mot · GD02Jo742 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo742 av m.fl. (fp) Nedskräpningen av från och Nedskräpningen av från havet har fortsatt . Problemen har ökat genom några decenniers plastålder som påtagligt förändrat bilden av de bohuslänska och halländska stränderna. Efter vintrarnas olika stormar kan skräpvallar upp till en höjd av en meter ibland mätas i vissa vrakvikar. I vrakhögarna går det ofta att utläsa varifrån skräpet kommer, t.ex. på förpackningar med produktnamn och ursprung tydligt synligt. Internationella konventioner mot dumpning i finns, men dessa har till stor del varit verkningslösa. När det gäller utsläppen av fast avfall beslutade att skulle bli s.k. specialområde i den internationella sjöfartslagstiftningen. Detta innebär att det är förbjudet att släppa ut fast avfall. Trots detta fortsätter fast avfall under vinterstormarna att spolas upp på den svenska . Enligt en färsk rapport från fortsätter att dumpa industriavfall i . bryter härigenom helt klart mot Nordsjödeklarationen. Den är en bindande överenskommelse om att skydda från dumpning och som även den brittiska regeringen skrivit under. Den måste självfallet kraftfullt protestera mot att bryter mot Nordsjökonventionen. Praktiskt taget allt skräp på havsstränderna kommer från andra länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning i . Det fasta avfall som kommer från kommunernas egna invånare eller från fritidsfolket är i sammanhanget av marginell betydelse. Plast är det dominerande materialet i skräpet. Ett intressant experiment har genomförts i . har man dumpat behållare med meddelanden längs den brittiska . Behållarna har i stor utsträckning hittats längs den svenska . Havsströmmar och vindar samverkar så, att den svenska till stor del blir mottagare av avfallet. På den svenska kusten är och i särklass mest nedskräpade. Värst är situationen i norra . Orsaken till detta är strömsättningar i , och . Den Baltiska strömmen från förenar sig utanför med Jutska strömmen från och Engelska kanalen. Strömmarna fortsätter norrut för att sedan vika av utefter norska Sorlandet och vidare ut i . Uppe vid möter den nordgående strömmen vattnet från , uppblandat med föroreningarna från och den norska älven Glömma. Det mesta av det avfall som strömmarna för med sig kommer sedan av vind och vågor att drivas in mot Bohus- och Hallandskusterna där det hamnar på stränder och i vikar. genomförde en städkampanj utefter . Uppslutningen från kustbefolkningen var stor: - 11 000 människor har städat stränder, däribland 320 skolklasser. - har lagts ner. - Skräp motsvarande 27 000 sopsäckar har samlats in. Förutom skolelever har föreningar av skilda slag deltagit, hemb^Jsföreningar, byalag, båtklubbar, STF m.fl. Människor har frivilligt gått ut för att städa och plocka upp avfall som andra släppt ut. Trots den massiva arbetsinsatsen har uppskattningsvis endast av kusten kunnat städas. Arbetsinsatsen har gjorts trots vetskapen om att det redan efter ett par höststormar ser likadant ut igen. 1988 upprepades en liknande städkampanj med ett liknande resultat som året innan. Den övermäktiga uppgiften visar på nödvändigheten att förutsättningslöst utreda hur kustkommunernas stora nedsmutsningsproblem i ett längre tidsperspektiv skall kunna lösas. Vi har i en tidigare motion framfört att det är angeläget att berörda kustkommuner erhåller hjälp för att klara det stora nedsmutsningsproblemet. majoritet har avslagit detta förslag med motiveringen att det enligt 20 § renhållningslagen (1979:596) åligger kommunen att återställa platser som har skräpats ner. Denna motivering är lite märklig - det är ju detta som är en stor del av problemet för dessa utsatta kustkommuner. De är ålagda att återställa platser som skräpats ner med internationellt avfall och får ingen möjlighet till inhemsk hjälp. Berörda länsstyrelser har också skrivit till regeringen och begärt stödinsatser med förutsättningen att regeringen kommer att ta initiativ. Den nya och Naturresurslagen lägger dessutom ytterligare krav på kommunerna när det gäller planeringen av vattenområden vid kusterna. En statlig utredning bör inväga synpunkter från och och kan även styra över en del befintliga forskningsoch utvecklingsprojekt (FoU) till dessa problem. I redan pågående FoU-projekt uppmärksammas nedsmutsningsproblem som är gemensamma för norska och svenska kommuner. Det är också viktigt att en sådan utredning utarbetar förslag på hur det internationella informationsarbetet kan utformas. har erbjudit sig att vara ciceroner för en ambassadörsresa om denna förläggs till en vrakvik i . Detta för att andra länders representanter skall få möjlighet att på ort och ställe bilda sig en uppfattning om den mängd avfall som når den svenska från utlandet. Det är viktigt att den föreslagna utredningen snabbt kan komma igång, och att redan innevarande år kan fatta beslut om att ställa medel till förfogande från det särskilda skatteutjämningsbidraget för kustkommunernas kostnader för strandstädning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att som i motionen beskrivits utreda hur kustkommunerna långsiktigt skall hjälpas att lösa problemen med nedsmutsningen från och , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning,1] 2. att hos regeringen begär att den tar initiativ till förnyade överläggningar med de länder som inte följer de åtaganden de undertecknat i Nordsjökonventionen om förbud mot dumpning av avfall. () ()