mot · GD02U536 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U536 av m.fl. (c) Efter introduktionen av glasnost har många människor fått nytt hopp. Det gäller inte minst folken i de baltiska republikerna, som införlivades med 1940. av självständighet byggdes en tradition av flerpartisystem upp. Detta system fick ett abrupt slut vid Stalinregimens annektering av de baltiska länderna 1940. Genom den öppnare politiken i har den nationella utvecklingen i de baltiska republikerna tagit ny fart. Det var av kamp för rätten till den egna kulturen och ökad frihet som resulterade i de folkliga manifestationerna 1987. Detta följdes av manifestationer på årsdagen av . Efter att protesterna fått mer organiserade former och folkfronter bildats i republikerna antogs också flera folkligt väl förankrade politiska krav. Folkfronterna vann stora framgångar vid valen till den sovjetiska folkkongressen . Regionalt uppnådde folkfronterna flera viktiga delmål som t ex en ökad ekonomisk självständighet och rätten att använda de egna flaggorna. Stödet från grannländerna är av stor betydelse för de baltiska republikerna. Därför krävs att i såväl ord som handling stöder utvecklingen mot alltmer ökat självbestämmande i de baltiska republikerna. En viktig utlösande faktor i självständighetsprocessen var miljöfrågorna. I avslöjades en planerad fosforitbrytning på av republikens areal. I motsvarades detta av rädslan för hotetfrån kärnkraftverket efter katastrofen i Tjernobyl. Insikten om vikten av omedelbara och genomgripande förändringar för att begränsa miljöskadorna var - och är alltfort - en drivkraft i det politiska livet i de baltiska republikerna. I motion om - det unga havet föreslår vi ett antal åtgärder för att rädda hotade miljö. har dessutom i en motion om Ett öppet presenterat förslag till insatser på bl.a. utbildningsområdet inom ramen för ett ökat samarbete med de baltiska republikerna, och DDR. har en reguljär flygförbindelse mellan och upprättats. Förbindelsen är ett samarbetsprojekt mellan SAS och Aeroflot. Projektet har redan haft betydelse för affärs- och turistut bytet mellan och . Sådana flygförbindelser bör upprättas till samtliga baltiska huvudstäder. 1990 kommer en färjeförbindelse mellan och att upprättas. En sådan förbindelse kommer att göra det möjligt för svenska turister att resa till en stad i ett grannland som man under en hel generation haft svårt att besöka. Omvänt kommer balter att kunna resa i . På detta sätt kommer släkt, som inte kunnat träffas av först politiska skäl och senare ekonomiska skäl, att åter kunna umgås med varandra. Dessa nya kommunikationsvägar är av mycket stor vikt för allt folkligt umgänge liksom för utveckling av handel m.m. Den geografiska närheten mellan de sydöstra delarna av , och och de baltiska republikerna bör leda till utökade kontakter mellan dessa regioner inom olika områden. Detta är ett förhållande som kan få stor betydelse för den regionala utvecklingen på båda sidor av . Den viktigaste delen i de nya ekonomiska självständighetsprogrammen är införandet av marknadsmekanismer i de ekonomiska styrsystemen. Övergången från en planekonomi till en social- och miljöanpassad marknadsekonomi kan på många sätt komma att upplevas som en genomgripande kulturchock. I har t.ex. avtalsrätten inte haft någon framskjuten ställning. I marknads- och biandekonomierna i väst däremot är avtalsrätten m.fl. rättsområden själva grundvalen för handel med varor och tjänster. Den rättsliga regleringen i de baltiska republikerna är f.n. inte anpassad efter de krav som ett marknadsekonomiskt system ställer. Det gäller t.ex. handelsrätt, avtalsrätt och aktiebolagsrätt. I en marknadsekonomi krävs helt andra insikter i företagande, management och marketing än i en planekonomi. Svenska erfarenheter inom dessa områden kan bidra till en utveckling mot ett ökat marknadsekonomiskt inslag i . Ett organiserat rådgivningssystem - uppbyggt på ett enkelt och obyråkratiskt sätt som t.ex. där äldre erfarna kollegor inom ett område lämnar stöd och råd till yngre - kan vara en möjlig form av samarbete. bör också ta initiativ till ett brett forskningsprojekt för att i samarbete med universiteten i följa och underlätta övergången från planekonomi till en socialt och miljöanpassad marknadsekonomi. En av de stora svagheterna i en planekonomi är centraliseringen av beslut och resurser. Detta är också en av grunderna för kraven på ökad ekonomisk självständighet i de baltiska republikerna. Det har i sin tur lett till alltför få tunga investeringar i vilket bl.a. inneburit att modernisering av industri, husbyggen och restaurering av äldre byggnader eftersatts. Det finns därför ett stort behov av resurser för ett brett restaurerings- och nybyggnadsprogram. har föreslagit ett statligt kreditinstitut som ska förmedla lån till svenska och östeuropeiska företag med förmånliga villkor. Det är viktigt att underlätta kontakter mellan svenska och baltiska företag på alla nivåer. För att bl.a. stödja svenskt näringslivs kontakter med de baltiska republikerna bör öppnandet av ett kontor för Exportråd i följas av kontor i och . Likaså bör utbyggaden av den konsulära verksamheten i fortsätta. Det är mycket vanligt med vänortssamarbete mellan kommuner i de nordiska länderna. Ett väl fungerande vänortssamarbete är viktigt eftersom det kan medverka till att skapa en bas för ett brett utbyte av företag, organisationer och folkrörelser mellan orterna. Svenska folkrörelser har haft ett väl fungerande samarbete med folkrörelser i de nordiska länderna. Här har inte minst spelat en viktig roll. omfattade detta breda folkliga utbyte också . På grund av svårigheterna för enskilda och grupper att få resa mellan de baltiska republikerna och har kontaktutbytet mellan länderna begränsats. När nu gränserna mellan och , och efter nära öppnats är det viktigt att planera för en vidgad kontaktverksamhet. har vänortsutbytet vitaliserats. De förbättrade kommunikationerna mellan och de nordiska länderna kommer att leda till ökade kontakter länderna emellan. bör arbeta för en ökad utbytesverksamhet. Det gäller utbildningsoch kulturområdet, ungdomsutbyte i olika former men även kontakter mellan kulturinstitutioner och fria grupper. I motion om Ett öppet föreslås ett stöd om 10 milj. kr. för kontaktskapande verksamhet mellan folkrörelserna och för kulturutbyte i vid mening. Vi förutsätter att utbytesverksamhet mellan de baltiska republikerna och ingår som en prioriterad sektor när det gäller att få del av de tilldelade resurserna. Det finns en stor efterfrågan från folken i när det gäller information om hur ett demokratiskt system med flera politiska partier och med pluralism i organisationslivet kan organiseras. Man behöver hjälp med att bygga upp demokratiska beslutsstrukturer som är effektiva. Många svenska partier och organisationer har redan ett utbrett utbyte med folken i de baltiska republikerna. Landsbygden i har varit starkt eftersatt. Investeringsinsatserna har till övervägande del inriktats på den tunga industrin. I finns goda förutsättningar för ett jordbruk med hög avkastning. har dock jordbruksproduktionen varit låg. En av förklaringarna till detta har varit att ekonomiska incitament för att effektivisera verksamheten saknats. Den statliga ensidiga satsningen på kollektivjordbruk och statliga jordbruk har trängt undan det självägda familjejordbruket. De svenska familje- 7 jordbruken är effektiva och drivs på ett rationellt sätt. Erfarenheter från fa- Mot. miljejordbrukens verksamhet kan vara av intresse i balternas uppbyggnad U536 av nya självständiga lantbruksenheter. Även erfarenheter från den svenska jordbrukskooperationen kan vara av värde i denna process. arbetar organisationen () med att stödja uppbyggnaden av familjejordbruk i . Representanter från , och har i samarbete med representanter från motsvarande myndigheter och organisationer i startat ett utbildningsprojekt mellan estniska lantbrukare och svenska och estniska lantbruksstuderande. planeras att inom projektet bygga upp ett agrart . Projektet bör erhålla ekonomiskt stöd. I syfte att möjliggöra en utvidgning av verksamheten till, förutom , även och föreslår ett anslag om 3,5 milj. kr. Avslutningsvis är det viktigt att kontakterna mellan Östersjöfolken åter får högsta prioritet. Från Hansa-tiden och framåt blomstrade kontakten mellan och de nordiska länderna. Handel och politiska kontakter var utbrett mellan grannfolken. Historien har dock också sina mörka sidor. Hit hör den s.k. baltutlämningen och överlämnandet av den estniska valutareserven. När vi nu går in i en ny tidsepok är det viktigt att de svenska signalerna är fullständigt klara om att denna mörka period i relationerna lämnas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flygförbindelser till de baltiska republikernas huvudstäder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av förbättrade färjeförbindelser med , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbytesprogram för studenter, ungdomar m.fl. grupper, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till utveckling av ett agrart utbildningscentrum, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättande av kontor för exportråd i och samt fortsatt utbyggnad av den konsulära verksamheten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utveckling av vänortsutbytet och utvidgade kontakter mellan folkrörelser och kulturgrupper, 7. att beslutar att från det nya anslaget A 10. Stöd till reservera . att användas för lantbruksutbildning i Family Farms For Estonias regi.