddragningar av vägbyggandet kommer till fullo att behövas vid järnvägsutbyggnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en kraftigt höjd ambitionsnivå vad gäller investeringar i järnvägar och kollektivtrafik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av minskad biltrafik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översynen av principerna för kostnadsansvaret för trafikslagen, 4. att avslår regeringens hemställan om att få bemyndiga att ta upp lån eller borga inom en ram på , 5. att avslår regeringens hemställan om att få bemyndiga att teckna aktier i bolag för avgiftsbelagda objekt, 6. att avslår regeringens hemställan vad gäller ett godkännande av vad som i propositionen anförts om ökad näringslivsmedverkan och avgiftsfinansiering, 7. att hos regeringen begär nytt förslag till nya finansieringsformer m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att till : Ämbetsverksuppgifter m.m. för /91 anslår . mindre än vad regeringen föreslagit eller således , 9. att till Drift och underhåll av statliga vägar för /91 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således 6 , 10. att till Byggande av riksvägar för /91 anslår 1 . mindre än vad regeringen föreslagit eller således , 11. att till Byggande av länstrafikanläggningar för /91 anslår . utöver vad regeringen har före- 17 slagit eller således 1 , samt att anslaget fördelas på det sätt som anförts i motionen, 12. att beslutar att anslagen till länsjärnvägar respektive länsvägar skall skiljas åt, 13. att beslutar avskaffa anslaget : Särskilda bärighetshöjande åtgärder, 14. att till Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit eller således 3 , 15. att beslutar att minst 65 . skall nyinvesteras i järnvägar , 16. att till Nyinvesteringar i stomjärnvägar för /91 anslår 1 . utöver vad regeringen har föreslagit eller således 2 , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av anslaget Ersättning till för vissa kapitalkostnader, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget Särskilda nyinvesteringar i stomjärnvägar, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av medlen i den av regeringen föreslagna infrastrukturfonden för transportsektorn. bergh (mp) () Hans Leghammar (mp) () () () () 1989/90 T32 gotab 96320, 1990