mot · GD02N311 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N311 av m.fl. (c) Handelspolitiken är ett litet land med högt specialiserad produktion och med ett starkt import- och exportberoende på flera varuområden. En öppen internationell handel är ett avgörande ekonomiskt villkor för en nation med dessa förutsättningar. För ett land som med en exportberoende ekonomi skulle en mer protektionistisk världshandel innebära svåra ekonomiska problem. Den inhemska marknaden är för liten för att kunna utgöra en sluten enhet. En fungerande utrikeshandel är därför nödvändig för att vårt land skall få resurser till reformer och välfärdsutveckling. Ett stort antal människor är sysselsatta i företag med huvudsaklig avsättning av produkterna utanför landets gränser. Importberoendet inom den svenska exportindustrin är också betydande. Många av de produkter som importeras är sådana som är nödvändiga för att industrin skall fungera. Importinnehållet i tillverkningsindustrins produkter uppskattas ofta till . av utrikeshandel sker med de övriga västliga industriländerna, varav med övriga länder i . Den svenska exporten till har ökat kraftigt . Däremot har handeln med och statshandelsländerna minskat. förväntas exportökningen bli , vilket jämfört med är en minskning. Då var ökningen i volym. På grund av den förda ekonomiska politiken har priserna på svenska produkter stigit snabbare än världsmarknadspriserna. Detta har lett till att den svenska industrin förlorat marknadsandelar både på hemmamarknaden och utomlands. För att kunna få en mera gynnsam utveckling av den svenska utrikeshandeln måste den ekonomiska politiken inriktas så att konkurrenskraftiga företag kan skapas. Löne- och kostnadsutvecklingen i näringslivet kan inte i längden överstiga den som gäller för andra industriländer. En öppen och fri handel är emellertid ett av flera medel för att nå ett väl fungerande samhälle. Frihandel kan alltså inte vara ett mål i sig. Då den kommer i konflikt med andra mål blir det nödvändigt med modifieringar. En verklighetsanknuten debatt om frihandel gäller inte heller ytter- Mot. ligheterna, d.v.s. total protektionism - total frihandel. Den rör snarare vilka N311 modifieringar som är nödvändiga eller angelägna, t.ex. i vilken grad vid utformningen och tillämpningen av sin handelspolitik bör ta sociala, miljömässiga, hälsopolitiska, regionalpolitiska eller säkerhetspolitiska hänsyn. Den s.k. Uruguay-rundan, som är benämningen på den pågående förhandlingsrundan inom , inleddes och förväntas bli avslutad . Utgången av förhandlingarna kommer att ha stor betydelse för möjligheterna att skapa ett stabilt multilateralt handelssystem. För ett litet land som är det angeläget att GATT- rundans resultat blir positivt annars föreligger en stor risk att de stora och rika nationerna eller handelsblocken genom bilaterala handelsöverenskommelser försvårar världshandeln. Till några av de särskilt svårlösta områdena under Uruguay-rundan hör handeln med jordbruksprodukter, immaterialrättsliga frågor, teko samt frågor som rör s.k. skyddsklausuler. Jordbruket är en väsentlig del av svenskt näringsliv och har en avgörande betydelse för att upprätthålla sysselsättningen i stora delar av landet. Dessutom spelar jordbruket en viktig roll i miljösammanhang. Det är därför angeläget att i GATT-förhandlingarna inte medverkar till att avreglera handeln med jordbruksprodukter ensidigt eller på ett sådant sätt att det varaktigt skapar problem för det svenska jordbruket. De olika internationella avtal som undertecknat medger som regel vissa möjligheter att göra undantag från frihandel, s.k. undantagsklausuler. Det har då förutsatts att undantag kan göras från frihandeln i trängda lägen, t.ex. vid betalningsbalanskriser eller svårigheter för vissa näringsgrenar och regioner. Undantag från ingångna förpliktelser tillåts också för att skydda nationella säkerhetsintressen, människors liv eller hälsa, djurs och växters existens. Däremot saknas skyddsklausuler, som tar andra miljömässiga eller sociala hänsyn, exempelvis möjlighet till åtgärder mot import av produkter, som framställs genom barnarbete eller underbetald arbetskraft. En central fråga är därför huruvida borde kompletteras med social- och miljöklausuler. Det är också några av de frågor som varit svårast under den nu pågående s.k. Uruguayrundan. Enligt vår uppfattning bör det finnas möjligheter att införa sådana klausuler. befinner sig i en svår ekonomisk situation. De industrialiserade och rika länderna måste därför gemensamt medverka till att hjälpa dessa länder genom ökad handel och ökat samarbete. bör stödja genom att stimulera handeln med dessa länder och underlätta deras export. måste exportera för att kunna köpa för deras utveckling nödvändiga varor, men också för att klara de tyng ande lån som har blivit en svår börda för många av dem. börda är ett allt större problem för dessa länder. har ofta från början blivit ensidigt beroende i sin utrikeshandel genom att kolonialmakterna en gång ville dominera över dem för att få billiga råvaror och avsättning för sina industriprodukter. En ekonomi, visserligen på låg nivå men med ett ofta omfattande lokalt och regionalt handelsutbyte, slogs sönder. När dessa länder sedan försökte grunda en modern utveckling på import av billig olja, och oljepriset plötsligt steg, hamnade de i dagens till synes olösliga skuldsituation. Denna kan inget fattigt land klara genom exportöverskott. Den måste genom internationella insatser. För är det nödvändigt att både producera varor för den egna befolkningens behov, för export och för att ersätta dyr import. I denna produktion måste man så långt möjligt utgå från egna råvaror och produkter. har bilaterala handels- och samarbetsavtal med ett tjugotal olika . Enligt vår uppfattning bör eftersträva att ingå avtal med ytterligare ett antal länder. En öppen och fri handel fungerar bäst när parterna på världsmarknaden agerar utifrån likartade förutsättningar. Införande av handelshinder mellan utvecklade och industrialiserade länder bör således inte accepteras. Frihandelssystemet kan emellertid leda till negativa effekter vad avser fördelningen av ekonomiska resurser mellan industri- och utvecklingsländer. Det är angeläget att en öppen och fri världsmarknad inte förstärker den obalans mellan i- och som finns i världshandeln. sårbarhet och sämre konkurrensförmåga har inneburit svåra påfrestningar på ekonomier. Det finns därför skäl att aktualisera frågan om konsekvenserna för relationerna mellan i- och av en öppen och fri handel. Denna fråga bör dock hanteras främst i internationella organ. Enligt vår mening har ett stort ansvar att så sker. Detta bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av den ökade integrationen i inom ramen för EG är det nödvändigt att stärka och utveckla handeln i . Därför måste adminstrativa och tekniska handelshinder i tas bort för att möjliggöra en vidgad och bättre fungerande marknad i vårt närområde. Det nordiska samarbetet måste i detta sammanhang tillmätas stor betydelse. De nordiska länderna är inte blott viktiga ekonomiska partners för varandra med därav följande intressegemenskap utan har också i långa stycken en likartad principiell syn på ekonomi och handel. som hemmamarknad har etablerats som mål i det nordiska samarbetet. Det finns emellertid många kvarvarande hinder för handel och ekonomiskt utbyte mellan de nordiska länderna. Det arbete som bedrivits har inneburit kartläggning och antagande av vissa principiella riktlinjer. De konkreta resultaten av detta arbete har dock varit få. Det måste nu komma till utförande. bör för sin del gå in för ett breddat och intensifierat nordiskt samarbete på det ekonomiska området. Det kräver att man för svensk del har en hög ambitionsnivå och att svenska myndigheter erhåller klara anvisningar Mot. vid sitt deltagande i nordiska samarbetsorgan. Det bör uppmärksammas, att det nordiska samarbetet givetvis har ett stort värde i sig, men också att det finns möjligheter att på nordisk nivå lämna väsentliga bidrag till det västeuropeiska samarbetets utveckling. Nödvändiga begränsningar i frihandeln Den svenska handelspolitiken måste beakta att det svenska samhället har många värden att vårda, vilket kräver ett skydd mot extrem frihandel inom vissa områden. Det behövs därför vissa skyddselement i den svenska handelspolitiken utöver de möjligheter som skyddsklausulerna i de internationella avtalen medger. Av beredskapsskäl är det bl.a. nödvändigt att slå vakt om de inhemska produktionsmöjligheterna av livsmedel, kläder, skor etc som måste finnas tillgängliga inom landet i en avspärrningssituation. Inom jordbruket och trädgårdsskötseln finns det restriktioner. Utan restriktioner skulle dessa näringar råka i svårigheter med svåröverskådliga konsekvenser i form av ökad sårbarhet och regional obalans i hela det svenska samhället som följd. Begränsningar får aldrig bli ett självändamål och bör därför kontinuerligt utvärderas och prövas. Det är dock viktigt att översynen görs allsidigt och att man allsidigt tar hänsyn till olika faktorer, bl.a. den regionala utvecklingen. Sociala, hälsopolitiska och miljömässiga aspekter måste ligga till grund för handelspolitiska ställningstaganden. I vårt land har vi uppställt särskilda krav på produktion och produkter inom industri och jordbruk. Vi måste t ex uppställa samma krav på importerade produkter som på inhemskt producerade. Härigenom kan en svensk produktion, på vilken det ställs motiverade sociala och andra krav av hälso- och miljökaraktär, komma att ställas mot produkter som framställs utan miljökrav, av barnarbetare i dålig miljö eller av annan underbetald arbetskraft. En kartläggning bör ske över vilka importprodukter som bedöms ha producerats under oacceptabla förhållanden från hälso- och miljösynpunkt, med slavarbete eller utnyttjande av barn. Detta bör ges regeringen till känna. Den västeuropeiska integrationen är ur svensk synpunkt inte bara fråga om relationerna till EG utan till i dess helhet. Det är viktigt att medverka till att undanröja administrativa och tekniska handelshinder i . Det är också av stor principiell vikt att ett svenskt deltagande i integrationen i inte försvårar våra möjligheter att utveckla förbindelserna med övriga OECD-stater, och . Inom ramen för EFTA måste verka för ökat handelsutbyte med länder och områden utanför EG-området, t.ex. och övriga , , och länderna i . I relationerna med EG är det viktigt att skapa ett förhandlingsmässigt starkt EFTA. föreslog i motioner till 1988/att regeringen bör verka för att tillsammans med de andra länderna ekonomiskt 10 och kanslimässigt stärka EFTA. I budgetpropositionen 1990 föreslår rege- Mot. ringen ett ökat anslag med till EFTA. Detta ligger i linje N311 med vårt förslag . För att EFTA också skall kunna utvecklas och bli ett redskap för sina länder i handeln med andra delar av världen, exempelvis , bör regeringen ha beredskap att tillsammans med övriga EF TA-länderna ytterligare förstärka EFTA:s resurser. Vi berör detta i annan Exportråd, som inrättades 1972, har till uppgift att som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svensk export. bidrar på ett mycket aktivt sätt till att hjälpa svenska industriföretag att nå ut på den internationella marknaden. Inte minst de mindre och medelstora företagen har stor nytta av den hjälp som kan bistå med när det gäller allmän rådgivning, marknadsundersökningar, konkurrentanalyser, förmedling av affärsförfrågningar, o.s.v. Handelssekreterarna är en viktig del i utlandsorganisation. Det finns 19 handelssekreterartjänster. Därutöver har ett antal ambassader och konsulat i länder som är intressanta marknader för personal med särskild kommersiell kompetens. Tillsammans är dessa tjänster viktiga för att svenska företag skall kunna nå ut på den internationella marknaden. Den snabba utvecklingen i med ökad öppenhet och demokratisering kommer med stor sannolikhet att betyda mycket för den svenska handeln med denna del av världen. En utbyggd svensk kommersiell utlandsrepresentation blir därför allt mer nödvändig. för också fram förslag om att inrätta ett särskilt handelskontor i . Dessutom är det enligt uppfattning viktigt med ett handelskontor i . uttalade att det är angeläget att inrätta ett handelskontor i . Regeringen föreslår i budgetpropositionen i stället en förstärkning av den exportfrämjande kapaciteten inom ambassaden med särskilt kommersiellt inriktad expertis. Det är, enligt vår uppfattning som också delas av , angeläget att ett fristående handelskontor inrättas i . Erfarenheterna från andra handelskontor visar att näringslivet och de enskilda företagen har lättare att skapa kontakt via ett handelskontor än via en ambassad. Det är också lättare att rekrytera kvalificerad personal med kommersiell inriktning till ett handelskontor. I detta sammanhang vill vi även understryka behovet av en utbyggnad av möjligheter att medverka till ökad kontakt och handel med de tre baltiska republikerna, , och . Detta bör ges regeringen till känna. Utvecklingen i flera av de östeuropeiska länderna kommer att bidra till ökad handeln och export för svenska företag. Mot denna bakgrund är det angeläget att pröva inrättande av handelskontor i flera andra östeuropeiska länder, exempelvis , de baltiska länderna och . Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ett program för ökad handelsrepresentation i . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handelspolitikens inriktning, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utsatta ställning i världshandeln,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av ett intensivt arbete för en nordisk hemmamarknad,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av i vilken omfattning import förekommer av varor producerade under oacceptabla förhållanden från hälso- och miljösynpunkt eller med utnyttjande av slavarbete, barn eller annan efter lokala förhållanden underbetald arbetskraft samt förslag till åtgärder som kartläggningen kan motivera, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avtalsslutande parters rätt att inom förhindra import av varor som producerats under oacceptabla förhållanden, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handeln med jordbruksprodukter,2] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett handelskontor i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett program för inrättande av handelskontor i , och de baltiska länderna. () () () () () 1989/90 N311 11989/90: U235 21989/90: Jo245