mot · GE02Ub39 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:18 Ansvaret för skolan Det föreslagna statsbidragssystemet innebär engenomgripande förändring förutbildningsanordnarna. Bidraget styrs tillprimärkommunen i stället för som för närvarandetill utbildningsanordnaren. Omfördelningseffektenblir -- särskilt inom vuxenutbildningen -- mycketstor.Denna motion syftar till, med exempel frånGöteborg, att åstadkomma övergångsregler ochkompletterande villkor som gör det möjligt förkommunerna att ställa omutbildningsorganisationen till de nya förhållandensom statsbidraget möjliggör.VuxenutbildningenGöteborg har sedan kommunaliseringen avkvällsgymnasiet 1968 planmässigt utvecklatvuxenutbildningen för såväl lokala somriksrekryterande behov. Detta system föralfabetisering, överbryggande utbildning ochyrkesutbildning av vuxna bygger på den fastanställda personalens engagemang i och kunnandeom vuxenutbildning. Denna kompetens isamverkan med investeringar i lokaler ochutrustning, finansierade av kommunen utan statligabidrag, har skapat en modernvuxenutbildningsorganisation som självklart ärsårbar för så stora förändringar som föreslåsöver kort tid.Propositionen ger för del enminskning av statsbidraget med en femtedel eller16,6 milj. kr. Reduktionen tas ut i ett sammanhang.Med kommunala anslag inkluderade innebär dettaen ekonomisk avtappning avvuxenutbildningsorganisationen med 33 milj. kr.60 000 undervisningstimmar, 4 550 kursdeltagaresutbildningsplatser och 59 lärartjänster är därmedofinansierade. I förarbetet till propositionenbedöms effekten som orimlig. Departementetsskolgrupp skriver således i promemorian Nyttstatsbidragssystem (DS 1990:32) under punkt 8.5Omfördelningseffekter följande:För några kommuner innebär det nyastatsbidraget en avsevärd förändring. För flertaletrör det sig i absoluta tal om relativt sett små belopp.Göteborgs kommmun får en minskning av detdirekta statsbidraget med ett stort belopp. Dettahänger bl.a. samman med att sedan långtid har byggt upp en omfattande vuxenutbildningsom rekryterar en betydande andel av eleverna frånandra kommuner.Det är inte tänkt att kommuner som satsat på attbygga upp en väl fungerande vuxenutbildning skallbehöva skära ned sin verksamhet dramatiskt pågrund av ett nytt bidragssystem. Däremot är en avavsikterna med det nya systemet att stimuleravuxenutbildning på de orter där behovet är somstörst.Till viss del kompenseras sannolikt bortfallet avdirekt statsbidrag till med fortsatt''försäljning'' av utbildningsplatser tillkranskommunerna.En kommun som drabbas av en stor minskningmåste få på sig att kompensera bortfalletgenom att utveckla samarbete med andrakommuner. Därför kan det bli aktuellt att för någrakommuner diskutera vissa övergångsregler.Länsskolnämnden i och länkonstaterar att länet enligt den föreslagna modellenför utbildning för vuxna skulle få enminskning med ca 14 milj. kr. eller drygt 12 %:Göteborgs kommun med många i praktikenriksrekryterande utbildningar föreslås få enminskning med ca 16,6 milj.kr. Även om Göteborgfår igen en del av dessa pengar genom försäljningtill andra kommuner, är förslaget i denna delorimligt. Nämnden kräver att medel för Göteborgsriksrekryterande utbildningar avsätts särskilt. Menäven långtgående övergångsbestämmelser tordekrävas.Det är också min bedömning att detta inte skallvara ett önskvärt resultat av förslaget. Göteborgskommun framhåller att statsbidragsförlustenendast till 6,5 milj. kr. beror av atthemkommunerna fortsättningsvis erhåller bidragetmedan 10 milj. kr. hänför sig till ändradefördelningsprinciper. bedömer attförsäljning till andra kommuner kan skemotsvarande av kommunbortfallet, dvs. förca 3 milj. kr. Resten kan inte kompenseras.Mot denna bakgrund önskar kommunen enomställningsperiod av med särskildastatsbidrag nedtrappade från 13 milj. kr. första årettill 4,3 milj. kr. begär också attde riksrekryterande utbildningarna i kommunenbeaktas när den slutliga bidragskonstruktionenfastställs.Det är uppenbart att de riksrekryterandeutbildningarna är av betydligt större omfattning änvad statsrådet i sitt förslag förutsett. Såledesrekryterar den tekniska utbildningen utomståendeelever till , den servicetekniskayrkesutbildningen till och den teoretiskakompletteringsutbildningen, genom bl.a.behörighetskomplettering till högre utbildning, till20 %. Det torde vara omöjligt att i ett sammanhangersätta denna utbildningsvolym i avtal medkommuner över hela riket.Eleverna i komvux i är till 65 %kvinnor och till invandrare. Den övervägandedelen av dessa elever är lågutbildade utanyrkesutbildning. Därför är det angeläget attvuxenutbildningskompetensen bevaras där den finns. Vuxenutbildningens inriktning måste iviss mån variera mellan kommunerna. Resursernaskulle inte utnyttjas effektivt om varje kommuneftersträvade ett mycket mångsidigt kursutbud.Förslaget bör i sin tekniska del korrigeras så att detär i samklang med just dessa motiveringar somframförs i propositionens punkt 6.7.Jag vill också aktualisera frågan om elevernasval av studier och studieort. En av de bärandeprinciperna i vuxenutbildningen har varit attde studerande själva väljer vad och var de villstudera. Detta har särskild betydelse ivuxenutbildningen, eftersom de vuxna inte påsamma sätt som ungdomar är bundna till hemorten.Hemkommunen skall, enligt propositionen, fåstörre inflytande än över vilkenvuxenutbildning som erbjuds de egnakommuninvånarna, även när vuxenutbildningplaneras regionalt eller genomförs av någon annanän hemkommunen. skallvuxenutbildning stå öppen för sökande oavsettbostadsort. ''Vuxna kan enligt min uppfattningsjälva bäst avgöra var de vill genomföra sinastudier'', säger statsrådet. Jag delar denuppfattningen men konstaterar den motsättningsom ligger i det förhållande att vuxna själva skallvälja utbildningsort, medan hemkommunen skallavgöra om den vill betala.Varken i förarbetena eller i lagtexten finns klartutsagt hur denna motsättning skall lösas upp. Jaganser det angeläget att vuxna får genomföra sinutbildning där de arbetar eller av andra skäl finneratt den bäst kan tillgodogöras. Detta bör klartframgå av den lag som följer av riksdagsbeslutet.De anpassningsåtgärder som förordas i dennamotion förutsätts vidtas inom befintligakostnadsramar i enlighet med propositionensförslag i övrigt. Vi kan emellertid förutse attvuxenutbildningsbehovet kommer att öka kraftigtunder . Med hänsyn till detstatsfinansiella läget bör därför även andrafinansieringsåtgärder prövas. En möjlighet är attför vissa delar av vuxenutbildningen tillåts attelevavgifter kan tas ut. För att säkra prioriteringenav de mest behövande inom den grundläggandevuxenutbildningen bör elevavgifter i så fallbegränsas till de överbryggande utbildningar somomfattar de gymnasiala utbildningarna inklusiveyrkesutbildningen. Jag menar att denna fråga börprövas av regeringen, som lämpligen kanåterkomma till i samband medpropositionen om den gymmnasiala utbildningenoch vuxenutbildningen i början av 1991.GymnasieskolanI likhet med flera andra remissinstanser harGöteborg påpekat att det nya statsbidraget förgymnasieskolan inte täcker in kostnaderna förhemspråk och extra undervisning i svenska förinvandrarungdom. Att det nuvarande bidragetendast omfattar en procent av det totalagymnasiebidraget i riket, såsom sägs ipropositionen, är i så fall bara ett exempel på attden nya schablonen är ofullkomlig i sinkonstruktion. , som är en invandrartätkommun, förlorar med den föreslagnaberäkningsmodellen ca 2 milj. kr. Eftersomandelen ungdomar från invandrarfamiljer ökar igymnasieskolan förstärks effekten de kommandeåren. Jag anser det viktigt attgymnasiebidragskonstruktionen anpassas på dennapunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kommununder en omställningsperiod av skalltilldelas särskilt statsbidrag, inom ramen för detsamlade statsbidrag som föreslås i propositionen,som verksamhetsstöd för den kommunalautbildningen för vuxna i nedtrappad skala med 13milj.kr. första året till 4,3 milj.kr. att som sin mening ger regeringentill känna att statsbidragskonstruktionen börutformas så att riksrekryterande vuxenutbildningarfortsättningsvis kan genomföras i regioncentra,n3. att som sin mening ger regeringentill känna att en skollag bör utformas så att denvuxenstuderandes rätt att välja utbildning ochutbildningsort säkerställs,4. att som sin mening ger regeringentill känna att frågan om elevavgifter ivuxenutbildningen bör utredas och förslagföreläggas i samband med propositionenom gymnasieskola och vuxenutbildning under 1991i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringentill känna att statsbidragskonstruktionen förgymnasieskolan bör ändras så att invandrartätakommuner får kostnadstäckning förhemspråksundervisning och extra undervisning isvenska för invandrarungdom i gymnasieskolan.