mot · GD02Ub271 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub271 av () Optikerutbildning i högskolan Optikerkåren är den enda yrkesgrupp inom hälso- och sjukvården med egen legitimation som saknar högskoleutbildning, och ett överförande av denna utbildning till högskolan har diskuterats . föreslog en postgymnasial optikerutbildning. En av UHÄ tillsatt arbetsgrupp föreslog 1979 en överföring av den s.k. legitimationskursen till högskolan. Förslaget fanns med i UHÄ:s anslagsframställan 1982. Förslaget avvisades bl.a. med motiveringen att den tvååriga grundutbildningen till optiker inte gav allmän behörighet. föreslog UHÄ 1981-1982 att en speciell utbildningslinje inom kontaktlinsområdet och synsvagsoptik skulle inrättas inom högskolan i avvaktan pä en allmän utbildningslinje. fastställde 1985 nya läroplaner för optikerutbildningen med särskilda behörighetskrav för intagningen innebärande allmän högskolebehörighet. Utbildningen blev därigenom en s.k. påbyggnadsutbildning. lilla ram - en översyn av studieorganisationen har föreslagit att optikerutbildningen bör överföras till högskolan. Leg. optiker lyder under hälso- och sjukvårdslagen och står under tillsyn. Optikerverksamheten och ansvarsområdet för leg. optiker har successivt ökat. Optikerkåren utför nu av samtliga ordinationer av synhjälpmedel i landet. Ansvaret för att rätt kunna remittera personer med misstänkt ögonsjukdom till ögonklinik har vidgats som kravet på gedigna kunskaper inom synfysiologi har ökat. Den tekniska utvecklingen är mycket expansiv inom området, inte minst inom kontaktlinsområdet. Vid landstingens syncentraler tjänstgör optiker på synnerligen kvalificerade befattningar men specialistutbildning för denna kategori saknas. Den av samhället anordnade utbildningen för optiker inom gymnasieskolans ram har inte helt följt med i den mycket snabba utvecklingen, och optikerutbildningen passar inte in i den av föreslagna yrkesutbildningsstrukturen. En högskoleutbildning med dess vetenskapliga inriktning skulle mycket väl passa in i ämnesområdet. Dessutom skulle forsknings- och utvecklingsarbete kunna initieras. Forskning är praktiskt taget obefintlig inom landet. Enlig förslaget skall en självständig allmän utbildningslinje etableras inom högskolan. De utbildningar som ges i gymnasieskolan och IFO skulle med nödvändiga uppdateringar och tillägg kunna sammanföras till en allmän utbildningslinje omfattande minimum 120 poäng. Kontaktlins- och synsvagsområdet skulle kunna tillgodoses med speciella efterutbildningar. Var kan utbildningen lokaliseras? har tagit vissa kontakter för att efterhöra intresset av ett eventuellt genomförande av utbildningen. Det har därvid framkommit att visat stort intresse för att inrätta en optikerlinje. Kl deltar med undervisning av optiker inom medicinska ämnen vid fortbildningsverksamheten vid . , , är mycket intresserad av ett undervisningssamarbete. psykologi vid ger fortbildning för optiker inom psykologi och beteendevetenskaplig forskningsmetodik. Med tvärvetenskapliga forskningsarbete finns förutsättningar för att organisera grundutbildningar inom vårdområdet, t.ex. optikerutbildningen. Inom den engelskspråkiga världen förekommer en högskoleutbildning inom området (optometry). Forskning är i dessa länder en integrerad del av respektive högskolas verksamhet. Inom den gemensamma marknaden, EG, finns klart uttalade önskemål om en harmonisering av optikerutbildningen för att passa in i EG:s strävan för en gemensam arbetsmarknad för personer med minimum tre års högskolestudier. och har högskoleutbildning. , , och är exempel på länder som är på väg att anpassa sig. I finns en treårig optikerutbildning på distriktshögskolenivå. Optikerorganisationernas internationella samarbetsorgan, International Optometric and , har utarbetade utbildningsplaner som kan ligga till grund för ett kommande svenskt läroplansarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att optikerutbildningen bör överföras till högskolan i enlighet med vad i motionen anförts.