mot · GD02U216 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (vpk) Strukturanpassningen i 1989/90 U216-224 Stöd anpassning med omvandling I har de fattigas antal ökat och uppgår till närmare 300 miljoner d.v.s. två tredjedelar av kontinentens befolkning. utlandsskulder har växt från 1980 till 230 miljarder vid slutet av 1988. Priserna på de afrikanska exportprodukterna har sjunkit till 30-talsnivå. BNP/inv är lägre än . Varför går kräftgång? FNs ekonomiska kommission för (ECA) har studerat de strukturella orsakerna. Självhushåll och handel dominerar, den inhemska produktionen är sekundär. Produktionsbasen är smal, tekniken dålig. Det finns inte kapital för investeringar i infrastruktur. Utbildad personal saknas. Den informella sektorn utnyttjas otillräckligt. Miljön är förstörd. Det råder obalans mellan städer och landsbygd. är uppsplittrat på många, flertalet små stater och ekonomier. Ekonomierna är öppna och exportberoende. Länderna förlorar kapital, även mänskligt (brain-drain). Institutionerna är svaga. Härtill kommer att den kulturella miljön visar brist på identitet och utvecklingspådrivande värderingar. Bristen på demokrati gör det svårt att mobilisera folken. Institutionerna är svaga, fullt upptagna med att hantera akuta kriser så att de inte hinner planera. Utländska experter tar över beslutsfattandet. Utrymmet för självständiga politiska beslut har krympt. ECA har studerat effekterna av IMFs stabiliserings- och strukturanpassningsprogram som började . Medan i sin utvärdering (Adjustment and Growth in the 1980s) skrev att de länder som genomfört starka strukturanpassningsprogram hade haft en starkare ekonomisk utveckling än de som inte gjort det, kom ECA fram till motsatsen. De med starka strukturanpassningsprogram hade en genomgående negativa genomsnittlig årstillväxt 1980-1987. De med svaga eller inga program hade haft en BNP-tillväxt på 1,2 resp. . ECA fann att den genomsnittliga årstillväxten för hela varit relativt låg, 0,, vilket till stor del berodde på att länder med starka strukturanpassningsprogram haft en så svag utveckling. Om länder hade haft positiv eller negativ tillväxt berodde delvis på yttre faktorer: vädret, marknaden för deras varor, inflödet av resurser utifrån och skuldsituationen. ECA drar slutsatsen att strukturanpassningsprogrammen försvagat de afrikanska samhällena och - än värre - drabbat de svagaste hårdast. BNP/inv och reallöner har sjunkit. Arbetslöshet och undersysselsättning har tilltagit. Utbildningen har försämrats. Undernäring och hälsoproblem har ökat. Fattigdomen och inkomstklyftorna har växt. ECA anser att alla - även och - måste tänka om. Istället för den klassiska nationalekonomins makroekonomiska kriterier (BNPoch exporttillväxt, betalnings- och budgetbalans) måste utvecklingsmål bli självförsörjning med livsmedel, kamp mot fattigdomen, hållbar utveckling och självtillit. Det måste oundgängligen skapas en alternativ strukturanpassning. ECA har utarbetat ett sådant alternativ, som man kallar anpassning med omvandling. Detta program (African Alternative Framework to Structural Adjustment Programmes for Socio-Economic Recovery and Transformation AAF-SAP) behandlades i och antogs med endast en nejröst, . Generalförsamlingen inbjöd världssamfundet - inbegripet de multilaterala finans- och utvecklingsinstitutionerna att betrakta det som grunden för konstruktiv dialog och fruktbärande samråd. De afrikanska staternas enhetsorganisation, OAU, har vädjat till världssamfundet att stödja genomförandet av programmet och öka sitt ekonomiska stöd till . gäller det för i-världen att svara med en sådan skuld- och biståndspolitik som behövs för att göra realitet av programmet och ställa upp med erforderliga finansiella resurser. Vpk anser att det afrikanska programmet för anpassning med omvandling skall ligga till grund för bistånds- och skuldpolitik i . skall därför inte delta i några av IMF:s strukturanpassningsprogram och - än mindre - göra fortsatt svenskt bistånd avhängigt av uppgörelser med IMF. skall bidra ekonomiskt till Afrikaprogrammet med anslag ur den skuldavskrivningsfond som vpk föreslår i en annan motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att det afrikanska alternativet till strukturanpassningsprogram - anpassning med omvandling - skall ligga till grund för politik när det gäller att lösa de afrikanska ländernas skuld- och utvecklingsproblem, 2. att hemställer hos regeringen om initiativ i de multilaterala utvecklingsorganen för att göra anpassning med omvandling till grund för en konstruktiv dialog i enlighet med beslutet i . 1* 1989190.