mot · GD02Jo525 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo525 av m.fl. (vpk) Dricksvattnet Friskt vatten - en livsnödvändighet Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel. Detta livsmedel är hotat i både och enligt FN:s ekonomiska kommissions rapport . Hotet mot dricksvattnet gäller även . Ett hälsosamt dricksvatten är ingen självklarhet. Vi måste satsa tillräckligt med resurser för att trygga försörjningen av dricksvatten. Att inte satsa nu innebär att vi drar på oss och framtida generationer gigantiska problem. Dricksvatten ska vara hälsosamt och rent. Det ska innehålla bl.a. natrium, kalcium och järn. Men vårt dricksvatten ska inte innehålla bakterier eller kemikalier som gör oss sjuka. Dricksvattnet har blivit sämre Enligt kommunförbundet har andelen nästan odrickbart vatten fördubblats , från . har 36 522 svenskar blivit akut sjuka av dricksvatten enligt en rapport från . 46 olika bekämpningsmedel har påträffats i grundvatten från skilda delar av landet. Vart femte vattendrag i innehåller bekämpningsmedel. På , i och i har man påträffat bekämpningsmedel i dricksvattnet. Inom EG tillåts en halt av högst av ett enskilt bekämpningsmedel. Andelen av bekämpningsmedlet Bentazon var på . I uppmättes och i . Nitrat och klor i vattnet hittades förhöjda halter av nitrat i dricksvatten i jordbruksbygder. Nitrat omvandlas i kroppen till nitrit som reagerar med aminosyror från vår mat och bildar nitrosaminer som är starkt cancerframkallande. Dessutom blockeras blodets syreupptagningsförmåga om man får i sig för mycket nitrat. Särskilt små barn är känsliga. Förutom nitrater och bekämpningsmedel kan även klorerade och ickeklorerade kolväten utgöra ett hot. I - en av viktigaste råvattentäkter- har man funnit bl.a. toluen, styren, xylen, PCB, klorparaffiner, trikloretylen och perkloretylen. vattenverk har kolfilter. Men det garanterar inte att dessa ämnen inte kan ta sig igenom. Dessutom kan klorerade kolväten bildas i själva reningsprocessen. Jordens sötvattentillgångar brukar uppskattas . Av detta är en femtedel grundvatten och tre fjärdedelar is. Knappt en procent ingår i naturens kretslopp ur vilket vi kan ta vårt vatten. För människans behov finns ca en hundradels procent av jordens sötvatten. De svenska kommunernas vattenverk producerar ca en miljard kubikmeter vatten . Hälften av råvattnet utgörs av ytvatten. Resten består av naturligt eller konstgjort grundvatten. Konstgjort grundvatten får man genom att leda vatten från exempelvis en sjö till en grundvattentäkt där vattnet filtreras genom sand. Ytvatten används av ett mindre antal orter men också i orter med hög befolkningskoncentration, exempelvis , , , och . Landets dricksvattenförsörjning är till ca tre fjärdedelar baserad på råvatten från större öppna vattendrag och sjöar. Dessa fungerar också som recipienter (mottagare) för utsläpp från industriell verksamhet och kommunala avloppsreningsverk. Dessutom fungerar dessa råvattentäkter som dagvattenledning och i jordbruksbygder belastas de också av bl.a. ytavrinning. Speciellt utsatta är befolkningen i landets större centra. tar råvatten till sitt dricksvatten från . Endast uppströms intaget vid finns kemisk industri lokaliserad. Utsläpp av bl.a. styren, xylen, cyanid och dieseloljor har förekommit. har larm knutet till vattenintaget. Ett flertal gånger har vattenintaget stängts och reservvattentäkter använts. Men analysmetoderna täcker inte alla riskämnen som kan finnas i älven. tar sitt vatten från . Detta är en sårbar vattenförsörjning. Händer något med så är reservvattentäkterna alldeles för få. Ett hot mot är de båtburna miljöfarliga transporterna av olika slags kemikalier. Längs finns massa- och pappersindustri, som belastar älven med stora utsläpp av fibrer och bakterier. Utsläppen resulterar i ett större behov av halogenering (tillsättande av klor eller brom) av det inkommande råvattnet. Detta leder i sin tur till ökade risker för halogenerade organiska ämnen i dricksvattnet. Utsläpp av hälso- och miljöfarliga ämnen måste upphöra Vi anser att en hållbar strategi för att trygga dricksvattenkvaliteten måste ha som utgångspunkt att utsläppen av miljö- och hälsofarliga ämnen till sjöar och vattendrag som fungerar som råvattentäkter måst upphöra. Det finns såväl ekonomiska som tekniska förutsättningar för detta genom att tillämpa "ren teknologi". Genom att återföra de processrester som lämnar anläggningarna, genom att minimera vattenåtgången i processer och genom att ta ut processavfallet i fast form kommer utsläppen till recipienterna att kunna bringas ner kraftigt. Denna typ av åtgärder skulle även ge avsevärda förbättringar i arbetsmiljön. Det är rimligt att insatser av detta slag genom tvingande lagstiftning bekostas av de verksamheter som förgiftar och förstör tillgången till friskt vatten. Vpk anser vidare att större krav på fartyg som transporterar miljöfarliga kemikalier bör ställas. Bästa möjliga teknik, som innebär krav på dubbla skrov, vakuumteknik etc, skall användas. Även med tanke på dricksvattenkvaliteten bör användandet av bekämpningsmedel inom det svenska jordbruket upphöra. Läckage av nitrat till vatten är också ett problem orsakat av jordbruket. Den nya jordbrukspolitik som skall utvecklas måste leda till att läckage av bekämpningsmedel och gödsel till grundvatten och vattendrag upphör. har ca 2 000 vattenverk. Kontroll av kvaliteten sker sällan och de prover som tas sker ofta vid själva vattenverket. Det är även där larmanordningar kommer att installeras för de vattenverk som inte har ett sådant system. Larmanordningar är bra men inte tillräckliga. Larmen fungerar enbart på en del av de ohälsosamma ämnena eftersom tekniken och kunskapen att mäta allt ej finns. Därför är det nödvändigt med bättre skydd av råvattentäkterna. Dricksvattenkonsumenterna använder ej vattnet direkt vid vattenverket. Efter larmanordningarna så har vattnet en lång väg till konsumenterna. Transporterna sker i långa med avlagringar fyllda ledningar. Vattnet kan i ledningarna tillföras bakterier och mögelsvamp. Dessutom kan försurat vatten lösa ut metaller såsom bly, koppar eller kadmium ur ledningarna. preparerades och underhölls vattenledningsnäten för 897 milj. kr. Detta var en marginell ökning . Med denna investeringstakt tar det att byta ut landets vattenledningar. Vattenledningar som håller . Ingen kan säga den exakta investeringskostnaden men gissningar på 200 miljarder har förts fram i debatten. Vi står inför ett gigantiskt problem som blir mer och mer akut. Allt fler vatten- och avloppsledningar kommer att börja läcka . Orsakerna till det är ledningarnas ålder som ger utmattningsskador, sättningsproblem vid sänkt grundvattennivå och ökad belastning från biltrafiken. Vpk har krävt införande av ett ROT-program för VA-sidan. Vpk återupprepar detta krav. Villkoren för lån och bidrag för ett VA-ROTprogram bör utformas på liknande sätt som bostadsförbättringsprogrammet. Kommunernas vattenverk är ofta både primitiva och ålderstigna. För att få ett råvatten som innehåller för mycket bakterier eller virus drickbart tillsätts klor eller brom. Kloret bildar biprodukter i förening med humus. En del av dessa biprodukter kan förändra våra arvsanlag och andra är cancerframkallande. Enligt amerikanska beräkningar ökar risken för cancer med mellan två till fem gånger när vattnet klorerats. Det har också framförts att riskerna med brom kan vara liknande. Genom att skydda råvattentäkterna och genom bättre teknik i vattenverken och exempelvis sandfiltrering kan man pä sikt avveckla halogeneringen. Vpk anser att halogeneringen av dricksvattnet på grund av hälsoriskerna bör avvecklas . kunde man få ersättning för att åtgärda surt vatten i enskild vattentäkt. Vid /89 togs denna möjlighet bort. Det största problemet med försurat eller naturligt surt grundvatten är att det ofta orsakar korrosion, en avfrätning av koppar och rostangrepp eller avzinkning av förzinkat stål i vattenledningar och hydroforer. Korrosion leder, förutom att rören såsmåningom går sönder, till utlösning av metaller ur markens . På en del håll, där man har extremt surt grundvatten (med pH ,5) har man även funnit ökad utlösning av markens förråd av metaller, främst zink, koppar, bly och kadmium. Det sura vattnets hälsovådlighet har understrukits av från varandra oberoende forskningsprojekt som redovisats i den internationellt erkända brittiska medicintidskriften . Resultaten visade på ett klart samband med antalet Alzheimersjuka och mängden aluminium i dricksvattnet. Risken att drabbas ökar om aluminiumhalten stiger från /l vatten till /l vatten. publicerade amerikanska undersökningar visar också att barn kan få inlärningssvårigheter av mycket ringa koncentrationer bly. För att det tidigare bidraget till åtgärder mot surt brunnsvatten skulle utbetalas måste följande villkor uppfyllas: - pH-värdet ska understiga 6,5 - vätekarbonathalten ska understiga /l - kvoten mellan vätekarbonathalt och sulfathalt ska vara mindre än 1 mätt i mg/l och/eller - kopparhalten i nattståndet ledningsvatten ska överstiga /l. Enligt dessa kriterier bedömde 1987 att uppemot 70 000 enskilda vattentäkter hos permanentboende kunde uppskattas vara i behov av åtgärder. Situationen har förvärrats . rapporterade efter att ha undersökt 5 600 jordbrunnar i hela landet att hälften av dessa brunnar hade ett pH-värde ,3. Totalt finns över 1 miljon enskilda vattentäkter som drygt 3 miljoner människor får sitt dricksvatten från. De suraste brunnarna finns längs , i och i de kalkfattiga södra delarna av . Det finns flera metoder för att behandla surt vatten. Vanligast är insättning av syrningsfilter. Man kan också dosera alkaliska ämnen direkt i ledningsvattnet och på så sätt höja pH-värdet. Det sistnämnda förekommer främst vid större anläggningar. Kostnaden för den enskilde beräknades till 1987. Statsbidrag har utgått . Vpk anser att med hänvisning till folkhälsan bör bidraget vara kvar. Dessutom behövs en informationssatsning av och kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar. Aluminium kan också vara ett problem för dricksvatten som kommer från allmänna vattentäkter. Det är vanligt att aluminiumsulfat tillsätts sjövatten innan det blir dricksvatten. Detta för att fälla ut fosfor och att göra vattnet klarare. Sydvatten tillsätter aluminiumsulfat per m1 vatten från sjön . Resterna av aluminiumsulfat går att spåra i dricksvattnet för ca 250 000 hushåll i . Aluminiumsulfat har en försurande effekt på vattnet. Vi anser därför att användningen av aluminiumsulfat och aluminium som vattenkemikalie måste upphöra. Det behövs gränsvärden för radon i dricksvatten En rapport från från visar att vatten från djupborrade brunnar kan ge höga radonhalter i bostäder. av landets brunnar har radonhalter som ligger över 1 per liter. Dessa siffror baseras på en undersökning av 500 brunnar över hela landet. De flesta brunnarna med de höga värdena ligger längs och i . Det finns enbart gränsvärde för radon i luften. Gränsvärdet är satt till per m1 luft. För nybyggda hus är motsvarande gränsvärde per m\ För radon i vatten finns inget gränsvärde. Radon i vatten är i första hand ett problem på grund av att det snabbt fälls ut i luft. Beräkningar visar att en radonhalt på 1 per liter vatten kan ge per m1 luft. Tillsammans med eventuella andra radonkällor kan gränsvärdena snabbt överskridas. Radon är känt för att öka risken för lungcancer. Vpk anser att gränsvärden för radon i dricksvatten bör utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Bidrag för åtgärder mot surt brunnsvatten för /90 anslår , 2. att hos regeringen begär förslag i syfte att förbjuda användning av aluminiumsulfat samt användandet av aluminium som vattenkemikalie, 3. att hos regeringen begär förslag till förbud för utsläpp av hälso- och miljöfarliga ämnen till recipient som är råvattentäkt, 4. att hos regeringen begär förslag till översyn och skärpta regler för äldre anläggningars utsläpp, 5. att hos regeringen begär förslag om en tjugoårig avvecklingsplan för halogenering av dricksvatten, [att hos regeringen begär förslag till ett ROT-program för kommunerna,1] 6. att hos regeringen begär förslag till ett handlingsprogram för att få bort bekämpningsmedelsrester ur dricksvatten. 7. att uppdrar åt radon i dricksvatten. regeringen att ta fram gränsvärden för (vpk) (vpk) (vpk) 11989/90: Bo234