mot · GD02N478 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N478 av m.fl. (vpk) Energipolitiken Den svenska energipolitiken har kännetecknats av oklarhet och brist på konsekvens på ett sätt som varit mycket olyckligt. Folkomröstningens beslut om kärnkraftens avveckling har visserligen resulterat i riksdagsbeslut, regeringsdeklarationer och utredningar, men avsaknaden av konkreta åtgärder och ett ständigt ifrågasättande har medfört att samhälleliga och privata energiaktörer inte har vågat satsa på de ur miljösynpunkt bästa energislagen och teknikerna. Det är vpk:s uppfattning att det krävs en handlingsinriktad, konsekvent och ny energipolitik för att klara viktiga mål inom miljö-, fördelnings-, energi- och utrikespolitiken. I det följande presenterar vi en energiplan som alternativ till den förda politiken. Vpk:s energiplan bygger på en snabb avveckling av den farliga kärnkraften och på slopandet av olja, bensin och diesel som energikällor. Kärnkraftselen skall i huvudsak inte ersättas med annan elproduktion. Det behövs ingen ytterligare utbyggnad av skyddsvärda vattendrag eller satsning på kol- eller oljekraftverk. Övergång till andra uppvärmningssystem, nya och effektivare industriprocesser och sparande ersätter det mesta av bortfallet. Vi visar också att det finns miljövänliga, ofta inhemska alternativ för den nödvändiga energiproduktionen. Sparande, effektivitet, vind, sol och biobränslen är Vpk:s alternativ. bör satsa på fortsatt utveckling av vindkraften. Här är framför allt en utveckling av fullskaleanläggningar i de södra länen och utanför deras kuster aktuell. Inom solenergisektorn måste utveckling av bl.a. lagringstekniker fortsätta. Inom vågenergiområdet måste fullskaleanläggningar studeras, i första hand på . Även inom biobränsleteknikområdet är det fortsatt utveckling av anläggningar som behövs. Dessutom krävs fortsatta studier och utveckling av en del aktuella råvarugrödor och torv. är ett högteknologiskt land som har levt högt på att ligga främst inom ett antal näringar och kunskapsområden. Utvecklingen nu går mot att vi även exporterar kunskap och administrativa system inom många områden. Vi går från varuproduktion till varu- och kunskapsproduktion. Eftersom exportberoendet är och förblir extremt högt, är det viktigt att identifiera framtida näringar där kan förväntas spela en framträdande roll. I dessa är det av central betydelse att staten ansvarar för och satsar på forskning och utbildning. Vpk menar att flera områden inom energisektorn - både när det gäller praktisk tillämpning och FOU - inrymmer stora potentialer dels inom landet och dels på exportmarknaden. Vi ser här stora möjligheter att kombinera samhällsnyttig produktion, allt starkare miljökrav och internationell solidaritet. Vi nämner här endast tre av de viktigaste områdena: är en energikälla som från miljösynpunkt är den bästa tänkbara. Den har mycket hög utvecklingspotential med många olika tillämpningar från standardiserade solenergitak till kamelburna miniproduktionsanläggningar. har här både lämplig teknik och kompetens. är också en energikälla med försumbara miljöeffekter. lönsam i vissa geografiska områden. Hög utvecklingspotential för framförallt slätt-, ö- och kuststater. kan på detta område bli ledande. är en energikälla som rätt använd kan ge många länder - bl. a de i - ett stort tillskott i sin energiproduktion. Även denna bransch har hög utvecklingspotential. Vpk vill med målmedvetna satsningar föra över ekonomiska och mänskliga resurser i jämn takt från personbils-, kärnkrafts- och militärproduktion till näringar som är inriktade på framtidens behov. Förutom de här redan nämnda positiva effekterna VPK:s energipolitik har, skapas också regionala effekter som har stor betydelse för att motverka den utarmning respektive överhettning som regeringens politik (eller rättare sagt brist på politik) åstadkommer runt om i landet. Ägandet och förvaltningen inom energisektorn bör ses över. Vpk vill ha ökade möjligheter för småskaliga energiproducenter och för kommunerna att agera mer fritt. Utvecklingen av värmepumpar, kraftvärme, vätgasteknik m.m. kräver också fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. Studier över hur kan hjälpa till en övergång till miljövänliga energisystem behövs. Internationell solidaritet och minskat slösande Svenskarna ligger i topp internationellt när det gäller energikonsumtion per person. Det kan delvis förklaras med den höga industrialiseringsgraden, vår industristruktur och det kalla klimatet. Men vi är också dåliga på att använda energin effektivt och på ett vettigt sätt. VPK anser att de framtida ökningarna av jordens energikonsumtion skall komma till godo. Vi ska inte ta större andel av världens energi i anspråk. Vi ska istället göra allt för att minska den andelen. Frånsett den minskning av energikonsumtionen som ny teknik kommer att medföra, krävs omstruktureringar av energikrävande processer. Inom många sektorer har detta kommit igång med goda resultat t.ex. inom skogsindustrin men det finns fortfarande mycket kvar att göra. En sektor som måste förändras är transportsektorn som är en av de sista sektorerna där energikonsumtionen ökar. Vpk:s trafikpolitiska motioner behandlar utförligt detta område. Vi har passerat den gräns där våra bekvämlighetskrav krockar med med våra krav på en frisk miljö. Detta leder till att vi nu allvarligt måste tänka igenom vår personliga energikonsumtion och livsstil. Genom att ändra vår livsstil litet vinner vi mycket men det behöver inte betyda att vi får sämre livskvalitet. Snarare är det nog så att om man använder begreppet nationalförmögenhet som inkluderar allt det man njuter av här i livet, kommer man att att leva ett rikare liv med en förändring av sin energikonsumtion. Ett exempel är den alltför höga inomhustemperaturen i många lägenheter som leder till minskat välbefinnande. Energi- och miljöproblemen är intimt förknippade med varandra. Den absolut bästa energimängden ur miljösynpunkt är den som vi slipper att producera. Därför vill Vpk ha en stark och målmedveten politik för sparande och effektivisering av energianvändningen. Detta är det absolut viktigaste inslaget i den energipolitik som Vpk företräder. Internationellt sett är ett föregångsland, med delstaten i spetsen. visar i undersökning efter undersökning av både statliga, federala och privata expertinstitutioner att minskning av behovet av energitillförsel är det bästa - både för den enskilde konsumenten, samhället, miljön och den internationella solidariteten. De största miljöproblemen som är direkt kopplade till vår energikonsumtion - frånsett kärnkraften - är utsläppen av giftiga och/eller försurande ämnen. Utsläppen av koldioxid är ett alarmerande problem. Det finns risk att det hotar hela den civilisation som människan har byggt upp. Detta kommer att klarläggas ... Allt detta sammantaget gör att VPK vill satsa på energislag som inte har denna negativa miljöinverkan och basera energikonsumtion helt på förnyelsebara, miljövänliga energikällor. För att möjliggöra en satsning på alternativen i enlighet med Vpk:s förslag till energiplan krävs ändrade principer för skatte- och prispolitiken på energiområdet. Selektiva och differentierade punktskatter är av avgörande betydelse för samhällets möjligheter att påverka energianvändningens utveckling och inriktning. Mot denna bakgrund är beslut om mervärdesskatt på energi synnerligen olyckligt. För att främja snabb avveckling av kärnkraften, effektivisering, sparande och miljöanpassning krävs energibeskattning enligt följande: - En särskild uranskatt införs. - Kärnkraften belastas ytterligare för framtida kostnader för avfallshantering och förvaring. - Inhemska, förnyelsebara energislag gynnas i förhållande till importerade. - Importerade, mindre miljökrävande energislag som naturgas gynnas i förhållande till kol och olja. - Kraftvärmeproduktion gynnas i förhållande till kondenskraft. - Trappstegstariffer införs för elkrävande produktion. (Grafisk framställning se s. Vpk:s energiplan är en prognos utifrån dagens krav och kunskaper. Man får betrakta fördelningen mellan de olika energislagen som genomsnittsfördelningar och med stora möjligheter till förändringar i takt med våra ökande kunskaper. I följande avsnitt anges energiproduktionen i rubriken i TWh. Inom parentes anges ökning eller minskning . Sparande och ökad energieffektivitet, 0 (+80) Detta är den viktigaste posten och den som kan utvecklas mest. Dessa är ett minimivärde. Jämte vind- och biobränsleutveckling är detta det som vi måste satsa mest på. Internationellt är ledande på området och har flera stora projekt på gång som vi i bör följa noga. Även svenska energiaktörer har teoretiskt och praktiskt visat hur man med modern energiteknik kan göra stora spar- och effektivitetsvinster. Det som krävs är planmässig och en målmedveten satsning på detta område. Regeringen bör ta detta ansvar och upprätta en nationell energieffektivitetsplan. Kraven vid nyproduktion är högt ställda i byggnormer och lånevillkor vad gäller isolering och täthet. Men vad som saknas är en helhetssyn och ett ekologiskt tänkande som minimerar energiåtgången i alla led från byggmaterialtillverkning, byggande, till användning och drift. Ett systemtänkande där man t. ex. nyttiggör och återanvänder solvärme i många former. Där solvärmen till stor del kan stå för uppvärmingen av lokaler. Regeringen bör ta fram förslag till sådan energiminimering. Vi vill i detta sammanhang åter resa kravet på obligatorisk, energirådgivning som stöds av både stat och kommun. Den bör av effektivi- Mot. tetsskäl stå fri från energiproducenter och säljare. Kostnaderna bör delas N478 mellan stat och kommun. Vpk har tidigare, bl. a. i motion 88/89:Bo231, fört fram sådana krav. Ökad energieffektivitet rymmer stora möjligheter och är tillämpbar på många områden från byte av glödlampor till infrastrukturomdaningar, t. ex. inom transportsektorn. Kärnkraft, 65 (65) Kärnkraften skall avvecklas och avvecklingen måste starta . Den bör starta med de två Barsebäcksaggregaten som ur lokaliseringssynpunkt är sämst placerade. De skall tas ur drift så snart det är möjligt ur juridisk synpunkt. Det är fullt möjligt att därefter avveckla kärnkraften så att kan gå in i det nya seklet befriat från kärnkraften. Bortfallet av kärnkraftens elproduktion kan relativt enkelt kompenseras, huvudsakligen med en kombination av ökad energieffektivitet, biobränsleanvändning och vindkraftverk. Argumenten från kärnkraftsanhängare att kärnkraften är miljövänlig och behövs för att komma tillrätta med koldioxidutsläppen accepterar vi inte. Rapporter från bl.a. visar tvärtom att varje dollar som investeras i effektivisering av elanvändningen ger en minskning av koldioxidutsläppen, som är sju gånger större jämfört med om motsvarande investering görs i ett nytt kärnkraftverk. Detta trots att man då inte räknat med kärnkraftens avfallskostnader. Problemet med det radioaktiva avfallet har inte kommit närmare sin lösning . Trots att våra främsta forskare inom geologi, fysik osv har tvingats att offra tid på frågan under har icke sannolikheterna för riskerna med olika typer av radioaktiv slutförvaring förändrats. Frågan är också absurd. i människans historia har realister trott att man ska kunna planera och styra människors liv . Därmed försvinner också kostnaden för kärnkraften i framtidens töcken. Det enda vi kan vara säkra på är att vi övervältrar ansvaret och kärnkraftens pris på våra barn och deras barn. Den påbörjade deponeringen av kärnkraftsavfallet i Forsmark - SFR - är ingen säker slutförvaring. Vpk kräver stopp för den pågående verksamheten och att frågan om hur avfallet skall oskadliggöras omprövas grundligt och förutsättningslöst av en från kärnkraftsindustrin fristående forskargrupp. safeguard, som skall garantera att kärnenergin för kraftproduktion inte öppnar vägen för kärnvapentillverkning har inte lyckats förhindra spridning av klyvbart material. måste ta nya initiativ för att roll att främja kärnkraftspridning och förhindra kärnvapenspridning upphör. bör, i enlighet med beslutet att avveckla kärnkraften av säkerhetsskäl, verka för att kärnkraften avvecklas internationellt. En annan logisk konsekvens av avvecklingsbeslutet är att förbjuda handel med kärnkraftsteknologi. Vpk kräver ett sådant förbud. Vind, 0 (+30) Vindkraften har två stora fördelar, den är förnyelsebar och har ringa effekt på miljön. Dess nackdel är att den har en viss inverkan på landskapsbilden. Medelstora anläggningar, typ de danska, tycks vara de lönsammaste. Hos oss bör de placeras utanför de södra kusterna. På land kan man tänka sig placeringar, runt vägar och i kraftledningsgator. Småskaliga vindkraftverk på max 500 kW installerad effekt ska befrias från produktionsskatt. Vpk instämmer helt i den statliga vindkraftutredningens förslag och kräver en utvecklingsplan för vindkraften med målet att vindkraften ska ge . Regeringen bör komma med förslag om lokalisering av vindkraftverk till . Vågenergi, 0 (+20) Vågenergi är liksom vindkraften förnyelsebar och har liten inverkan på miljön. Anläggningarna är havsbaserade, bottenförankrade och flytande. De anläggs där djupet är 30-150 m. Vågenergi kan ge utanför och utanför . Vpk menar att och bör inleda ett samarbetsprojekt om vågenergi med nämnda produktionsmål. Vi kan se möjligheten av kombinerade havsanläggningar där vind-, våg-, solenergi och ak vaprodukter (fisk, skaldjur, osv.) produceras, ty det är samma geografiska områden som är intressanta för de olika produkterna. bör begära en utvecklingsplan för vågenergin. Vidare bör kräva att regeringen tar initiativ till ett samarbetsprojekt med om utveckling av vågenergi. Biobränslen, 60 (+70) Biobränslen är en energikälla som har liten miljöpåverkan och flera andra positiva effekter. Biobränslen kan användas till elproduktion, uppvärmning och drivmedelsframställning. Många olika grödor är aktuella beroende på vad de specifikt ska användas till. Delar av den mark som ej behövs till livsmedelsproduktion ska användas till energiproduktion. Biobränslen har stor regional betydelse och skall utvecklas och brukas nära sina produktionsområden. Energiskogar ska även utnyttjas i områden där risk för läckage av näringssalt föreligger, t. ex. runt . Biobränsleanläggningen som finns i visar på framtidsutvecklingen. Råvaror som är aktuella är framför allt spill från skogsbruk och skogsindustri, energiskog och diverse andra grödor såsom halm, lucern, vass m. m. Torvbrytningens miljöeffekter behöver utredas mer innan storskalig produktion kommer till stånd. Vid utvecklingen av biobränsleproduktion ska vi samarbeta med där vi i gemensamma projekt kan arbeta för att ställa om energiproduktion till miljövänligare och energieffektivare alternativ, t. ex. modern biobränsleproduktion. Vpk menar att regeringen ska ge förslag till en målmedveten plan för ökad användning av biobränslen. Kolets nackdelar är höga koldioxidutsläpp per avgiven energimängd och höga utsläppsmängder av miljöfarliga ämnen vid förbränningen, t. ex. av tungmetaller. Kolet ingår som både kemikalie och bränsle inom industrin. Som bränsle bör kolet ersättas så långt som möjligt. Större anläggningar som enbart är för energiproduktion, t. ex. i , bör konverteras till gas så snart naturgasen är tillgänglig. Vpk anser att regeringen bör framlägga ett förslag till konvertering av kolkraftverken. Vattenkraft, 65 (+5) Inga nya, stora utbyggnader av vattenkraften tillåts. Ny teknik kommer att ge litet högre effekt i befintliga anläggningar. Några små, få utbyggnader minikraftverk - som ej krockar med miljöintressen kan tillåtas. Solenergi, 0 (+15) Solenergi i olika former har utvecklats mycket men det finns fortfarande kvar en stor utvecklingspotential, bl. a. på lagringssidan. Solenergin ger inga utsläpp, men kräver dock stora ytor. Möjligheten att utnyttja solenergin skall beaktas vid om- och nybyggnation av alla typer av lokaler. bör av regeringen kräva en utvecklingsplan för solenergi med målet att solenergin ska ge . Kraftvärme, värmepumpar, minskat spill m. m. 10 (+30) Utveckling av kraftvärme är tyvärr ett exempel på hur regeringens brist på konsekvent energipolitik hindrat utvecklingen. Om kommuner och andra intressenter får positiva och entydiga besked kommer kraftvärmeverk att kunna bidraga med en icke oansenlig del till landets energibalans. I kraftvärmeverk produceras både el och värme med en hög verkningsgrad. I kombination med fjärrvärme blir det högeffektiva energisystem. Värmepumpstekniken har utvecklats oerhört positivt och ger väsentliga energimängder från många olika källor. Det pågår fortfarande en omfattande utbyggnad och utveckling av värmepumpstekniken, men det är svårt att uppskatta hur mycket energi den kommer att ge . I denna del av energiplanen räknar vi också in nya energiteknikers bidrag, tex vätgasteknik och geotermisk energi. Vätgastekniken bör ägnas särskild uppmärksamhet. Det är viktigt att här upprätthåller en kompetens och beredskap för att snabbt kunna tillgodogöra sig utvecklingen inom vätgastekniken. Vpk kräver att regeringen redovisar utvecklingsplaner för samtliga nämnda tekniker. Bensin och diesel, 110 (-105) Förbränning av bensin och diesel ger de relativt sätt största mängderna av föroreningar. Bensin och diesel bör ersättas med andra drivmedel. Vpk föreslår att följer de amerikanska planerna för trafiken i , dvs. en successiv ersättning av de fossila bränslena med miljövänligare alternativ, t. ex. biobränslen. Målsättningen är att användningen av dessa fossila bränslen ska ha upphört . bör av regeringen kräva en avvecklingsplan för användningen av bensin och diesel. Olja, 100 (-80) Användningen av olja som energikälla bör avslutas , framför allt pga. hög negativ påverkan på miljön per avgiven energimängd. Oljeanvändningen ger också extremt miljöfarliga transporter och produktionsmetoder. Transportriskerna ökar också som går pga. att tankerflottan blir allt äldre och sämre underhållen. På samma sätt som för bensin och diesel bör regeringen redovisa en avvecklingsplan för oljeanvändningen. Gas, 0 (+40) Naturgas är bästa fossila bränslet ur miljösynpunkt. I brist på bättre alternativ kan naturgas användas som reservenergikälla. Naturgasen är det fossila bränsle som ger lägst koldioxidutsläpp per avgiven mängd energi. Det finns dock nackdelar som måste beaktas, bl.a. utsläpp av otrevliga mängder av andra s. k. växthusgaser bl. a. metan och lustgas. Det finns beprövad teknik för naturgas och den har hög energieffektivitet. Gasen får inte tränga ut andra, miljövänligare energislag. Den skall användas i framför allt kraftvärmeverk i regioner där övriga energislag inte är ekonomiska och praktiska. Vid anläggning av gasnätet är det viktigt att beakta senare konvertering till biogas. Bl a därför är det viktigt att samhället (staten) kontrollerar Swedegas. Vpk föreslår en försiktig introduktion av naturgas när inga bättre alternativ finns. VPK 5 ENEP^G/PL-AN FdAM TIEL. Åd 3,0/0 OKAO £uetU,/eFP£^T//Tt~ KZ.Acrvke.He, sp/llvÅclhe Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en nationell energieffektivitetsplan, 2. att hos regeringen begär förslag om energiminimering i bebyggelse, [att beslutar om en sådan ändring i att energirådgivning blir en obligatorisk serviceuppgift för de kommunala byggnadsnämnderna,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att staten skall bidra till av kommunernas kostnad för energirådgivning,1] 3. att hos regeringen begär en avvecklingsplan för kärnkraften i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att skall vara det första kärnkraftverket som tas ur drift, så snart det är juridiskt möjligt, 5. att beslutar om ett stopp av deponeringen av kärnkraftsavfall i Forsmark, 6. att hos regeringen begär en opartisk utredning med uppdrag att lösa frågan om kärnkraftens avfall, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbla roll,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationell avveckling av kärnkraften,2] 7. att beslutar om förbud av handel med kärnkraftsteknologi och radioaktivt bränsle, 8. att hos regeringen begär förslag så att produktionen och konsumtionen av biobränslen gynnas, [att beslutar att småskaliga vindkraftverk på en installerad effekt på maximalt 500 kW skall vara skattebefriade,3] 9. att hos regeringen begär förslag om vindkraftslokalisering på , 10. att hos regeringen begär förslag om en plan för vindkraftens utveckling som garanterar en utbyggnad till , 11. att hos regeringen begär förslag om en plan för utbyggnad av vågenergi som garanterar en utbyggnad till , 12. att hos regeringen begär förslag om samarbete med om vågenergi med mål att importera vågenergi från , 13. att hos regeringen begär förslag om en konverteringsplan för kolkraftverken, 14. att hos regeringen begär förslag till en kraftig utveckling av solenergin så att den ger , 15. att hos regeringen begär en tidsplan för avveckling av bensin, diesel och olja som bränsle, 16. att hos regeringen begär förslag så att naturgas introduceras i enlighet med vad som i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90:Bo246 2 1989/90:U427 3 1989/90:Sk693 f*M 99678.