mot · GD02Ub805 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub805 av m.fl. (s) Fler platser i vårdutbildningen 1989/90 Ub805808 Personalfrågan inom vårdsektorn är mycket bekymmersam. 1989 saknades inom ca 3 860 anställda i sjukvården. Bristen är störst i grupperna sjuksköterskor (920), undersköterskor (680), sjukvårdsbiträden (610), skötare (260), läkarsekreterare (160). senare hade sjuksköterskevakanserna ökat med ytterligare 130. Vakanserna kan fyllas på olika sätt. Med reaktiveringskurser kan redan utbildade som inte förvärvsarbetat ges förutsättningar att återinträda i tjänst. Genom vidareutbildning kan redan yrkesverksamma i vården ges högre kompetens. Detta är kvalitetshöjande och därmed mycket värdefullt, men innebär att vakanserna endast flyttas mellan yrkesgrupperna inom vården. Något tillskott utifrån sker inte. kan givetvis rekrytera från landet i övrigt men dels råder där inget direkt överskott dels gör bostadssituationen i sådana arbetskraftsrörelser närmast omöjliga. Återstår så den huvudsakliga rekryteringsvägen - reguljär utbildning i gymnasieskola, komvuxutbildning och vårdhögskola. När arbetskraftsläget är i balans brukar utbildningsvolymen vara dimensionerad för att kunna ersätta den arbetskraft som på grund av pensionsavgång m.m. lämnar vårdsektorn. I bristsituationer borde volymen ökas. 16-årskullen i låg under 1960-, 1970- och in ganska stabilt kring 15 000 ungdomar. En topp nåddes 1980 på ca 28 000. Vårdutbildningar var under den tiden mycket attraktiva. Det var lätt att rekrytera duktiga och intresserade ungdomar till vårdlinjen och andra vårdinriktade kurser. har 16-årskullen i länet minskat kontinuerligt och ligger 1990 på knappt 20 000. Tillbakagången fortsätter under hela decenniet för att sedan långsamt vändas till en tillväxt. Bottenläget är drygt 17 000 ungdomar i årskullen. Utvecklingen av sökandeintresset har följt en motsvarande negativ kurva. Så har t.ex. antalet förstahandssökande minskat skötare i psykiatrisk vård Trots att utbildningsvolymen skurits ned kraftigt tas nu alla in som söker till utbildningarna oavsett vilken prioritet de har på sin ansökan eller deras betygsnivå. Många elever har därför haft svårigheter att följa undervisningen eller har inte tillräckligt intresse för sitt studie-/yrkesval. Avbrottsfrekvensen blir därmed så hög som 25 . Denna utveckling har skett trots att stora rekryteringsinsatser gjorts. Försöksverksamheten med treårig omvårdnadslinje har visat sig ha en mycket högre attraktionskraft än de gamla tvååriga linjerna. Försöket är dock av begränsad omfattning. Högskolans utbildningsvolym påverkas också negativt av den minskade gymnasieutbildningen, då t.ex. utbildningen till sjuksköterska kräver genomgången vårdlinje eller motsvarande som grund. Svårigheterna att meddelst reguljär utbildning baserad på gymnasieungdomar fylla både vakanserna och den naturliga avgången inom vårdsektorn är således så stora att en lösning av arbetskraftsbristen inte synes kunna ske . För att lösa problemet krävs åtgärder för att bredda rekryteringsunderlaget. För de utbildningar som ligger på gymnasienivå (undersköterskor m.fl.) måste det öppnas möjligheter att i en ökad omfattning få anordna vuxenutbildning. Då kan man rekrytera även från de grupper som genomgått en gymnasieutbildning med annat yrkesmål men som vid något högre ålder och mognad har såväl vilja som förutsättningar för ett arbete inom vården. I den hårda rambegränsning av komvuxplatser som råder har - största - tilldelats per läsår, vilket räcker till två kurser social habilitering om max 30 elever vardera samt ett fåtal korta kurser. För del är det nödvändigt att vidga rekryteringsbasen utöver den normalgrupp som finns, dvs. elever som genomgått vårdlinje/omvårdnadslinje. De stora grupper elever som skaffar sig kompetens för högre studier på de studieförberedande linjerna har visat sig vara väl lämpade för studier inom . finns två vägar för dessa att skaffa sig t.ex. en sjuksköterskeutbildning: - Söka till och genomgå vårdinriktad ettårig kompletteringskurs i gymnasieskolan för att få behörighet att söka till . Därefter söka till och genomgå sjuksköterskeutbildning på . - Söka till och genomgå på försök anordnade treåriga sjuksköterskeutbildning. Båda utbildningsvägarna finns inom , den senare dock enbart på försök och starkt begränsad till volymen inom riksramen för försöksverksamheten. Den reguljära vägen med kompletteringskurs i gymnasieskolan och därpå följande högskoleutbildning lockar inte många sökande. förklaras av att den medför två ansökningsförfaranden med osäkerhet vid det första om man skall kunna komma in även på den avslutande högskolelinjen. Den sökande till kompletteringskursen är alltså inte säker på att den utbildningen kommer att löna sig. Intresset för den treåriga försökslinjen för sjuksköterskor som med ett enda ansökningsförfarande leder direkt till önskad slutkompetens är avsevärt större än den för den tvååriga reguljära varianten som endast är öppen för dem som genomgått vårdlinje eller kompletteringskurs. För senaste ansökningstillfälle fördelar sig intresset sålunda Linje Antal förstahandssökande/plats Allmänna hälso- och sjukvårdslinjen Till har 200 elever sökt treårsutbildningen för Allmänna hälso- och sjukvårdslinjen varav 64 i första hand trots att den utbildningen inte anordnas med vårterminsintagning. För att fylla de stora vakanserna inom vårdsektorn framför allt i , föreslår vi med hänvisning till ovanstående - att ramarna för vuxenutbildning ökas och att resurser för vårdinriktade utbildningar i bristområden öronmärks, - att länsskolnämnderna ges rätt att omfördela ej utnyttjade platser inom gymnasieskolan till vårdinriktade komvuxutbildningar, - att försöksverksamheten med treåriga linjer för sjuksköterskeutbildning (120 p) görs permanent samt - att ramutrymmet för treåriga linjer inom bör öka. med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fler platser i vårdutbildningen med tonvikt på en permanentning av den treåriga sjuksköterskeutbildningen och rätten att omfördela ej utnyttjade platser inom gymnasieskolan till vårdinriktad komvuxutbildning. (s) ()