mot · GE02Fi4 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:9 Höjning av kvot i , m.m. Ökning av kvotenFör att ska kunna tillsammans med deandra nordiska länderna ha rätt till enexekutivdirektör i Interntionella valutafondenmåste vi öka vårt bidrag till fonden med . Det innebär att så mycketytterligare av valutareserv ställs tillValutafondens disposition för SDR.Det är viktigt att vi fortsätter att aktivt arbeta ifonden. Därför bör propositionen bifallas i dennadel.Det är emellertid angeläget att vi noga ser till attSveriges insats motsvarar våra förväntningar.En rättvis ekonomisk världsordningVårt arbete bör gå ut på att skapa rättvisa mellanden rika världen och världens majoritet, de icke-industrialiserade länderna. För att kunna kommamed konstruktiva förslag krävs en breddadkompetens hos Valutafondens beslutsfattare.Valutafonden bildades i Bretton efterandra världskriget. Syftet var att förhindra enkollaps av i-världens valutasystem som skedde efterförsta världskriget. Detta arbete har varitframgångsrikt.Den nuvarande ekonomiska världsordningengynnar emellertid de redan rika och gör det mycketsvårt för de fattiga folken att höja sin levnadsnivå.Efter oljekrisen har situationen blivitorimlig.U-ländernas skulder till i-länderna och derasbanker är mycket stora. Det är viktigt att analyseravarför vissa hamnade i denna situation.Bankerna är ju helt beroende av att placerapengar för att de ska förräntas. Den storaöverlikviditeten i världens finansinstitutioner, somdet höjda oljepriset åstadkom,föranledde bankerna att övertala fattiga länder attlåna stora belopp på mycket förmånliga villkor. Omlåntagarna var kreditvärdiga eller projektenräntabla kollades dåligt.Räntehöjningar och minskad världsinflation hardrastiskt ökat skuldbördan och försatt mångaländer i en ohållbar ekonomisk situation. Sänktaråvarupriser har ytterligre minskat u-ländernasbetalningsförmåga. Det går mer pengar iskuldtjänst från de fattiga länderna till de rikaländernas banker än vad som lämnas i nya lån.Denna skuldfälla har gjort de fattiga ländernaberoende av valutafondens herravälde.Valutafonden och fordrar attländerna antar strukturanpassningsprogram för attfå hjälp med skulderna. Också har anslutitsig till dessa krav på och i vissa fallknutit vår u-hjälp till Valutafondens krav. Dettainnebär en icke önskvärd policyförändring.U-länderna inser att strukturella förändringar ärnödvändiga, men det måste vara förändringar somengagerar befolkningen om produktionen skakunna främjas. Och den får inte gå ut över kvinnoroch barn.Valutafondens recept tar inte tillräckliga hänsyntill långsiktiga behov och kan skapaallvarliga sociala problem. Det räcker inte bara atti efterhand kompensera några av de grupper somfar illa genom programmen. Stater och banker börskriva av skulderna. Med en annan ränteutvecklingoch den inflation som rådde när pengarna lånades,hade de varit redan betalda.Teorin bakom strukturanpassningsprogrammenmåste ifrågasättas och anpassas till situationen iicke-industrialiserade länder. Programmen måsteutformas mer lyhört för de organisatoriskasystemen i u-länderna.Den för dagen förhärskande neoklassiskaekonomiska skolan är inte den bästa för att fåordning på ekonomi. Bland-ekonomiav beprövad svensk modell borde i många fall varaeffektivare. Sociologiska kunskaper ocherfarenheter från verksamhet i är likaviktiga som strikt ekonomiska kunskaper.Också för agerande i Valutafonden börde biståndspolitiska målen vara vägledande:resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning,ekonomisk och politisk självständighet,demokratisk samhällsutveckling samt framsynthushållning med naturresurser och omsorg ommiljön i mottagarländerna.Regeringen bör eftersträva en breddning avkompetensen hos vår representation iValutafonden, liksom i och andraBretton Woods-institutioner.Detta bör ges regeringen tillkänna.Suspendering av rösträttenRegeringen vill bemyndigas att för delbiträda en ändring av Valutafondens stadgar så attrösträtten kan dras in för medlemsländer som är ibetalningsdröjsmål till fonden.Riksbanksfullmäktige anser att ''det övergripandemålet alltjämt måste vara att nå en lösning utan atttillämpa sanktionsåtgärder'' (propositionen sid 5sista stycket).Vissa länder har inte betalat sin andel tillValutafonden. Det framgår inte av propositionenvilka dessa är. Om det är fråga om fattiga ländermed skuldproblem anser vi att det är viktigt att defår behålla sin rösträtt, även om de inte haft råd attbetala. Även om långivarländerna måste accepteraen lägre avkastning då deras valutor används, sompropositionen säger (sid 5 nederst), är det oriktigtatt hindra skuldtyngda länder från att göra sin rösthörd i Valutafonden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbete iValutafonden för en ny ekonomisk världsordning.