mot · GD02U212 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U212 av m.fl. (vpk) Biståndet till Tänk om vi i kunde hjälpa till att skapa ett samhälle lika rikt som många av Vietnamns grannländer, men utan den råa kapitalism och hänsynslösa rovdrift på människor som finns i de länderna. Det vore ett underbart mål för svensk bistånds- och utrikespolitik. Så skrev utrikesminister i efter sitt besök i . Detta goda samhälle kan bli verklighet. I hela pågår ett nytänkande. I började det med lokala gräsrotsrevolter mot den centralt beordrade jordbrukspolitiken. har återhämtat sig efter Pot-regimen. Dess folk har utvecklat en otrolig vitalitet. Den regering som tillsatte, har breddat sig själv och vunnit legitimitet i folkets ögon. Buddismen har återinförts som statsreligion. Efter att nu dragit tillbaka sina trupper och de utlovade valen hållits, kan inta sin plats i världssamfundet som oberoende, alliansfri och neutral stat. Freden i landet kan återställas om stormaktsspelet med det kambodjanska folket som bricka upphör. Då kan också FN ge det bistånd, som landet är i så skriande behov av. Det lilla, kustlösa har genom skicklig utrikespolitik skaffat sig ett handlingsutrymme. Decenniers konflikter i håller på att upplösas. kan nu - som premiärminister uttryckt det - förvandlas från stridsskådeplats till marknadsplats. I finns en djupt rotad solidaritet med folken i , och . Det är den bästa grunden för vårt biståndssamarbete. Genom biståndet har vi bättre lärt känna och , deras möjligheter, ansträngningar och problem. I synnerhet har vi fått en mer realistisk bild av , som granskats närgånget av massmedia. SIDA har låtit göra studier, som trängt djupt in i den vietnamesiska verkligheten, inte minst kvinnornas. kan den gamla solidariteten och de nya kunskaperna smältas samman till ett förstärkt och effektivare utvecklingssamarbete. Regeringens beslut att stoppa biståndet till 1990, om inte lämnat till dess, kan nu betraktas som en sorglig parentes. tog ju hem sina sista trupper . Västvärldens isolering av sägs vara en bestraffning för Kambodjainvasionen . Men det är en efterkonstruktion. Isoleringen är en fortsättning på USAs krig. 1975 förbjöds amerikaner handla med enligt lagen om handel med fienden. Den är också resultatet av det strategiska samarbetet . valde att spela Kinakortet och låta normaliseringen med anstå tills normaliseringen med förts i hamn. Den konflikten är fortfarande olöst och gäller i grund och botten frigörelse ur sin historiska ställning som lydrike till . Den handlar om rätten till Paraceloch och ett väldigt havsterritorium. Även - som inte invaderat - straffades av och isolerades. Gång på gång stängde gränsen. Men värst drabbades , och många kambodjaner undrar: Ska vi straffas för att vi inte själva förmådde störta ? Att () nu blockerar lån till , trots att landet med viss framgång genomfört ekonomiska reformer av det slag, som IMF rekommenderat, är ett utslag av USAs beslutsamhet att utnyttja sin dominans i IMF för att straffa . avstängs från internationellt erkännande och bistånd till följd av att envist vidhåller att inte tagit hem sina trupper från , därför att FN inte verifierat trupphemtagningen. Och det beror i sin tur på att kambodjanska skyddslingar stoppade FN-verifikationen. har omvärlden straffat över nog. Det är hög tid att ges det internationella bistånd, som beslutade om . bör ta initiativ till detta. måste påminnas om sitt ansvar och åtagandet 1973 att bidra till att läka krigets sår i hela . Det har gått lovade i återuppbyggnadsbistånd plus ytterligare någon miljard i omedelbar livsmedelshjälp. har inte fått en cent. Det är glädjande att regeringen säger i årets budgetproposition att den i olika fora verkar för att blockeringen av hävs. Det måste följas av motsvarande insatser för . Länderna i tillhör de allra fattigaste i världen. Men de har goda utvecklingsmöjligheter i form av outnyttjade råvaror och - i fall väl utbildade människor. har de påbörjat radikala ekonomiska reformer och ställt in siktet på att bli en marknadsplats integrerad i ett dynamiskt . För att den integrationen skall lyckas behövs kraftfullt bistånd. Den svenska konsument- och jordbrukskooperationen kan göra viktiga insatser. Svenska företag - inte minst små och medelstora - kan intresseras för att investera där, exempelvis i samriskföretag. Särskilda insatser måste göras för att bistå länderna att utveckla utrikes- Mot. Ett statsbolag för u-handel, som vpk föreslår, skulle kunna spela U212 en viktig roll, eftersom länderna efter sin långa isolering från världsmarknaden - den började redan med den franska koloniseringen - saknar erfarenheter, kontakter och expertis. Infrastrukturerna måste byggas ut. Till följd av det koloniala arvet och krigsförstörelsen är kommunikationerna urusla, både inom länderna och med de sydöstasiatiska grannarna. Flod- och kusttrafik, vägar, järnvägar, teleförbindelser och energiförsörjning är några områden som är i akut behov av massiva biståndsinsatser. Jordbruket har utvecklats starkt och ger under goda år självförsörjning. Men monsunklimatet är nyckfullt. För att klara en stabil försörjning och tillvarata exportmöjligheter krävs stora investeringar i jordbruksteknik, lagring och bearbetningsindustrier. Samma gäller fisket. kan förväntas spela en viktig roll i det framtida samarbetet för att utveckla jordbruk, fiske och energiproduktion i regionen. Men hämmas arbetet av att är utestängt. Inga större projekt kan starta. bör agera för att åter skall kunna delta i kommitténs arbete. Skogsförstörelsen har antagit katastrofal omfattning till följd av befolkningstrycket, krigen och teaksmugglingen. Arbetet med skogsplanteringen måste förbättras och utvidgas och skogsråvaran bearbetas. De svenska skogsprojektet i och är värdefulla. Insatserna inom sjukvård och utbildning är särskilt viktiga i det reformskede länderna i är inne i. Marknadsekonomi och privat jordbruk försvagar den offentliga sektorn. Personalen flyr till sysselsättningar som ger bättre inkomster. I familjejordbruket engageras barnen så mycket att det hindrar deras skolgång. Kvinnorna belastas hårt. Bristen på läkemedel och skolböcker är enorm. Detta hotar reformekonomin, som behöver välutbildade människor. Det behövs utbildningsbistånd och utbyte för att hjälpa till att få fram kvalificerat folk som administratörer, ekonomer, företagsledare. Demokratiseringsprocessen är den andra sidan av reformerna. Här behövs inte bara en dialog om demokrati och mänskliga rättigheter. Det behövs också materiellt bistånd med nästan allt - från tidningspapper till facklitteratur och bibliotek. Arvet efter den franska kolonialmakten (och i fall) hämmar en demokratisk utveckling. Det är svåra uppgifter länderna nu tar itu med: författnings- och lagstiftningsarbete, uppbyggnad av rättsväsende och en bättre fungerande administration. Folkliga organisationer och massmedia behöver stöd och kontakter. , och utsattes för historiens första miljökrig, med bomber, napalm, mekanisk markröjning och kemiska stridsmedel. Skadorna är enorma på människor och natur, framför allt i södra . spred växtgifter som beräknas ha innehållit dioxin. Cancer och fosterskador har ökat katastrofalt. Väldiga arealer åker och skog har förötts. I sönderbombades i norr och Bolovenplatån i söder, båda rika jordbruksbygder. I förstördes gummiplantagerna. Vpk föreslår att inleder ett särskilt biståndsprogram för att läka Mot. skadorna av USAs miljömord i både när det gäller människor och U212 Det behövs inte bara markvårdsbistånd utan också medicinsk hjälp och forskningsbistånd. Det svenska Vietnambiståndet har legat stilla på 300 milj. kr. , vilket betyder att det realt har sjunkit kraftigt. måste det bli ett slut på denna kräftgång. Efter utrikesministerns rekommendation till i-länderna att belöna med ökad hjälp för dess tillbakadragande från förväntade vi oss ett förslag om ökat svenskt bistånd. kräver vpk en rejäl höjning av biståndet. Regeringen ställer ett betalningsbalansstöd till i utsikt men villkörar det till en uppgörelse med IMF. Det betyder att låter besluta om svenskt bistånds användning. Det kan vi inte acceptera. bör få detta bistånd för skuldavskrivning på sätt som landet självt bestämmer. Vinh skall utvecklas till ett socio-ekonomiskt utvecklingsområde med pappersbruk, skogs- och jordbruk. Svensk personal skall - när så behövs - även fortsättningsvis kunna sättas in på fabriken. Insatsvaror skall lämnas inom ramen för biståndet, så att allt producerat papper går till de vietnamesiska skolbarnen och inte behöver exporteras för att tjäna in valuta. Vinh Puh bör även fortsättningsvis vara ett centrum för utbildning, seminarier och konferenser för att förstärka den vietnamesiska kompetensen i industriell teknik och företagsledning. är en av de få ljusglimtarna i skuldkrisens u-värld. Landet har fördubblat sin BNP per invånare, pressat ner inflationen, förbättrat folkets levnadsnivå, hälsovård och läskunnighet, minskat sitt utlandsberoende och lyckats nå självförsörjning med mat. Och skall man komma ihåg att ena landshalvan vid krigsslutet var sönderbombad och den andra helt beroende av USA-bistånd. Huvudstaden hämtade av sina livsmedel från . Men det finns anledning att varna för överoptimism. En väsentlig orsak till att kunnat vända den ekonomiska utvecklingen uppåt, är dess underutveckling. Större delen av befolkningen lever i självhushåll, utanför penningekonomin. De usla kommunikationerna isolerar än så länge jordbruksbygderna från världsmarknaden. Men landets utveckling kommer att ändra förutsättningarna. Om inte en snabb utbyggnad sker av produktionen av dagligvaror, läkemedel och insatsvaror för jordbruket, kommer utbudet från återigen att destabilisera valuta och ekonomi. Det svenska biståndet har varit framgångsrikt. har aktivt bidragit till den positiva samhällsutvecklingen, inte bara ekonomiskt utan också på områden som företagsledning och offentlig förvaltning, medborgerliga rättigheter och demokrati. Det goda samarbetet är en bra grund att bygga vidare på. Det är glädjande att SIDA och regeringen vill fortsätta att höja Laosbiståndet, från 85 till 100 milj. kr. Men vi anser att det finns anledning till ytterligare höjning med tanke på att reservationen på landramen har krympt samman från 47 till 0,1 milj. kr. Biståndskontoret i bör upphöjas till ambassad. Det är lovvärt att till skillnad från flertalet andra västländer sätter in merparten av Kambodjabiståndet inne i landet. Men fortfarande begränsas det till katastrofinsatser genom vissa FN-organ och enskilda organisationer. måste också få återuppbyggnads- och utvecklingsbistånd, vilket FN är förhindrat att ge av politiska skäl. måste inleda ett bilateralt biståndssamarbete med , som bör bli samarbetsland. Ett biståndskontor bör öppnas i . Om en förhandlingslösning uppnås om internationellt övervakade val i , kan komma att få en förfrågan om att medverka. Det bör finnas beredskap för detta. Om denna politiska lösning kommer till stånd, har FN beslutat tillsätta en kommitté för att överväga ett program för återuppbyggnadsbistånd till och utvecklingsbistånd till alla länderna i regionen. skall delta i detta arbete, om det framstår som ett effektivt sätt att bistå det kambodjanska folket. Men med tanke på det politiska spelet om har man anledning att tvivla. Man skall uppmärksamma de risker för utländsk intervention som bistånd kan innebära och dra lärdom av tiden 195470, då Sihanouks politik att spela ut olika utländska biståndsgivare mot varandra destabiliserade landet. Beroendet av utländska givare kombinerat med bristen på demokrati resulterade i maktmissbruk och korruption, vilket ledde till bondeuppror och den kris, som gav högern tillfälle att störta prins och - medförde att de röda khmererna tog makten. Den erfarenheten pekar på nödvändigheten att stärka egna resurser, om landets oberoende och neutralitet skall kunna värnas. har en samhällsorganisation och en administration byggts upp, men de är bräckliga, eftersom det 1979 inte fanns mycket att bygga på, nästan inga utbildade fanns kvar. Det är dessa förhållanden som gör det angeläget att , som inte har några egenintressen i regionen, inleder ett bilateralt biståndssamarbete med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN aktualisera frågan om internationellt bistånd till enligt generalförsamlingens beslut , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att måste uppfylla sin utfästelse om bistånd för att läka krigets sår i hela , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att får återinträda i , 4. att hos regeringen hemställer om initiativ för ett särskilt program för att reparera skador på människor och natur efter USAs miljökrig i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av Vinh , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till för skuldavskrivning, 7. att hos regeringen hemställer om initiativ för att upprätta en svensk ambassad i , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FNs biståndsprogram för . (vpk) (vpk) (vpk)