ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U408 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U408 av () Krigsmaterielexporten till Svensk krigsmaterielindustri exporterar stora mängder krigsmaterial till . uppgick exportens värde till 631 milj. kr. 1989 har krigsmateriel motsvarande 318 milj. kr. Framför allt köper den amerikanska försvarsmakten granatgeväret som tillverkas av det statliga affärsdrivande verket FFV. Av de lagar och riktlinjer som fastställt för export av krigsmateriel framgår att det råder principiellt förbud mot vapenexport. Undantag från detta generella förbud kan medges om vissa betingelser föreligger. Export av vapen får under inga omständigheter ske då det är förbjudet i internationella avtal som ingått, om beslut föreligger i om förbud mot viss vapenexport eller om det skulle stå i strid med de folkrättsliga reglerna om export från neutral stat. De nordiska länderna och neutrala stater i kan utan betydelse av utrikes- eller neutralitetspolitiska skäl erhålla svensk vapenexport i fredstid. Övriga stater skall bedömas från fall till fall utifrån om de av utrikes- och neutralitetspolitiska skäl har så ringa vikt att export bör tillåtas. Export bör, enligt de villkorliga riktlinjer tillämpar, icke beviljas till: - stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgivits eller ej, - stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt. - stat som har inre väpnade oroligheter, - stat som på grund av deklarerade avsikter eller rådande politiska förhållanden kan antas använda materielen för att undertrycka mänskliga rättigheter. har vid ett flertal tillfällen varit invecklat i väpnade konflikter. 1983 besköt man från sina ditsända krigsfartyg. invaderade amerikanska trupper och bytte ut landets regering. 1984 minerade hamnar i , vilket i Flaag i domstolen klassificerat som en direkt krigshandling. 1989, , invaderar . Vid invasionen är de amerikanska trupperna bl.a. utrustade med det svenska granatgeväret . Trots att både har deltagit i väpnade konflikter och Mot. talet därtill har varit invecklade i internationella konflikter (- va- U408 penhjälp till contras. - vapenhjälp till UNITA, , - vapenhjälp till gerillan. - vapenhjälp till regeringen m.fl.) har den gång på gång beviljat nya tillstånd för export av krigsmateriel till . Regeringens beslut om tillstånd har i flera fall kommit strax efter det att varit invecklat i väpnad konflikt. 1985 togs beslutet i samband med att i fastställt att genom sin minering av nicaraguanska hamnar begått en direkt krigshandling. 1986 togs förnyat beslut om exporttillstånd för AT-4 några månader efter att bombat . Någon ny svensk vapenexport bör med hänsyn till återkommande krigshandlingar och inblandning i internationella konflikter inte tillåtas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stopp för ny krigsmaterielexport till .
mot · GD02U409 · 1990-01-22 00:00:00 — har ett långvarigt internationellt engagemang i frågor som rör samband mellan nedrustning och utveckling. Detta arbete har väckt respekt och internationell uppmärksamhet. Ett internationellt genombrott var den särskilda grupp som utredde frågan i FN 1981 under ledning av dåvarande statssekreteraren . De förslag som där lades fram följdes sedan upp i utredningen Med sikte på nedrustning 1984 (SOU 1984:62), som också givits stor internationell spridning. En fortsättning var UD:s utredning En politik för nedrustning och utveckling (1988) med flera konkreta förslag. Ett av dessa var att upprätta en särskild kunskapsbank i om försvarsmateriel! omställning från militär till civil produktion. Ett förslag om en sådan kunskapsbank har på UD:s uppdrag utretts och lagts fram (Om inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor, , gjord av , ). Internationellt har problemen kring nedrustning och utveckling kommit att bli viktiga. innebar att verklig nedrustning genomförs. Hela vapensystem elimineras. Delar av dem, bl.a. transportfordon, görs om för civil användning. Mycket talar för att denna tendens ytterligare förstärks . Förväntningarna om att dessa nedrustningslöften också skall leda till påtagliga förändringar får inte intecknas i förväg. Några förutsättningar för en stor omställning av svensk försvarsindustri föreligger inte heller under överskådlig framtid. Däremot är det viktigt att forskning och dokumentation kring dessa ting kan bedrivas på ett seriöst och vetenskapligt trovärdigt sätt. har varit en föregångare på detta område. Frågorna har fått ett genombrott också bland stormakterna. Omställningsfrågor håller på att bli praktisk politik. En kunskapsbank i kunde därför vara betydelsefull i agerande internationellt och vara en service åt andra intresserade av dessa frågor. Den skulle också innehålla information av betydelse för egen situation. Kunskapsbankens utformning framgår av utredningen. Den skulle framför allt samla information om omställningsproblem i och i . har en person genom samarbete mellan och näringslivet anställts på halvtid för att lägga upp ett bibliografiskt register. Detta är dock endast en liten del av hela projektet, som enligt planerna skall Forskning och information om militära omställningsfrågor 1 1989/90. omfatta en dokumentalist, en informatör och en forskare. Fullt utbyggd och Mot. med nödvändiga kringresurser skulle denna enhet kräva ett anslag om 1,4 U409 Förslaget är att den knyts till vid , eftersom kompetens i dessa frågor redan finns där. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en kunskapsbank vid vid med inriktning på forskning och information om militär omställning.
mot · GD02U410 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U410 av och (båda vpk) En kunskapsbank för omställning från militär till civil produktion har länge engagerat sig i internationella frågor som rör sambandet mellan nedrustning och utveckling. Detta har väckt både respekt och uppmärksamhet. Ett internationellt genombrott var den särskilda grupp som utredde frågan i FN 1981, under ledning av statssekreterare . De förslag som där lades fram följdes sedan upp i utredningarna Med sikte på nedrustning (SOU 1984:62) och En politik för nedrustning och utveckling (UD 1988). Ett av förslagen i den sistnämnda utredningen var att skulle upprätta en särskild kunskapsbank om försvarsindustriell omställning från militär till civil produktion. Ett förslag om en sådan kunskapsbank har, på UD:s uppdrag, också utretts och lagts fram (Om inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor, , gjord av konfliktforskning, ). Internationellt har sambandet mellan nedrustning och utveckling kommit att bli allt viktigare. Frågor om omställning berör på ett djupgående sätt militärindustriella komplex i många länder. Beslut fattas ofta under tryck av ekonomiska krafter. Alternativa produktionsmöjligheter är viktiga för de fackliga organisationernas ställningstagande. En kunskapsbank i är därför enligt vpk betydelsfull för agerande internationellt och skulle kunna ge service åt andra som är intresserade av dessa frågor. En sådan kunskapsbank skulle också vara värdefull för egen situation, med en stor exportberoende vapenindustri. Kunskapsbanken skall framförallt samla information om omställningsproblem i och . Den föreslås inrättas och skall bestå av en forskare, en dokumentalist och en informatör. Fullt utbyggd och med nödvändiga kringresurser skulle denna enhet kräva ett anslag om 1,4 milj.kr. Förslaget är att den knyts till konfliktforskning vid , eftersom kompetens i dessa frågor redan finns där. Frågan behandlades i så sent som föregående budgetår. Ett enigt utrikesutskott uttalade sig då positivt och ansåg att frågan skulle prioriteras i innevarande års budget. En enig riksdag följde utskottets förslag, men detta har inte effektuerats i form av något anslag i det nu föreliggande budgetförslaget. Enligt vpk bör finansiering av verksamheten ske genom en avgift för omställning, som tas ut av vapenindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställs U410 1. att hos regeringen begär att en kunskapsbank för omställningsfrågor inrättas, 2. att begär att regeringen i kompletteringspropositionen återkommer med förslag på en avgift för finansiering, i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk)
mot · GD02U411 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: U411 av m.fl. (mp) har ett gott internationellt fredsrykte, och som ett neutralt land borde vi arbeta med att förstärka detta goda rykte genom konkreta insatser. finns det fredsnät och fredsrörelser som anordnar fredsläger med ungdomar från öst, väst, syd och nord. Kvinnor för fred och för fred och frihet m.fl. jobbar för nedrustning och internationell förståelse. Alla fredsinitiativ bör ges ekonomiskt stöd. Det finns organisationer som , Ulandshjälp - Folk till folk (UFF), Framtiden i våra händer, Svalorna m.fl. som arbetar med global förståelse och uppbyggande av självtilliten i fattiga, miljöförstörda eller krigshärjade länder. Deras arbete är likvärdigt med fredsarbete. Deras insatser förebygger krig, eftersom just vattenbrist, ökenutbredning m.m. skapar konflikter, som kan utlösa krig. Fredsrörelsens ekonomiska begäran motsvarar ca tre tiotusendelar av den totala försvarsbudgeten. anslår två tiotusendelar! Det positiva arbete som fredsorganisationerna utför i och internationellt, måste uppvärderas. En rimlig målsättning är att en summa motsvarande en promille, en tusendel, av försvarsbudget, alltså fem gånger högre , investeras i de organisationer, som arbetar med fred, solidaritet och ökad internationell förståelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en summa motsvarande en promille av försvarsbudget skall avsättas för fredsinitiativ via fredsrörelsen eller andra organisationer, som arbetar för nedrustning, solidaritet och internationell förståelse. Hans Leghammar (mp) () () () 1989/90 U411
mot · GD02U412 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U412 av m.fl. (mp) Utländska militärövningar i säkerhetspolitik styrs av flera bra principer. En av dessa är att utländska militära enheter i princip vare sig har tillträde eller tillåtelse att bedriva övningar inom svenskt område. Enligt försvarsministern kan regeringen bevilja tillstånd efter prövning i varje särskilt fall med hänsyn till vår neutralitetspolitik. Hur kriterierna för tillstånd ser ut har regeringen inte velat svara på. Under har schweiziska krigsmakten beviljats tillstånd och förlagt ett flertal övningar i . Att övningarna inte skadar svensk neutralitetspolitik är inte en fullgod förklaring till att ska husera andra makters krigsövningar. Lågflygningar är en mycket speciell typ av krigsövning. Dessa flygningar är i första hand till för att operera utanför det egna landets gränser. Flygkapaciteten på ned och i det schweiziska fallet i farter görs för att undvika radar och skapa största möjliga träffsäkerhet. Under de kalla krigsåren har övningar kunnat göras i . Allteftersom öst-väst relationen förbättrats höjdes allt högre röster för att flygningarna skulle upphöra. Övningarna ansågs inte värda sitt pris varken i miljöeller försvarshänseende.Under förra året tvingades den schweiziska regeringen att stoppa övningarna och lagstadga emot dem. Lagen trädde i kraft 1/1 1990. Både och regeringar har avböjt att ta emot de schweiziska lågflygningarna på sitt territorium. kunde man i schweiziska massmedia läsa att gett tillstånd till lågflygövningar i och att ytterligare övningar planerades . I av avspänning är det förvånansvärt att regeringen inte tar hänsyn till den starka opinion som finns i och länderna däromkring mot lågflygningar. Regeringen borde vara drivande i miljö- och nedrustningsfrågor och inte som i detta fall bidraga både till ökad miljöförstörelse och upprustning. Miljöaspekterna vid lågflygning finns rapporterade från tyska och kanadensiska undersökningar. Vad man särskilt studerat är effekterna på barn: här har konstaterats nedsatt immunförsvar, hörselskador, högt blodtryck, sömnrubbningar och psykiska problem. Dessa rapporter borde naturligtvis väga tungt vid tillståndsgivningen och också redovisas för berörda kommuner innan tillstånd gives. Med stöd av ovanstående finner vi det ytterst märkligt att regeringen ger Mot. tillstånd till dessa övningar. Att skälet endast skulle vara att hjälpa ett neu- U412 tralt land till möjlighet att öva lågflygningar, när den egna opinionen mot övningarna blivit för stark verkar inte troligt. Vi anser därför att det är ytterst angeläget för det svenska anseendet som drivande i nedrustningsfrågor och att regeringen för bör redogöra för roll i övningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att annat lands militärövningar på svenskt territorium inte kan tillåtas, 2. att hos regeringen begär en redogörelse för syftet med tillståndet till schweiziska krigsövningar i . () ()
mot · GD02U415 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U415 av m.fl. (s) Medling i internationella konflikter Sökandet efter en fredlig lösning på konflikter är en central uppgift för det internationella samfundet. Svenska medborgare har kunnat göra många kvalificerade medlingsinsatser. har behandlat motioner i vilka föreslås att hos regeringen begär förslag hur ett medlingsinstitut skall kunna organiseras. När behandlade förra årets motion, anförde utrikesutskottet att det är naturligt att betrakta denna fråga i första hand ur ett FN-perspektiv. FN, dess generalsekreterare och säkerhetsråd, bör ges större möjligheter att på ett tidigt stadium ingripa i konflikter. Förslag av denna innebörd har framförts bl.a. av de nordiska staterna. I FN har framförts förslag om etablerandet av särskilda organ eller mekanismer för lösning av internationella tvistefrågor. Vid behandlingen av dessa förslag har från svensk sida framhållits att det inte är mekanismer för tvistelösning som saknas utan snarare viljan att använda sig av de mekanismer som faktiskt redan existerar. Till de existerande mekanismerna hör bl.a. i och den permanenta skiljedomstolen i . I den senares förteckning över kvalificerade skiljedomare ingår fyra svenskar. uttalade vidare att ett eventuellt svenskt initiativ bör bygga på en noggrann analys av de tillgängliga instrumenten och av eventuella behov av kompletteringar och förbättringar. Utskottet förutsatte att regeringen skulle lämna en redogörelse för huruvida och i så fall på vilket sätt en särskild svensk insats på detta område skulle kunna tillföra bättre möjligheter än de existerande att utnyttja medlingen som ett sätt att lösa internationella konflikter på fredlig väg. Till detta kan läggas att konfliktmönstret i världen undergår viktiga förändringar. Konflikter mellan stater synes i stor utsträckning vara på väg ut, medan etniska och andra konflikter inom stater kan resultera i långt utdragna stridigheter. I sådana konflikter är det svårt för andra stater, och därmed för FN, att agera. Detta ställer särskilda krav på komplettering av de tillgängliga instrumenten för medling. Regeringen har ännu inte presenterat något förslag eller någon redogörelse i denna fråga. Därför föreslås att regeringen får i uppdrag att komma med ett sådant förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett medlingsinstitut. () ()
mot · GD02U416 · 1990-01-25 00:00:00 — av m.fl. (fp) Flottbesök och kärnvapen har 239 utländska örlogsbesök ägt rum i . Detta framgår av en sammanställning som gjort efter genomgång av samtliga offentliga handlingar i tillståndsärenden på försvarsdepartementets registratorenhet samt centralarkiv. Av de 239 besöken har 209 gjorts av NATO-länder. Resterande har fördelat sig på följande stater: (17), (7), (4), (1) och (1). Antalet fartyg uppgick dock till 352, eftersom det ibland förekommer flera fartyg vid samma besök. Av dessa fartyg finns 21 stycken listade i olika internationella publikationer som kärnvapenkapabla, vilket med stor sannolikhet innebär att de varit kärnvapenbestyckade, när de besökt svenska hamnar. NATO deklarerar öppet att deras fartyg är fullt stridsberedda, när de lämnar sina hemmahamnar. Inget talar för att de skulle lasta av kärnvapnen vid besök, tvärtom har högt uppsatta personer inom NATO bekräftat att så inte sker. Trots detta hävdar den , att den utgår från att besökarna respekterar vårt uttalade förbud mot kärnvapen på svenskt territorium. Kärnvapenstaterna håller envist fast vid sin policy att varken förneka eller bekräfta om man har kärnvapen ombord. Detta är en oacceptabel situation, som tydligt demonstrerar stormakternas arrogans och respektlösa hållning gentemot små stater. hävdar i artikeln Utrikespolitik och örlogsfartyg (TIDEN 10 1989) att denna situation strider mot en av säkerhetspolitikens grundprinciper, nämligen värnet av vår territoriella integritet. menar att det är i första hand genom vårt handlande i vårt eget närområde som arbetet med att skapa trovärdighet kring den svenska säkerhetspolitiken börjar. Detta arbete måste bygga på principiella grunder, och för ett litet land finns få alternativ. Vi måste hävda respekten för folkrätten och kräva att internationella överenskommelser efterlevs. Utan gemensamma normer för hur stater skall uppträda mot varandra blir stormakterna allsmäktiga, och små stater har svårt att hävda sina egna intressen. Naturligtvis räcker därför inte principiella deklarationer i och . De måste kopplas till ett faktiskt handlingsmönster, som tydligt illustrerar principernas konkreta betydelse och praktiska innebörd. Det är dags för den att gå från ord till handling! ringen bör ta konsekvenserna av det svenska kärnvapenförbudet och från Mot. fall till fall själv avgöra om det finns anledning att misstänka att fartyg från U416 kärnvapenmakter, som avser att besöka , medför kärnvapen eller ej. bör således följa exempel och införa en lag om förbud mot kärnvapen på det egna territoriet. I denna lag bör också utländska flottbesök regleras i överensstämmelse med vad som anförts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en lag om förbud mot kärnvapen på svenskt territorium i överensstämmelse med denna motion. () ()
mot · GD02U417 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U417 av och (båda fp) Det långa kriget mellan och slutade . Oavsett hur man ser på det här kriget så kan man konstatera att kostnaderna har varit förödande för båda parter. Om kostnaderna för kriget i stället hade använts för investeringar, konsumtion och ekonomisk tillväxt, så hade de båda länderna kunnat befinna sig på en helt annan ekonomisk nivå . Talmannen uttryckte detta klart : Om vi hade använt de pengar som krig kostat dvs. 5000 miljarder rials (= cirka 50 miljarder $) på industrin, skulle vi vara en av de mest mäktiga nationerna. och tillhör de rikaste länderna i tredje världen. Det finns betydligt fattigare länder som avsätter förhållandevis enorma resurser på det militära försvaret. En annan stor del av budgetar går åt till att betala av skulder. I budget för 1987-88 utgjorde militärutgifter och utgifter för skulder ! Hela utvecklingen i form av utbildning, hälsovård, vägar, infrastruktur osv måste betalas av inhemsk upplåning och bistånd. exporterar vapen till . har kommit till insikt om att man inte har råd att satsa lika mycket på militärt försvar längre utan måste använda resurserna för befolkningens välfärd. Länderna i tredje världen har inte heller råd att satsa på vapen i den omfattning som görs . uppgick vapenexporten till till 900 miljoner $. Under ett seminarium i med bl.a. en representant för diskuterades möjligheterna för banken att ställa krav på uländerna när det gäller militära kostnader. Det framhölls då att det lika väl finns ett bilateralt ansvar vad avser vapenexport, som i högsta grad gäller . vapenexport har kommit att allt mer gå till just tredje världen. Denna utveckling är olycklig. bör inte exportera vapen över huvud taget. Ett led i den inriktningen skulle vara att inte exportera till de fattiga länderna. skulle också genom sin biståndspolitik försöka påverka så att resurser för militära ändamål minimeras. är ett bra exempel på en sådan politik. De har ingen armé utan satsar resurser på sjukvård och Mot. utbildning i stället. De tillhör därmed de rikaste länderna i sin region. sådan prioritering borde också spela in vid val av biståndsländer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om och militära kostnader.
mot · GD02U419 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U419 av m.fl. (s) Kunskapsbank för internationell försvarsindustrien omställning tog ställning till fem motioner, vilka aktualiserade ett förslag som lagts fram bl.a. av utredningen politik för nedrustning och utveckling (Ds 1988:19) och som gick ut på att en internationell kunskapsbank om försvarsindustrien omställning vid nedrustning skulle inrättas. Frågan har på uppdrag av utretts närmare av vid , vilket ledde till att ett förslag framlades . Syftet med kunskapsbanken skulle vara att samla praktiska erfarenheter av den övergång från militär till civil produktion eller av nedläggning av militära enheter som vidtagits på olika håll i världen. Utskottet gjorde en positiv bedömning av detta förslag. Det kan enligt utskottet antas att hela detta ämnesområde kommer att få ökad betydelse . Om militär produktion minskas eller läggs ned till följd av nedrustningsbeslut eller av andra skäl är det angeläget att inte själva omställningen skapar problem som hade kunnat undvikas genom förutseende planering. Utskottet utgick från att regeringen inför detta års budgetbehandling skulle prioritera inrättandet av en kunskapsbank för omställningsfrågor vid vid . I årets budgetproposition framläggs emellertid inget förslag i frågan. har under hand medverkat till att ett mindre anslag lämnats till , medan självt lämnat ett lika stort bidrag. Detta anslag är emellertid i det närmaste förbrukat. Det är därför angeläget att skyndsamt hitta en varaktig lösning på frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en kunskapsbank om försvarsindustriell omställning från militär till civil produktion i olika länder. () () 1989/90 U419
mot · GD02U420 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:U420 av m.fl. (mp) Stopp för kärnvapenprov Skulle vilja spränga kärnvapen i ? Istället exploaterar man hänsynslöst kolonier i för provsprängningar. Trots att den sköra korallön Mururoa liknar en schweizerost efter alla provsprängningar och läcker ut radioaktivitet till omgivningen, fortsätter cyniskt att utnyttja andras livsrum för sitt ändamål. Urinvånarna används som spelbrickor i ett livsfarligt spel, där strålskador och följdverkningar på fisk och dricksvatten ger dem livshotande skador och allvarliga sjukdomar och i generationer framåt. har man från franskt håll inte tillåtit granskning av de medicinska och miljömässiga effekterna. Inte heller mätningar av radioaktivt utsläpp har fått utföras av utomstående eller delgivits omvärlden. En vetenskaplig belysning av hälsoriskerna i och andra provområden måste göras och offentliggöras. I nedrustningens tidevarv framstår som den mest hänsynslösa nationen av alla kärnvapennationer. måste med kraft protestera mot de franska kärnvapenproven i och kräva stopp för alla kärnvapenprov. Provstopp - nu! Den långsamma och smygande självförintelse som pågått får inte fortsätta. Det är ett hot mot allt liv på jorden. Provstopp skulle innebära stopp för utveckling av nya och mer sofistikerade kärnvapen och vara ett steg på väg mot en grön värld i fred. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att den framför en offentlig protest mot de franska kärnvapenproven i , 2. att hos regeringen begär att den i FN verkar för en vetenskaplig belysning av effekterna på hälsa och miljö med anledning av provsprängningar, 3. att hos regeringen begär att den i FN framför krav på att alla kärnvapenprov skall stoppas. () Hans Leghammar (mp) () 1989/90 U420
mot · GD02U421 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U421 av m.fl. (mp) Avveckling av vapenexporten Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:N308 hemställs att begär att regeringen framlägger ett förslag till femårig avvecklingsplan för vapenexporten. () () () ()