mot · GD02Jo244 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo244 av Per Stenmarck och (båda m) Jordbruket i Jordbruket och livsmedelspolitiken har debatterats livligt . () lade fram sitt förslag och har den livsmedelspolitiska arbetsgruppen (LAG) presenterat sitt förslag till en ny livsmedelspolitik. Svenskt jordbruk har haft en dålig lönsamhet bl.a beroende på för hög produktion främst av spannmål. Men även den förda socialdemokratiska regeringspolitiken gentemot jordbruksnäringen har skapat oro och osäkerhet om framtiden hos näringens utövare. Inom moderata samlingspartiet vill vi att jordbrukarna skall kunna räkna med fasta spelregler i sin planering. Möjligheterna till snabba förändringar är begränsade på grund av näringens produktionsinriktning mot växt- och djurprodukter. Jordbruket är också väderberoende. Skördarna kan variera kraftigt mellan åren. Det svenska livsmedelsöverskottet är trots allt ganska begränsat. Överskotten på världsmarknaden hade också varit mindre om alla människor på vår jord skulle få äta sig mätta. Det beräknas att över 500 miljoner vuxna människor i är oförmögna att utföra det enklaste arbete på grund av bristen på mat. 170 miljoner barn lider av undernäring och 40 000 barn dör av svält. Enligt utredningar ökar livsmedelsproduktionen med en procent , befolkningstillväxten ligger på . Under 1980talet har åkerarealen minskat. Erosionen förstör stora arealer. Vi har också kunnat ta del av skrämmande rapporter från om att stora arealer är förgiftade och att jorden blåst bort i viktiga jordbruksområden. Som en följd av detta råder nu stor brist på livsmedel i . Svensk biståndspolitik borde kunna använda delar av vårt livsmedelsöverskott som livsmedelshjälp till svältande människor i olika länder. De beslut som kommer att fatta angående livsmedelspolitiken måste bygga på att det svenska jordbrukets konkurrenskraft inte försämras gentemot omvärlden. Gränsskyddet får inte sänkas i snabbare takt än vad som beror av den internationella utvecklingen. Vi är positiva till strävandena att inom ramen för avreglera världshandeln med jordbruksprodukter. Den nuvarande jordbruksprisregleringen bör avvecklas. Omställningen måste ske på ett socialt acceptabelt sätt. Enligt vår uppfattning måste de medel som används för omställningen ges till de brukare som långsiktigt tar arealer ur livsmedelsproduktion. Ersättningen bör kunna utgå som anläggningsersättning till alternativ användning av åkermarken och som omställningsersättning för att kompensera det inkomstbortfall som följer av att mark förs ur livsmedelsproduktion. Ersättningen bör utgå . Tas areal ur livsmedelsproduktion förbättras därmed situationen för övriga brukare. Problem och möjligheter i I de båda har jordbruket och livsmedelsindustrin en stark ställning. De jordbrukspolitiska besluten berör därför inte bara jordbrukarna utan även livsmedelsindustrin och sysselsättningen långt utanför den direkta livsmedelsproduktionen. Skall jordbruket och livsmedelsindustrin bli nästa skånska krisbransch? Den skånska växtodlingen är mycket varierad. Förutom spannmål odlas oljeväxter, sockerbetor, potatis och en stor del av landets köksväxter. Vallodlingen har minskat . Det är viktigt att den stora variationen kan bibehållas. hotas sockerbetsodlingen och fabrikspotatisodlingen i nordvästra . En del av spannmålsarealen måste tas ur livsmedelsproduktion. Vilka möjligheter finns det då till alternativ produktion på skånska åkrar? Flera olika försöks- och forskningsprojekt pågår . Vi vill här nämna några där hushållningssällskapen är starkt engagerade. Det är viktigt att projekt av denna typ kan få fortsatt ekonomiskt stöd. En förstudie gjordes /87 om möjligheterna att utnyttja olika jordbruksgrödor som fiberråvara till massaindustrin. 1988 presenterades den första mera omfatande delrapporten. kommer en omfattande systemstudie att presenteras av hela projekt . Anslag har kommit från , , , och Skånska Lantmännen. Detta projekt påbörjades /88 och skall främst visa på möjligheterna att etablera snabbväxande lövträd på olika typer av . I första hand prövas hybridasp, al, och björk. Projektet finansieras av de båda länsstyrelserna i , några banker och jordbruksorganisationer. har olika energiskogsodlingar anlagts i . Den totala arealen upgår till . är det svårt att introducera en praktisk odling av energiskog. Det etablerade naturgasnätet i kombination med låga kol- och oljepriser försvårar energiskogens konkurrensförmåga. Projektet har finasierats med medel från statens energiverk. De här nämnda projekten är intressanta, men kan ändå inte ta tillräckliga arealer ur livsmedelsproduktion. måste ett eller flera storskaliga projekt tas fram. Framställning av etanol till drivmedel kan bli ett viktigt alternativ. Tekniken finns och det försök som skall påbörjas i , med helt etanoldrivna bussar, är positivt. Olika former av biobränslen kan få en viktig roll i den svenska kraft- och värmeförsörjningen . Det är angeläget att ett framtida energipolitiskt beslut tar stor hänsyn till den resurs, som jordbrukets överskottsarealer utgör. Staten måste ta ett betydande ekonomiskt ansvar för att stimulera utvecklingen av biobränsle och alternativa drivmedel som etanol. Skogsplantering på är enligt vår uppfattning ett realistiskt alternativ även i . Naturligtvis bör detta ske på sämre jordbruksmarker och i första hand med lövträd. Även ur naturvårdssynpunkt skulle mindre skogsoch läplanteringar i slättlandskapet ha en god inverkan på miljön och djurlivet. De medel som anslagits i det s.k. NYLA-programmet är positivt. En fortsättning och utökning av programmet vore positivt, inte minst i . har vårt lands jordbruk goda möjligheter. Det gäller att ta tillvara den resurs som åkermarken och jordbrukarnas kunnande utgör. Jord- och skogsbruket spelar också en stor roll för en levande landsbygd och för att skapa en god naturmiljö. För en närings utveckling är det viktigt att ha en tro . Det gäller nu för berörda parter att i konstruktiv och positiv anda finna lösningar på dagens problem. Därmed säkras tillgången på svenska livsmedel av god kvalitet, liksom bevarandet av ett öppet kulturlandskap. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående användande av svenskt livsmedelsöverskott som bistånd till länder där befolkningen svälter,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående anläggnings- och omställningsersättning till brukare som långsiktigt tar arealer ur livsmedelsproduktion, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående stöd till forskning och utveckling av alternativa jordbruksgrödor som råvaror i industriell produktion, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående användande av överskottsarealer till produktion av etanol och biobränsle, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående fortsättning av det s.k. NYLA-programmet (program för ökad variationsrikedom och minskad spannmålsareal i slättbygden). Per Stenmarck (m) () 1 1989/90: U233