mot · GD02A21 · 1990-02-12 00:00:00 — Vi har också påtalat vikten av att vid tilldelning av medel från arbetslivsfonden också regionala hänsyn tas. Avveckling av löntagarfonderna/ utförsäljning av statlig egendom Löntagarfonderna bör avskaffas och deras tillgångar skiftas ut. Resurser bör bl.a. användas för en mer decentraliserad forskningsverksamhet. En rad statliga företag bör säljas till privata ägare. Vi har behandlat dessa förslag utförligt i partimotioner tillsammans med och moderata samlingspartiet. Skogsmark, ägd av statliga , bör också säljas till privata ägare. På det här viset stärks och sprids det personliga ägandet liksom delaktigheten i kapitalavkastningen. Offensiv användning av arbetslöshetsförsäkringen Vi anser vidare att man bör satsa på arbetslinjen. På grund av det goda arbetsmarknadsläget har arbetslöshetsförsäkringen givit ett betydande överskott som fonderats. Av fondens överskott på cirka 10-12 miljarder utnyttjas 4,5 för offensiva insatser i syfte att öka arbetskraftsutbudet i de delar av landet som ej är överhettade. bedömer vi att våra förslag medför att behovet av arbetslöshetsunderstöd minskar med 1,8 miljarder. Åtgärdsprogram för inhemsk, förnybar energi och effektivare energianvändning Inordnande av energibeskattningen i mervärdesskattesystemet innebär att möjligheterna för biobränslen försämras, eftersom någon skatt inte utgår vid användningen av dessa bränslen. Detta innebär att de positiva möjligheterna för landsbygdsutveckling och användning av jordbruket som miljöresurs inte tillvaratas. Omläggningen av energibeskattningen är ett direkt hot mot den utveckling för biobränslenas del som redan kommit till stånd. Den regionalpolitiska kommittén har föreslagit att biobränslen skall undan- Mot. 1989/90 tas från mervärdesskatt. föreslår skattefrihet för biobränslen, vind, sol m.fl. inhemska, förnybara energislag. Detta innebär att dessa energislag får en kraftigt stärkt konkurrenskraft. föreslår införande av miljöavgifter på klor och svavel. Intäkterna från dessa skall användas för miljöförbättrande insatser och åtgärder som främjar energi- och resurshushållning. Därmed minskar behovet av alternativ finansiering för dessa ändamål. Även om arbetskraftsbristen är stor , finns fortfarande arbetskraftsreserver. Regler bör förändras så att pensionärer, studerande och flyktingar/invandrare m.fl. grupper, stimuleras till ökat bidrag till produktionen. - anser att en grundpension bör införas. En sådan skulle helt ta bort marginaleffekterna utöver skatten för pensionärskollektivet. I avvaktan på att en sådan grundpension kan införas bör reglerna för folkpensionärers extra avdrag ändras. Detta bör således ej avtrappas mot arbetsinkomster, ej heller mot inkomst av rörelse. - anser att studielön bör införas. I avvaktan på att en sådan kan införas bör reglerna för studerandes inkomstprövning för studiemedel ändras. Inkomstprövningen i studiemedelssystemet bör därför slopas. Det ger stimulans till ökat förvärvsarbete. - Flyktingar/invandrare bör ges möjlighet att snabbt komma ut i arbetslivet. Nedan redovisas syn på de olika krisåtgärder som föreslagits av regeringen. De propositioner som överlämnats till behandlas utförligt, medan de propositioner som ännu ej ligger på bord endast behandlas översiktligt och principiellt. Det är anmärkningsvärt att propositionen med förslagen om lönestopp och strejkförbud med hänsyn till dessa förslags ingripande karaktär inte har granskats av lagrådet innan proposition avlämnats till . I prop 1989/90:95 föreslås införande av en lag om allmänt lönestopp innebärande att det fr.o.m. är för bjudet att utge eller ta emot högre löner och andra ersättningar i anställningsförhållanden för samma eller jämförbara arbetsuppgifter än som utgick . Förbudet gäller även om kollektivavtal tillfälligtvis inte gäller eller helt saknas. Den föreslagna lagen innebär även att alla strejker för löner eller andra ersättningar blir olagliga. Den som bryter mot lönestoppet kan ådömas böter, medan den som bryter 11 mot fredsplikten på arbetsmarknaden kan ådömas skadestånd på . Vi har ovan redovisat vår syn på hur den ekonomiska politiken bör bedrivas och vilka åtgärder som bör vidtas för att komma tillrätta med kostnadsutvecklingen och obalanserna i ekonomin. accepterar inte införande av en regleringsekonomi av den typ som regeringens förslag skulle innebära. Statsmakternas roll för lönebildningen måste vara förutsättningsskapande. Det är genom en förtroendeskapande och inflationsdämpande ekonomisk politik, med regional balans och rättvis fördelning som mål, som en mer balanserad utveckling på arbetsmarknaden kan uppnås. Sammantaget är samhällets uppgift att skapa förutsättningar för en fri arbetsmarknad med fri pris- och lönebildning, där parterna också tar sin del av samhällsansvaret. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen förelägger ett förslag om inskränkningar i rätten att strejka för högre löner och ersättningar. Denna rätt är i princip grundlagsfäst och har i internationella konventioner godtagit denna. Inget annat europeiskt land använder de metoder regeringen föreslår. Propositionens förslag innebär vidare att i en särskild lag regleras skadeståndsreglerna vid brott mot fredsplikten, trots att motsvarande regler redan finns i medbestämmandelagen. Påföljd vid brott mot lönestoppet skall enligt den föreslagna lagstiftningen utdömas av allmän domstol och inte av arbetsdomstolen. Skadestånd mot brott mot fredspliktsbestämmelserna i lönestoppslagen skall dock utdömas av arbetsdomstolen. Enligt vår mening bör, såsom vi tidigare förslagit, regeringen i annat sammanhang till återkomma med för slag till förändring av fredspliktsbestämmelserna i medbestämmandelagen vad gäller påföljder vid vilda strejker. har vid upprepade tillfällen krävt att de regler som gällde 197784 skall återinföras. De skadeståndsregler som då gällde innebar, att arbetsdomstolen kunde utdöma skadestånd på en nivå anpassad till de omständigheter som lett till den olovliga konflikten. Lönestopp är således tveksamt sett ur synvinkeln arbetsmarknad och arbetsrätt. Det är också tveksamt ur effektivitetssynpunkt. Lönestoppet kommer bara åt kollektivavtalen. Lönestoppet kan kringgås genom t.ex. kontraktsavtal i kombination med förändrade arbetsuppgifter. De som drabbas är därför företrädesvis kollektivavtalsbundna grupper, medan de med individuella avtal - oftast höginkomsttagare - kan kringgå stoppet. Därför är lönestoppet också ineffektivt för att stoppa löneglidningen i överhettade regioner. Regleringsåtgärder medför alltid samhällsekonomiska kostnader. Åtgärderna kan hämma det ekonomiska systemets effektivitet och i viss mån orsaka oönskade fördelningseffekter. De leder ej till bestående inflationsdämpande effekter. Detta har framfört bl.a. i samband med införandet av den nya prisregleringslagen. Det gäller också lönestopp. Lönestopp är också från denna utgångspunkt en åtgärd som måste tillgripas med betydande restriktivitet. Proposition 1989/90:95 bör mot denna bakgrund avslås. I proposition 1989/90:94 föreslås ett tillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag. har så sent som under den allmänna motionstiden i såväl den ekonomisk-politiska motionen som i en särskild motion redovisat sin syn på den svenska och internationella kapitalmarknadens utveckling. Mot bakgrund av den fortgående internationella integrationen på det finansiella området i kombinerat med utvecklingen i framstår behovet av att undanröja hinder och regleringar, som direkt motverkar eller hämmar den svenska kapitalmarknaden som angelägna.Genom förra årets beslut att avveckla valutaregleringen tog den svenska kapitalmarknaden ett stort steg mot internationell finansiell integration. i vår kommer att ta ställning till ytterligare förslag som syftar till en internationell harmonisering. Exempel på detta är förslag om att ge möjlighet för utländskt ägande i . Sett mot bakgrund av den här redovisade utvecklingen framstår införandet av ett temporärt utdelningsstopp för vinstutdelningar i aktiebolag som både inkonsekvent och direkt skadligt för kapitalbildningen och utvecklingen i svenska företag. Kritiken från främst utländska investerare har heller inte låtit vänta på sig när regeringens krispaket blev känt. Risken finns att detta leder till minskad investeringsvilja. Konsekvenserna av utdelningsstoppet och prisstopp blir att intresset för svenskt näringsliv avtar. Den stadiga negativa nettoförsäljning av svenska aktier som skett från utländska placerare kan förväntas fortsätta. blir de utländska aktiemarknaderna genom valutaavregleringen nu ännu intressantare och förmånligare för svenska aktieköp. Erfarenheterna års utdelningsstopp för vinstutdelning visar vidare att denna åtgärd avseende fördelningspolitiska ambitioner och uppbromsning av kostnadsutvecklingen var verkningslös. Resultatet blev istället - vilket med säkerhet kan förväntas även nu - att antalet fondemissioner i de svenska företagen istället ökade högst avsevärt. Genom att istället för aktieutdelning erhålla nya aktier undgår såväl företagen som aktieägarna utdelningsskatt. Med en beräknad utdelningshöjningunder före utdelningsstoppet på eller skulle en total skatteintäkt på ca utebli för staten genom utdelningsstoppet. Vi föreslår därför i särskild motion att proposition 1989/90:94 avslås. är skeptisk till prisstopp som ekonomisk-politisk åtgärd. I samband med den nya prisregleringslagen (prop. 1989/90:21), skrev vi följande (mot. 1989/90:Fi7). Prisreglering medför alltid samhällsekonomiska kostnader. Åtgärderna kan hämma det ekonomiska systemets effektivitet och i viss mån orsaka oönskade fördelningseffekter. Prisreglering innebär också mera sällan bestående inflationsdämpande effekter. Prisreglerande åtgärder måste därför tillgripas med betydande restriktivitet. - att prisreglering skall kunna införas i samband med krig eller krigsfara, eller om det av någon annan orsak finns risk för en allvarlig prisstegring på en eller flera viktiga varor eller tjänster. Dessa bedömningar kvarstår. Mot bakgrund av detta samt de reservationer i övrigt som vi redovisat angående bl.a. regleringsåtgärders effektivitet och regeringens krispaket, anser vi inte att prisstopp bör införas. Den nya prisregleringslagen som gäller från har som en nyhet att hyresstopp kan införas på bostads- och lokalhyror. Detta var alltså inte möjligt tidigare. sade, i samband med lagens tillkomst, nej till att hyresstopp skall kunna införas under fredstida förhållanden. Samma reservationer gäller beträffande hyresstopp som övriga regleringsåtgärder. Vi anser inte att hyresstopp bör införas. I det nu aktuella fallet föreslås dessutom att hyreshöjningar som blir en följd av skatterefomen skall undantas. Regeringen föreslår att primärkommuner, landsting och kyrkliga kommuner förbjuds att höja utdebiteringen. vill mot denna bakgrund anföra följande. har kommunsektorn ett negativt finansiellt sparande. De tär således på sina tillgångar. 1989 gick man minus med . räknar man med minus . Vid löneökning och volymökning 1991 räknar man med minus . De överenskomna löneökningarna ligger långt över 7 %-nivån. Kommunsektorn förlorar på skattereformen . Ett kommunalt skattestopp, i kombination med löneavtal inom det kommunala området som kraftigt överstiger det som budgeterats i flertalet kommuner, kan innebära att situationen blir mycket kärv . Den kommunala verksamheten kan komma att drabbas hårt. Regeringens löfte om utbyggd barnomsorg 1991 kan inte förverkligas. Detsamma gäller utbyggnaden av äldreomsorgen. avvisar regeringens förslag. En bättre skatteutjämning, en ansvarsfullare politik som inte innebär ständiga kostnadsövervältringar från stat till kommun samt en skattereform med rättvis fördelning minskar trycket på kommunala skattehöjningar. Det är en bättre lösning än kommunalt skattestopp. Beslut om verkställigheten och ansvaret för beslutens finansiering måste hållas samman. anser att regeringen , i avvaktan på beslut om ny skatteutjämning, måste uppta överläggningar med kommunerna i syfte att förhindra kommunala skattehöjningar. Beträffande införande av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen hänvisar vi till det som sagts under avsnitt 3 ovan. Tillfällig investeringsskatt/skärpt byggreglering I proposition 1989/90:96 föreslås skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten. avser att behandla denna i ett särskilt motionssvar . Här lämnas endast principiella synpunkter. föreslog införande av en investeringsavgift om i riktad mot nyproduktion av lokalytor för industrier och kontor. Avgifterna skulle gå tillbaka till regionen för bl.a. bostadsbyggande. Om regeringen redan då accepterat detta förslag hade utvecklingen kunnat dämpas i regionen och balansproblemen i ekonomin blivit mindre. infördes den tillfälliga investeringsavgiften. medverkade till denna. Investeringsskatt är en ny benämning på denna avgift. Investeringsavgiften omfattar tidsperioden 27/5 1989 - 31/12 1990. Investeringsavgiften är och tas ut på nybyggnadskostnaderna på oprioriterade byggnadsarbeten i vissa kommuner i Stockholm-Uppsala-området. anförde att det borde övervägas om inte avgifterna senare kan återföras till regionen för bl.a. produktion av bostäder. Det har ålagts regeringen att närmare överväga denna fråga. Regeringen har gjort sin bedömning. Man anser inte att det är lämpligt att nu återföra några medel till berörd region. principiella ståndpunkt kvarstår emellertid. Propositionens förslag innebär vidare att avgiften/skatten höjs till , förlängs t.o.m. utgången av 1991 samt införs också i . vidhåller sin principiella syn på denna fråga. Beträffande konkreta förslag hänvisas till en kommande motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1989/90:95 om allmänt lönestopp, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om den ekonomiska politiken på kort sikt i nuvarande krisläge. () () () ()