mot · GD02K430 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K430 har det blivit alltmer uppenbart att främlingsfientliga organisationer som och har register över personer som de ogillar. Framför allt har detta drabbat människor som arbetar mot rasism och främlingsfientlighet. Registren används sedan för att organisationernas medlemmar på ett effektivt sätt ska kunna få uppgifter om de misshagliga personerna. Dessa personuppgifter har sedan använts för att trakassera människor på olika sätt. Genom medlemsutskick och närradiosändningar har man också uppmanat lyssnare att skicka in uppgifter om människor som t.ex. verkar för att fler flyktingar ska få stanna i . Troligen har dessa inskickade uppgifter sedan har registrerats någonstans, trots att åsiktsregistering är förbjuden. Registreringen av personer med avvikande uppfattning kan användas på en rad olika sätt. Vanligt förekommande är att personerna får hotfulla brev, de allra flesta anonyma - rasister vågar sällan skriva ut sitt namn. Det förekommer också att det börjar dimpa ned varor från postorderföretag i brevlådan. Detta ställer självfallet till en del förtret för den drabbade, men är trots allt intet mot vad som skulle kunna hända. De främlingsfientliga organisationerna drar till sig en rad mer eller mindre våldsbenägna personer. Med hjälp av offentliga register är det oerhört lätt att söka upp personer man ogillar och utsätta dem för våld. Detta har inträffat i och kommer förmodligen även att inträffa . Ett stort problem i sammanhanget är de stora offentliga registren. Vem som helst kan, helt anonymt, begära in uppgifter om vem som helst i . Man kan alltså få ut namn, adress, personnummer, inkomstuppgift, familj osv. Dessutom kan man få tillgång till foto via passregistret. Detta utan att offret får reda på det. Det går att bygga upp en i det närmaste fullständig bild av en människa utan att han eller hon vet om det. Detta är oacceptabelt. Offentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenska demokratin, men den är tänkt att ge medborgarna insyn i myndigheternas arbete, inte att användas mot medborgarna. Ett rimligt krav är därför att alla som vill få fram uppgifter om andra tvingas legitimera sig och uppge sin adress. Sedan skickar myndigheten ut en uppgift till den kontrollerade om vem som begärt ut uppgifter. Så snart detta är gjort förstörs namnuppgiften så att bara den drabbade vet vem som varit intresserad. Myndigheterna ska alltså inte få lägga upp register på folk som begär registerutdrag. Med denna metod skulle det förmodligen bli betydligt mindre intressant Mot. för de som planerar trakasserier att ta fram uppgifter om politiska motstån- K430 Kunskapen om att personen i fråga får reda på vem som varit nyfiken avhåller dem troligen i de flesta fall från att fullfölja trakasserierna. Dagens lagstiftning utlämnar människors integritet till vem som helst utan att man får reda på det. Det är till och med så att lagen skyddar de människor vars enda syfte är att skada andra människor. För att skydda människors integritet och säkerhet krävs nu lagändringar. Den personliga integriteten måste i detta fall överordnas offentlighetsprincipen. När personuppgifter lämnas ut ska alltid den enskilde underrättas. En sådan vidgad upplysningsplikt vid en registerförfrågan finns delvis för kreditupplysningar. Än mer väsentligt än att veta om någon begärt kreditupplysning, borde det vara att veta om någon begärt upplysning om ens personnummer, just för risken att detta missbrukas bland annat av rasistiska organisationer. Regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lagändring om vidgad upplysningsskyldighet vid registerförfrågan om personuppgifter. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgad upplysningsplikt vid registerförfrågan.