mot · GD02Sk96 · 1990-05-02 00:00:00 — En såpass kraftig skärpning av beskattningen som propositionen föreslår skulle inte endast försämra skogsbrukares resultatutjämningsmöjligheter, utan också riskera att minska avverkningarna och virkestillgången. Propositionens förslag om en dubbel beskattning genom erläggande av källskatt på innestående skogskontomedel bör därför avslås. I likhet med vad vi anfört om fartygsfonder då det gäller bolag, och med samma argumentation, anser vi att fartygsfonderna bör behållas också såvitt avser enskild näringsverksamhet. Propositionens övriga förslag tillstyrks i denna del. Indelning i förvärvskällor och underskottsavdrag Propositionens förslag: Näringsverksamhet som bedrivs av enskilda näringsidkare indelas i förvärvskällor. Vid indelningen tas hänsyn till om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat i verksamheten (aktiv verksamhet) eller ej (passiv verksamhet). Aktiva verksamheter bildar en förvärvskälla även om de är av sinsemellan olikartat slag. Passiva verksamheter kan däremot bilda skilda förvärvskällor. Utomlands självständigt bedriven näringsverksamhet hänförs alltid till passiv verksamhet. Underskott i förvärvskälla får dras av vid beräkningen av inkomst av förvärvskällan närmast följande beskattningsår. Underskott vid en förvärvskällas upphörande behandlas som reaförlust. Detta innebär att av underskottet får dras av från intäkt av kapital. Underskott av aktiv litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet får om den skattskyldige så önskar istället dras av vid beräkning av inkomst av tjänst. Ett villkor för avdrag är att den skattskyldige redovisat intäkter av någon betydenhet från verksamheten. överväganden och förslag: Propositionens förslag tillstyrks i denna del. Enligt vår uppfattning bör dock underskott av aktiv näringsverksamhet i vissa fall få dras av under inkomst av tjänst. Skälet till detta är för det första att en kvittningsmöjlighet är nödvändig för flertalet nystartade företag - särskilt för service- och hantverksföretag. Dessa behöver en konsolideringsmöjlighet under en i allmänhet ömtålig startfas. För det andra är en kvittningsmöjlighet nödvändig för att kunna upprätthålla en levande landsbygd och att möjliggöra deltidssysselsättningar i småföretag. Eftersom det är främst låg- och medelinkomsttagare som behöver denna kvittningsmöjlighet bör den begränsas. Detta kan ske på olika sätt. Ett sätt är att underskott av aktiv näringsverksamhet får dras av fullt ut under inkomst av tjänst för tjänsteinkomster , varefter en avtrappning kan ske så att kvittningsmöjligheten upphör vid t.ex. . Regeringen bör återkomma till med ett mer detaljerat förslag i enlighet med dessa riktlinjer. Propositionens förslag i övrigt tillstyrks i denna del. Propositionens förslag; Den nuvarande 400-timmarsgränsen för att medhjälpande make själv skall beskattas för ersättning för sin arbetsinsats liksom bestämmelsen angående arbete utfört i makarnas gemensamma bostad slopas. Avgörande skall istället vara den faktiska arbetsinsatsen och ersättningens marknadsmässighet i förhållande till det utförda arbetet. 16-årsgränsen för att barn själva skall beskattas för lön för sitt arbete i föräldrarnas verksamhet behålls. Beträffande ersättningar från fåmansägt handelsbolag till medhjälpande make och barn, som också är delägare i bolaget, skall bestämmelsen om inkomstuppdelning gälla för all inkomst - bortsett från skälig ränta på insatt kapital. överväganden och förslag: Ersättning till barn som hjälper till i föräldrarnas verksamhet beskattas hos föräldrarna - närmare bestämt hos den make som har den högsta inkomsten från företaget. Barnets inkomst beskattas därmed i normalfallet med hänsyn till progressiviteten i skattesystemet hårdare om arbetet sker i föräldrarnas rörelse än om arbete skett hos annan arbetsgivare. Anställs annan ungdom träder inte samma regel i kraft. Vi anser att denna gräns bör sänkas, oaktat att regeln som sådan kan behöva kvarstå av kontrollskäl. Gränsen bör enligt vår uppfattning gå vid . Grundavdrag för sociala avgifter förslag: För små- och egenföretagare är arbetsgivaravgifterna en tung börda som begränsar möjligheterna till utveckling och nya arbetstillfällen. I flera avseenden är också avgiftsuttaget orättvist. ATP-avgift tas t.ex. ut på hela lönesumman inklusive kapitalavkastning. Däremot ges inga pensionspoäng för inkomster under ett basbelopp. Detta innebär att de tvingas betala ATP-avgift utan att få någon motsvarande pensionsförmån. Enligt vår uppfattning är detta förhållande inte tillfredsställande. Orättvisan blir särskilt stor när två makar som arbetar i samma företag delar på en liten inkomst. Bil med blandad användning m.m. Propositionens förslag: En egenföretagare som även för privat bruk disponerar en bil som ingår i hans näringsverksamhet skall påföras bilförmån enligt samma regler som gäller för löntagare. En egenföretagare som i näringsverksamheten använder egen bil som inte tillhör verksamheten får avdrag med högst per mil. I fråga om avdrag för kostnader för resor till och från arbetet skall samma regler gälla för egenföretagare som för löntagare. överväganden och förslag: Vi har i tidigare avsnitt redogjort för de regler vi vill skall gälla beträffande löntagares förmånsvärde av fri bil samt möjlighet till avdrag under inkomst av tjänst för resor med egen bil i tjänsten och resor mellan bostad och arbetsplats. Vi föreslår att motsvarande regler skall gälla för egenföretagare. För att skapa ökad rättvisa föreslår vi en ordning där egenföretagare be- Mot. frias från socialförsäkringsavgifter upp till ett basbelopp (f.n. 29 700). Finansieringen bör ske inom ramen för det totala uttaget av arbetsgivaravgifterna i enlighet med tidigare framlagda center-förslag. Vi vill erinra om en rad ytterligare förslag utöver de redan nämnda, vilka lagt för att förbättra villkoren för små- och egenföretagandet ur skattesynpunkt. - sänkt sjukförsäkringsavgift upp till viss lönesumma - avvecklad vinstdelningsskatt och löntagarfondsavgift Dessa förslag och andra har redovisat i en rad motioner under innevarande , bl.a. i vår alternativa statsbudget. Full finansiering har skett via vårt statsbudgetförslag, eller på annat sätt. Skattereformens finansiering påverkas således inte av dessa våra förslag. föreligger skillnader i utdebitering på per skattekrona. Tas även församlingsskatten i beaktande så blir skillnaden än större. Målet om högst 50 procents marginalskatt kan inte uppfyllas eftersom den genomsnittliga kommunala utdebiteringen är per skattekrona. har återkommande argumenterat för en ökad skatteutjämning. 1 samband med höstens skatteöverläggningar förde fram kravet att en parlamentarisk utredning skulle tillsättas för att se över den kommunala skatteutjämningen. En sådan utredning ställdes i utsikt. Regeringen anförde i bilaga till budgetpropositionen betitlad Utveckling av offentlig sektor att regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att se över statens bidrag till kommunerna. Översynen, sade regeringen, avses också omfatta skatteutjämningssystemet och bör resultera i att en jämnare fördelning av kommunalskatterna kan uppnås. Utredningen har emellertid ännu inte tillsatts. utgångspunkter för en förändring av det kommunala skatteutjämningssystemet är följande. - En väsentligt ökad skatteutjämning syftande till minskade skillnader i utdebitering. - Samtliga kommuner bör ingå i och omfattas av skatteutjämningssystemet. - Merparten av de specialdestinerade bidragen bör överföras till skatteutjämningssystemet. - Systemet skall enbart bygga på faktorer som kommunerna inte kan påverka, såsom skattekraft, åldersstruktur och geografiska förhållanden. Ett kommunalt skatteutjämningssystem som uppbyggts kring dessa grund- Mot. 1989/90 bultar skulle bl.a. innebära att Sk96 - kommunerna ges möjlighet att hålla samma utdebitering vid likartad servicenivå och effektivitet i verksamheten, - större rättvisa mellan invånare i olika kommuner skapas, - den statliga detaljregleringen minskar och den kommunala självstyrelsen förstärks, - administrationen i såväl stat som kommun minskar, - lokalt anpassade och förankrade beslut med bl.a. alternativa driftsformer möjliggörs. Utredningen bör framlägga förslag som beaktar dessa utgångspunkter och effekter. Som tidigare påpekats borde underlag för en skatteutjämningsreform ha utarbetats för ikraftträdande i samband med skattereformen. kräver nu att utredningen tillsätts. Med beaktande av kravet på god kvalitet bör utredningen sedan bedrivas skyndsamt. Skattereformen måste enligt vår uppfattning i övrigt ge ett balanserat utfall i förhållandet mellan stat och kommun. RINK (SOU 1989:33) innehåller i bilaga IV två större fördelningspolitiska studier utifrån utredningsförslagen. Även kommittén för indirekta skatter har i sitt betänkande (SOU 1989:35) gjort vissa fördelningspolitiska beräkningar. Därutöver har, efter att merparten av skatteutredningarna avlämnat sina betänkanden, några större fördelningsstudier presenterats av organisationer fristående från utredningsarbetet. Slutligen innehåller föreliggande proposition vissa fördelningspolitiska studier. Osäkerheten beträffande skattereformens fördelningspolitiska utfall är dock stor. De resultat som framkommit i flera av de redan gjorda studierna pekar på att stora delar av befolkningen skulle förlora på skattereformen. Resultaten har vidare pekat på att det fördelningspolitiska målet om att lågoch medelinkomsttagare ej skall betala höginkomsttagarnas skattesänkningar ej uppnås. Visserligen har en del förändringar till förmån för låg- och medelinkomsttagare gjorts i förhållande till skatteutredningarnas förslag. förslag innebär därtill en lägre beskattning av nödvändig konsumtion som mat och boende. Bl.a. mot bakgrund av detta är vårt alternativ mer fördelningspolitiskt rättvist än det förslag som framläggs i propositionen. Det är dock av största vikt att skattereformen fortlöpande utvärderas. De studier som görs bör omfatta såväl individer och hushåll som regioner. Särskild vikt bör läggas vid de förändringar som föreslås beträffande boendet. Regeringen bör få i uppdrag att initiera de föreslagna studierna. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt vår uppfattning får inte skattereformen innebära att de samlade alternativkostnaderna för närvaro på arbetet blir så höga att människor stimuleras till friskfrånvaro. I samband med skattereformens utvärdering bör ana- 30 lyseras effekterna på arbetskraftsutbud och sjukfrånvaro mot bakgrund av Mot. Risken för en ökad friskfrånvaro är enligt vår uppfattning främst för- Sk96 anledd av den kraftigt ökade beskattningen av en rad tidigare skattefria förmåner under inkomst av tjänst, samt försämrade reseavdrag etcetera som föreslås i föreliggande proposition samt i proposition 1989/90:111. Regeringen bör få i uppdrag att initiera också denna studie. Detta bör ges regeringen till känna. Kompletterande åtgärder och ekonomiska effekter Allmänt Skattereformen sådan den redovisas i propositionen är så konstruerad att de grupper som inte kommer att få del av marginalskattesänkningarna ändock måste vara med och stå för finansieringen. Detta blir framför allt följden genom att regeringen och valt breddad och höjd moms som en av de främsta finansieringskällorna. har, vilket utvecklats på annan plats i denna motion, skarpt kritiserat detta förhållande. Propositionens förslag innebär kraftiga bidragshöjningar och därmed ökad rundgång. Enbart nettot av åtgärderna som föreslås beträffande pensionstillskott, KBT, studiemedel, bostads- och barnbidrag uppgår för regeringens del till . Dessa förslag från regeringen läggs fram i flera separata propositioner, men sammanfattas i föreliggande proposition. Med förslag till finansiering blir inflationspåverkan mindre och de automatiska transfereringsökningarna därmed inte så stora. Även förslag till kompletterande fördelningspolitiska åtgärder läggs fram separat i flera motioner, men sammanfattas finansiellt i denna motion. Sammantaget uppgår dessa till . Detta är således mindre än en tredjedel av regeringens bidragsökningar. förslag ger ett bättre fördelningspolitiskt utfall än propositionens förslag. Därmed uppkommer heller inte samma behov av generella kompletterande fördelningspolitiska åtgärder. Även vårt förslag är dock givetvis inte helt utan påverkan på inflationen. Vi har därför ansett oss behöva göra följande fördelningspolitiska kompletterande effekter. Pensionstillskott, KBT tn.m. Beträffande kompensationen på pensionstillskott, KBT m.m. föreslår vi höjningar till en sammanlagd kostnad på . För närmare beskrivning av förslag hänvisas till den kommittémotion som vi inlämnar i anledning av proposition 1989/90:145. Såvitt avser kompensation till studerande hänvisas till den kommittémotion som vi inlämnar i anledning av proposition 1989/90:147. Förslaget medför netto inga statsfinansiella effekter. Såvitt avser barnbidrag föreslår vi höjningar till en sammanlagd kostnad på . Det motsvarar en höjning med /år. Höjningen föreslås träda i kraft fr.o.m. . Höjningen kompenserar de förväntade prisstegringar som uppkommer under innevarande år, exklusive skattereformens effekter. För närmare beskrivning av förslag hänvisas till den kommittémotion som vi avser inlämna i anledning av proposition 1989/90:140. Vi beräknar att alternativ ger upphov till dynamiska effekter på , räknat som ett genomsnitt . Detta är en försiktigare beräkning än vad vi tidigare gjort då vi bedömt effekterna till . Detta förstärks av att bedömningen tidigare gjordes i samband med skatteutredningarnas slutbetänkanden . Bedömningen avser däremot som nämnts , vilket realt sett innebär en försiktigare bedömning från vår sida. Vi bedömer dock att vårt förslag med ett bättre fördelningspolitiskt utfall för dem med låga och medelhöga inkomster, mindre rundgång samt lägre inflationseffekter ändock ger en högre dynamisk effekt än vad propositionen räknar med. Slutligen menar vi att bedömningen av dynamiska effekter ej får leda till överfinansiering av reformen och därmed höjt totalt skattetryck. Såvitt avser bostadsbidrag föreslår vi höjningar till en sammanlagd kostnad på . För närmare beskrivning av förslag hänvisas till den kommittémotion som vi avser inlämna i anledning av proposition 1989/90:144. Budgeteffekter av ändrade skattesatser m.m., miljarder kr Statlig skatt endast för underlag för grundbelopp . effekt av indexreglering - 53,4 Övergång till separat kapitalbeskattning utan Schablonavdrag sänks från till + 2,1 Förhöjt grundavdrag för låg och mellaninkomsttagare - 4,6 Extra avdrag ersätts med särskilt grundavdrag för pensionärer utöver förhöjt grundavdrag +1,0 22 Kvotering av avdrag för pensionspremier upphör _07 Mot. -52,7 Budgeteffekter för inkomstslaget tjänst m.m. till allmän uppsamlingplats 0,1 Höjt värde för bilförmån 1,1 Skärpt beskattning av förmånliga lån från Slopad skattefrihet för förmåner 0,2 Beskattning av TGL, AGB, AGS, Bär-, svamp- och kottplockning m.m. 0 Skärpta regler avseende personalvård, värdering till marknadspris, förmåner för anställda i trafik- och resebyråföretag, utländska forskare, ny sex Socialavgifter för överskjutande ersättning vid bilresor i tjänsten 0,3 Slopad skattereduktion för fackföreningsavgifter och Resor i tjänsten -0,5 Resor t. o. fr. arbete -0,8 Budgeteffekter för inkomstslaget kapital m.m. Reducerad skattelättnad för underskottsavdrag av aktier o. dyl. Slopad schablonintäkt och ökad av egnahem och fritidshus Skärpt beskattning vid ut K voterat avdrag för netto brev, optioner, terminer och övrig lös egendom samt Budgeteffekter avseende näringsverksamhet, särskild löneskatt m.m., miljarder kr. Begränsade avdrag för person bil och traktamente inom enskild Begränsade avdrag för underskott Slopat grundavdrag för passiv Särskild löneskatt för passiv näringsverksamhet samt för lön och aktiv näringsverksamhet Särskild löneskatt på arbetsgivares pensionspremier Grundavdrag sociala avgifter 1 BB Budgeteffekter avseende indirekta skatter m.m., miljarder kr Beskattning kärnkraft () Beskattning vattenkraft () Moms v/a, sophämtn. Uttagsbeskattning för fastighetsskötsel m.m. i egen regi Moms på el avskaffas Moms på hotell och restaurang Frisör och skönhetsvård Svavelskatt -0,5 -3,6 -3,45 -2,1 - 1,5 -4,0 - 1,5 1,0 0,7 0,5 Höjd alkohol- och tobaksskatt Sammanställning av budgeteffekter, miljarder kr Skattebortfall genom sänkta skattesatser m.m. för inkomster före underskottsavdrag 52,7 + 6,9 59,6 och höjd KBT 0,6 Höjda barnbidrag (/år) 1,0 och särskild löneskatt 7,6 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av skattereformen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattereformen och samhällsekonomin, 3. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar att schablonavdrag under inkomst av tjänst skall medges med Mot. i enlighet med vad som i motionen anförts, Sk96 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av en höjd grundpension lika för alla, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effekterna av justeringen av basbeloppet och behovet av kompensation för grupper som ej får del av inkomstskattesänkningarna, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att definitionerna i 19 § och 31-34 §§ i kommunalskattelagen bör förtydligas, 7. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar att nuvarande regler för beskattning av självständigt bedriven verksamhet utan vinstsyfte (hobby) skall gälla, 8. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om beskattning av bilförmån i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att beslutar att avdrag för användande av egen bil i tjänsten skall medges enligt de regler som i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet för tävlingsvinster, 11. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om beskattningsregler för trygghetsförsäkring vid arbetsskada i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om beskattning av ersättning för flyttningskostnad i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om fortsatt skattefrihet för plockning av bär, svamp och kottar i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om uttagsbeskattning beträffande bränsle från egen fastighet i enlighet med vad som i motionen anförts, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prövningen beträffande skattefrihet för kostnadsersättningar till utländska forskare, 16. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats i enlighet med vad som i motionen anförts, 17. att hos regeringen hemställer om förslag beträffande en regional differentiering av bilbeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om skattereduktion för hemmamake i enlighet med vad som i motionen anförts, 19. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om skattereduktion för ensamstående med barn i enlighet med vad som i motionen anförts, 37 20. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del Mot. beslutar om avdrag för fackföreningsavgift i enlighet med vad som i Sk96 21. att hos regeringen hemställer om förslag om begränsning av arbetsgivares avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationer i enlighet med vad som i motionen anförts, 22. att hos regeringen hemställer om förslag om personliga investeringskonton i enlighet med vad som i motionen anförts, 23. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om sparavdrag i enlighet med vad som i motionen anförts, 24. att hos regeringen hemställer om förslag om allemansfonder med möjlighet att placera i icke börsnoterade företag i enlighet med vad som i motionen anförts, 25. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om möjlighet till särskild prövning av uppskov med realisationsvinstbeskattning av bostäder i enlighet med vad som i motionen anförts, 26. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om takregel för realisationsvinstbeskattning vid försäljning av näringsfastighet och bostadsrätt i näringsverksamhet, 27. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om avdrag för värdehöjande reparationer i enlighet med vad som i motionen anförts, 28. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om beskattning av konvertibla skuldebrev i enlighet med vad som i motionen anförts, 29. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om beskattning av optioner i enlighet med vad som i motionen anförts, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande egenföretagares pensionsförsäkringar, 31. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar att småhus på jordbruksfastighet skall ingå i näringsverksamheten i enlighet med vad som i motionen anförts, 32. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om uttag av fastighetsskatt för småhus i enlighet med vad som i motionen anförts, 33. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om uttag av fastighetsskatt på hyreshus i enlighet med vad som i motionen anförts, 34. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om övergångsregler för småhus och hyreshus i enlighet med vad som i motionen anförts, 35. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om fartygsfonder i enlighet med vad som i motionen anförts, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skadeförsäkringsföretag, 37. att beslutar om möjlighet för egenföretagare att över- 38 föra medel från investeringsreserv till pensionsförsäkring i enlighet med vad som i motionen anförts, 38. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om fortsatt skattefrihet för avkastning på skogskonton i enlighet med vad som i motionen anförts, 39. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till kvittning mellan aktiv näringsverksamhet och inkomst av tjänst i enlighet med vad som i motionen anförts, 40. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om avdrag för egen bil i tjänsten för egenföretagare i enlighet med vad som i motionen anförts, 41. att med avslag på proposition 1989/90:110 i denna del beslutar om inkomstuppdelning i familjeföretag i enlighet med vad som i motionen anförts, 42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om grundavdrag för sociala avgifter, 43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analyser av skattereformen. () () () () () () () () () ()