ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ju39 · 1990-05-09 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju39 (båda s) 1989/90 med anledning av prop. 1989/90:155 Ju39 41 Av propositionen framgår att även framledes bör vara det organ inom landet som bör ha huvudansvaret för det internationella polissamarbetet, men att detta inte utesluter att de regionala och lokala polismyndigheterna tar befattning med brottslighet som har internationell anknytning. Sedan ett tiotal år tillbaka förekommer ett intensivt samarbete med den finska polisen i . Arbetet bedrivs nu bl.a. i form av regelbundna möten där främst personal från spaningsrotlarna deltar. har allt fler myndigheter från både och önskat att delta i dessa sammankomster, därför att de upplevt att det tar att få tjänsteåtgärder utförda via de centrala myndigheterna. har mycket förflutit innan begärd åtgärd utförts. Ofta upplevs de centrala vägarna som byråkratiska och tungrodda för att en riktig effektivitet skall kunna åstadkommas i arbetet med att bekämpa brott. En viktig anledning till det ökade samarbetet är bl.a. den ökande organiserade förmedlingen av stöldgods över gränserna, t.ex. stölder av bilar m.m. i som sedan slaktas i . Även försäkringsbedrägerier förekommer i dessa ärenden. Personalen i polisdistrikt är tvåspråkig. Erfarenheten av ett långt samarbete med finsk polis och andra finska myndigheter samt kunskap om lagstiftning och organisation i de bägge länderna underlättar självfallet snabba ingripanden samt spaningsarbeten. Vidare har servicen till andra polisdistrikt i de båda länderna vuxit . har även de som har till uppgift att vidarebefodra ärenden mellan de båda länderna nyttjat kanalerna genom gränsdistrikten. har även narkotikatrafiken ökat snabbt över gränsen. Antalet narkotikabeslag har ökat väsentligt. Den finska centrala polismyndigheten beräknar att av all narkotika förs över från via . Finsk polis och tull har i allt större utsträckning begärt hjälp med narkotikaspaning på svensk sida av gränsen, då de misstänkt kurirer som gjort "inköpsresor" i . För att effektivisera polissamarbetet bör en grupp för bekämpning av nordisk brottslighet vara placerad vid gränsen och bestå av tvåspråkig personal. Ett sådant samarbete fungerar i viss mån redan, i mån av personalresurser. Men eftersom verksamheten tenderar att öka år , tvingas Haparanda- Ju39 polisen till att låta egna ärenden stå tillbaka för att bistå andra finska och svenska myndigheter med deras brådskande önskemål. Mot den bakgrunden är det angeläget att pröva en omfördelning av personalresurser från central till lokal nivå, i syfte att använda befintliga resurser på ett effektivare sätt. Genom en decentralisering av personalresurser kan gränssamarbetet utvecklas och effektivare brottsbekämpning åstadkommas vid gränsen mot . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en decentralisering av polisens resurser. () ()
mot · GD02Ju41 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ju41 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:155 Förnyelse inom polisen Av propositionen framgår att polispersonalen enligt statsrådets uppfattning bör bli mer allsidigt inriktad i sin yrkesroll samt att därför såväl grundutbildningen som polischefsutbildningen bör ses över och anpassas till de förändringar som förnyelsearbetet inom polisväsendet innebär. Enligt rektorn vid bör ett inslag i förnyelsearbetet vara att höja kvaliteten genom att rekrytera fler kvinnor till polisen. I en intervju i säger han bl.a.: Den manliga principen och männen har varit helt förhärskande inom polisen. Vi har gjort många bra saker men vi kan inte säga att vi har lyckats helt. Brottsligheten är inte precis låg. Det är kanske dags nu att låta den kvinnliga principen och kvinnor få ett betydligt större spelrum inom polisen. Kvinnliga poliser () måste få chanser att utveckla verksamheten och påverka utvecklingen. Det borde inte vara svårt att rätta till "snedfördelningen eftersom många av de egenskaper som vi tillskriver en bra polis är egenskaper som kvinnor ofta har och har utvecklat väl. Enligt vår uppfattning gör rektor här en alldeles riktig bedömning. Emellertid uttrycker han en åsikt som enligt de erfarenheter vi har inte är representativ för någon majoritet inom polisväsendet. I stället kan rekryteringen mycket väl gå till så här; till ett väl fungerande polisdistrikt med relativt sett låg brottslighet söker ett stort antal polisaspiranter praktiktjänstgöring, det kan röra sig om ett drygt hundratal, varav en handfull slutligen skall antas. Uttagningen sker som bekant numera lokalt. I första omgången sorteras ungefär fyra femtedelar bort, resterande femtedel kallas till intervju och av dessa skall alltså ungefär fem väljas ut. Det blir fem män, eftersom det enligt polisledningens uppfattning är självklart att man väljer "de bästa. Om man kommer fram till en sådan slutsats måste anledningen vara endera att man begår ett allvarligt misstag eller att de kriterier man använder sig av vid urvalet är felaktigt utformade. Mot bakgrund bl.a. av rektor uttalande angående den manliga principen inom polisen anser vi det troligast att frånvaron av jämställdhet i vårt exempel beror på felaktiga kriterier. Den översyn av såväl grundutbildningen som polischefsutbildningen som Mot. aviseras i propositionen bör enligt vår uppfattning inkludera en översyn även Ju41 av de kriterier man använder sig av vid antagning av polisaspiranter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av kriterierna vid urval av polisaspiranter. () () »* 96704, 1990
mot · GD02Kr28 · 1990-05-14 00:00:00 — Motion till 1989/90:Kr28 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:149 Statlig garanti 1989/90 för genomförandet av i Kr28 I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att ställa en ekonomisk garanti om högst 25 milj. kr efter anhållan frän för genomförandet av i för täckning av kostnader eller intäktsbortfall som beror på händelser som inte varit möjliga att förutse och som kan medföra att underskott uppstår. Huvudmannen för arrangemangen och dess förberedelser är en nationalkommitté, som består av representanter för näringsliv, samhälle och ridsport. Den ekonomiska förvaltningen sker inom ramen för ett aktiebolag, , vars samtliga aktier ägs av förbundet. anser att kostnadsberäkningarna är realistiska, innehåller kostnadsbudgeten en reserv om 5 milj. kr för oförutsedda utgifter (av en totalbudget på 87,3 milj.kr). Beräknade intäkter antas bli 66 milj. kr, vartill kommer 6,7 milj. kr i kommunala bidrag och kostnadsersättningar; resten ca 10 milj. kr väntas täckas av sponsorer och biljettintäkter. Trots sedvanliga försäkringar vill förbundet förvissa sig om kostnadstäckning för händelser som inte varit möjliga att förutse och som kan medföra att underskott uppstår. , där sponsring och andra kommersiella inslag är framträdande, bör liksom annan verksamhet som har påtagliga kommersiella intressen lita till den fria marknadens spelregler och fullt ut försäkra sig mot oförutsedda förluster. Uppenbarligen tycks inte säkert kunna överleva ett världsmästerskap av egen kraft utan måste ha stöd från det allmänna. de gröna ser garantin som en engångsföreteelse och att denna typ av statliga garantier inte bör utgå i fortsättningen. Därför är vi beredda att för denna enda gångs skull acceptera en garantisumma på 5 milj. kr, vilken är väl avvägd i förhållande till nationalkommitténs egna riskbedömningar. En av motiveringarna för garantin som anförs är ett önskemål om att kunna konkurrera med utländska värdorter om olika internationella idrottsevene mang som ett led i propagandan för och svensk idrott. de gröna anser att det i första hand är breddidrotten och jämlikhetssträvan- Kr28 den mellan män och kvinnor inom denna som skall stödjas från det allmännas sida. Vi anser att regeringen via garantier fortsättningsvis bör inta en restriktiv hällning, när det gäller stora internationella och kommersiella arrangemang som i första hand tjänar näringslivets och turistsektorns intressen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att restriktivitet fortsättningsvis skall gälla vid beviljande av garantier åt kommersiella och sponsorstödda internationella sportarrangemang, 2. att som en engångsföreteelse bemyndigar regeringen att ikläda staten ett ekonomiskt garantiåtagande om högst . för genomförandet av i . () () () () gotab 96691, 1990
mot · GD02N77 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:N77 av och (båda mp) med anledning av skr. 1989/90:137 1989/90 Redovisning av allmänna pensionsfondens N77 AP-fondernas och löntagarfondernas kärnkraftsinvesteringar Det är allmänt bekant att AP-fonderna har investerat betydande belopp i form av obligationslån till de svenska kärnkraftsföretagen. Det framgår dock ej av den nu föreliggande redogörelsen hur stora belopp det rör sig om och vilka säkerheter som föreligger för lånen. Av tradition har finansiering av kraftbolagens investeringar ansetts vara de minst riskfyllda av alla penningplaceringar inom industrin. Denna föreställning har utan diskussion överförts på investeringar i kärnkraft. Vi vill framhålla att detta är en felaktig föreställning. Investeringar i kärnkraftverk ligger på en helt annan risknivå än investeringar i vattenkraftverk, fossila kraftverk och kraftledningar. Kärnkraften existerar under ett katastrofhot av en helt annan omfattning än andra kraftverksanläggningar vilket haveriet i Tjernobyl med förfärande tydlighet demonstrerat. Här talas om katastrofkostnader , belopp som inget kraftbolag i världen kan ansvara för, ja, sådana konsekvenser leder uppenbarligen till en nationell katastrof. Även mindre omfattande kärnkraftshaverier såsom de i , Vancellos m.fl. har lett till stora ekonomiska konsekvenser. Därtill kommer att en ny kärnkraftskatastrof av Tjernobyl-typ på annat håll i världen kan förväntas leda till demokratiska beslut om en snabbast möjliga avveckling av svensk kärnkraft. En situation som därför bör förutses och omfattas av den statliga framtidsplaneringen. Ytterligare ett tecken på att kärnkraften innebär höga risker är att skadepremier till fullt värde hos försäkringsbolagen är så höga att det blir olönsamt för kraftbolagen. Det är därför angeläget dels med en detaljerad redogörelse för hur mycket av pensionärernas respektive löntagarnas pengar som är placerade inom kärnenergiverksamheten, dels ett klarläggande av vilka säkerheter som finns för dessa investeringar. Säkerhetsfrågan kan delas upp i tre alternativa framtidsscenarier: I normalfallet med kärnkraftsavveckling enligt nu gällande riksdagsbeslut. I det fall att beslutar om en snabbavveckling av kärnkraften Mot. 1989/90 p.g.a. kärnenergikatastrofer utanför vårt land. I det fall då det inträffar ett kärnkraftshaveri med stora konsekvenser i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en redogörelse för AP-fondernas och löntagarfondernas investeringar i svenska kärnkraftverk, 2. att hos regeringen begär en redogörelse för kärnkraftsinvesteringarnas säkerhet vid katastroffall i enlighet med motionen. () () gotab 96666, 1990
mot · GD02Sf68 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf68 med anledning av prop. 1989/90:145 Höjt pensionstillskott och förbättringar av vissa andra folkpensionsförmåner I propositionen föreslås en höjning av pensionstillskottet till de sämst ställda pensionärerna från nuvarande till av basbeloppet. Om pensionstillskott utges som tillägg till folkpension i form av förtidspension föreslås det i stället utgöra av basbeloppet. Detta förslag utgör ett markant avsteg från tidigare vedertagna principer, som inneburit att pensionstillskottet till förtidspensionärer alltid varit dubbelt så stort som till ålderspensionärer. Så sent som fr.o.m. tillämpades denna princip då pensionstillskotten höjdes från 48 resp. till 50 resp. av basbeloppet. Att då, som görs, frångå denna princip utan att på något sätt motivera avsteget från vedertagen praxis är mycket anmärkningsvärt. Såväl ålderspensionärer som förtidspensionärer tvingas vara med och finansiera sänkningen av marginalskatterna via kraftiga höjningar av andra skatter trots att de själva får liten eller ingen del av inkomstskattesänkningarna. Till detta kommer att s och fp föreslår att sambandet mellan konsumtionsprisindex och basbeloppet bryts så att den extra inflation som följer av skattehöjningarna inte skall föranleda full uppräkning av basbeloppet. Denna manipulation av basbeloppet måste stoppas och principen om dubbelt pensionstillskott för förtidspensionärer behållas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att manipulationer med basbeloppet inte skall få göras, 2. att beslutar att principen om dubbelt pensionstillskott för förtidspensionärer skall behållas.
mot · GD02Sf71 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf71 med anledning av prop. 1989/90:147 Höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensation för vissa skatteeffekter I propositionen föreslås att de s.k. fribeloppen vid reducering av studiemedlen höjs. Förslaget föreslås träda i kraft . Fribeloppet är relaterat till basbeloppets storlek. Basbeloppets storlek bestäms med hänsyn till förändringar av konsumentprisindex. Skattereformens förslag om förändrad indirekt beskattning innebär att konsumentpriserna höjs. Även vissa andra förslag i samband med skatteomläggningen påverkar priserna. har tidigare beslutat att dessa prishöjningar skall avräknas från konsumentprisindex vid fastställandet av basbeloppet . För att fribeloppet i studiemedelssystemet inte skall minska med anledning av den förändrade beräkningen av basbeloppet måste beloppet justeras. Dagen innan regeringen presenterade sin proposition behandlade socialförsäkringsutskottets betänkande 1989/90:SfU 14. Med anledning av utskottets förslag beslutade att förändra fribeloppen i studiestödslagens 4 kap. 16 §. Grunden för riksdagsbeslutet är att studenterna skall kunna ha högre inkomster vid sidan av studiemedlen , utan att det skall påverka rätten till studiemedel. De förändrade reglerna träder i kraft . Regeringen har i sin proposition inte tagit hänsyn till de redan beslutade ändringarna av fribeloppet. Detta måste naturligtvis ske av . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fastställa fribeloppen i studiemedelssystemet i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Sf72 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf72 av och (båda mp) med anledning av prop. 1989/90:147 Höjda studiestödsbelopp m.m. sorn kompensation för vissa skatteeffekter I tidigare motion har de gröna hävdat att en studielön skulle göra rättvisan för studerande större och alla heltidsstuderande skulle få studera på samma ekonomiska villkor. Men i denna motion skall vi endast behandla nuläget och några av de effekter skattereformen och proposition 1989/90:147 får för de studerande. Det är ju så att de studerande får ökade levnadskostnader i och med skattereformen men inga förmåner i form av sänkta skatter, då de har låg eller ingen inkomst. Att majoritet beslutade att fastställandet av basbeloppet skall ske utan att räkna med de höjningar av levnadskostnaderna som sker som följd av skattereformen (indirekt beskattning, reducerade räntebidrag och höjd fastighetsbeskattning) är bekymmersamt. Då detta beslut - som reserverat sig emot - fattats, anser vi att uppräkningen av studiemedel och fribeloppet är befogade till den sammanlagda summa som blir följden. Man höjer studiemedelsbeloppet från till , medan man endast höjer fribeloppet från till av basbeloppet. Således förskjuts balansen mellan fribelopp och studiemedel. de gröna anser liksom vid förra justeringen av studiemedel och fribelopp att höjningen helt skall ligga på fribeloppet, eftersom kompensationen för skattereformen till största delen kommer att bestå i förmånen att få högre studieskulder. Då det finns många lågavlönade akademiker, finns det ingen säkerhet att sänkta marginalskatter ger kompensation för höjda studieskulder (även om skattereformen av år 1990-91 skulle stå sig). de gröna anser att kompensationen för skattereformen helt skall ligga på bidragsdelen. Trots att nuvarande studiemedelssystem trätt i kraft, anser att en översyn bör göras. har höjning av studiemedel och fribelopp lagts fram två gånger och båda gångerna höjs både studiemedel och fribelopp på grund av skattereformens kostnadsökningar. Detta ger en oacceptabel skuldbörda och regeringen bör företa en översyn av studiemedlen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att ökningen av studiemedlen helt läggs på bidragsdelen, 2. att uppmanar regeringen att initiera en översyn av studiemedelssystemet. () () 1989/90 Sf72
mot · GD02Sf74 · 1990-05-10 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1990/91, m.m. (kompletteringsproposition) Det framgår av propositionen att antalet asylsökande fortfarande befinner sig på en mycket hög nivå och att ca 40 000 asylsökande sökt sig till /90. Regeringens beslut om ändrad asylpraxis tycks dock ha gett vissa resultat och antalet asylsökande beräknas till 25000 /91. Detta är dock ett antal som vida överstiger den nivå som dimensionerats för, och ansvarigt statsråd bedömer att det även nästa budgetår behövs ett ökat resurstillskott för 24400 tillfälliga förläggningsplatser utöver verkets fasta förläggningsplatser. I detta sammanhang måste vi också notera att siffran är mycket osäker än så . Det sammantagna anslagsbehovet beräknas till 3890 milj.kr. varav 3355 milj.kr. beräknas för 24400 tillfälliga förläggningsplatser och 534,8 milj.kr. för 4 600 fasta platser. Det kan tyckas något egendomligt att det överväldigande antalet förläggningsplatser är tillfälliga sådana, men detta har sin förklaring i att antalet spontanflyktingar varit svårt att beräkna. Ser man till kostnaderna per plats konstateras att de fasta platserna kostar /plats medan de tillfälliga platserna kostar /plats. Att kostnaden är väsentligt högre för de tillfälliga platserna har bl.a. sin förklaring i att staten kommer i underläge vid upphandling på säljarens marknad. Vi har vid ett flertal tillfällen framhållit att flyktingförläggningar mycket väl bör kunna drivas av organisationer och enskilda. Vi vidhåller denna åsikt. En översyn bör ske, huruvida inte ett större antal platser bör omvandlas till fasta platser, för att förbättra invandrarverkets upphandlingsarbete. bör SIV:s position som upphandlare stärkas genom en förstärkning av upphandlingsorganisationen.Vi har i tidigare motioner framfört att antalet kvotflyktingar bör höjas. Vi föreslår därför att antalet höjs från nuvarande 1 250 till ca 2 000 för /91. Kostnaden för denna ökning av antalet kvotflyktingar bör /91 belasta förslagsanslaget, E2 Förläggningskostnader, och rymmas inom de anvisade 3890 milj.kr. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av antalet tillfälliga platser inom SIVs organisation till förmån för fasta platser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av särskilt väl skickade upphandlare till för att minska kostnaderna per förläggningsplats, 3. att beslutar öka antalet kvotflyktingar från nuvarande 1250 till 2 000 för /91 i enlighet med vad som i motionen anförts. () () 1989/90 Sf74
mot · GD02Sf75 · 1990-05-10 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf75 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /91, m.m. (kompletteringsproposition) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi73 hemställs att med avslag på prop 1989/90:150 i denna del till förslagsanslaget Förläggningskostnader för /91 anvisar . utöver vad som föreslagits i prop 1989/90:100, bil. 12, i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () () () () gotmb 96697, 1990
mot · GD02Sk100 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk 100 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Regeringens proposition om inkomst- och företagsbeskattning innehåller förslag om upphävande av lagen om fartygsfond (1954:40). Köp och försäljning av skepp ingår som en naturlig del i rederiverksamhet. Till skillnad från landbaserad industri kan inköp och försäljningar behöva göras snabbt utan att de skattemässiga konsekvenserna hinner beaktas. Speciellt för ett mindre rederi kan fartygsfondens slopande få allvarliga konsekvenser eftersom ersättningstonnage kanske inte kan anskaffas under samma taxeringsår som försäljningen sker. Rederiet riskerar då att få skatta bort hela sitt kapital och fortsatt verksamhet omöjliggörs. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget om upphävande av lagen (1954:40) om särskild fartygsfond Tom () () Per Stenmarck (m)
mot · GD02Sk101 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Skl01 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:110 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Kompensation till idrotts- och ideella organisationer för effekterna av skatteomläggningen Idrottsrörelsen, handikapprörelsen och andra ideella organisationer har påpekat skatteomläggningens negativa effekter på den ideella rörelsen. Det kommer att bli stora kostnadsökningar som följd av den breddade momsen, med dyrare resor, transporter, övernattningar, matkostnader etc. Ändringarna vad gäller att betala arbetsgivaravgifter kommer också att bli en extra kostnad. Idrottsrörelsen anser att skatteomläggningen innebär ökade kostnader på storleksordningen . De ideella organisationerna betonar att de enbart kräver kompensation för effekterna av skatteomläggningen. Den sänkta gränsen för kontrolluppgiftslämnandet som blir följden av regeringens förslag till skatteomläggning innebär en ökad administration. Det är viktigt att den ideella arbetsinstansen i landets föreningar inte försvåras. Den instansen behöver uppmuntras, därför krävs att den ekonomiska grunden i landets ideella föreningar inte ytterligare försämras. Vpk har krävt att överskottet av tipsmedlen skall gå till idrotten. Senaste i gick på samma linje. De idrottsanknutna spelens vinst uppgår till ca . Argumenten för att tipsmedlen skall gå till idrotten har med regeringens skatteomläggning ökat. Den övriga ideella rörelsen måste även få en skälig kompensation för skatteomläggningen. Vpk föreslår att regeringen ges i uppdrag att lägga förslag på hur de ideella organisationerna skall kompenseras för effekterna av regeringens förslag till skatteomläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om kompensation till ideella organisationer för skatteomläggningens effekter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 SklOl