ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U422 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U422 av m.fl. (c) Internationella åtgärder rörande bioteknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo617 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationella åtgärder angående bioteknik, 2. att hos regeringen begär initiativ till att förhindra att biotekniken utnyttjas för offensiva militära syften. () () () () () () () () gotab 99712, 1990
mot · GD02U427 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U427 av m.fl. (vpk) Internationell avveckling av kärnkraften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N478 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbla roll, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationell avveckling av kärnkraften. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02U428 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U428 av m.fl. (c) roll Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N479 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dubbla roll på kärnkraftsområdet. () () () () () () ()
mot · GD02U502 · 1990-01-11 00:00:00 — Motion till 1989/90:U502 av m.fl. (fp) Jämställdheten vid EG-harmoniseringen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en grupp som skall bevaka jämställdhetsaspektema vid harmoniseringen till EG, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad rekrytering av kvinnor till toppbefattningar inom FN. () () () () () ()
mot · GD02U504 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:U504 av och (båda m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo203 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande grundregler för industrins råvarukostnadsutjämning med anpassning till EG skall bibehållas oberoende av ursprungsland. () ()
mot · GD02U505 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U505 Kultur-, student- och forskarutbyte med -89 blev världen vittne till folkliga resningar i . Diktaturregimerna föll en efter en. Det är för tidigt att uttala sig om folkens krav på demokrati och frihet slutgiltigt segrar. Situationen är fortfarande labil, ekonomierna vanskötta och konstitutioner saknas där grundläggande mänskliga rättigheter respekteras. Frihetskampen har i många länder letts av studenter och intellektuella. är här det tydligaste exemplet. Det är glädjande att budgetpropositionen föreslår att 1 miljard avsätts till bistånd åt länder. Jag efterlyser dock en rejäl och uttalad satsning på åtgärder som stärker de demokratiska krafterna i respektive länder och som skulle medverka till en stabil och fredlig utveckling - nämligen ett vidgat kulturutbyte mellan och andra konstnärliga organisationer och motsvarande sammanslutningar i samt ett utökat student- och forskarutbyte. De medel som kanaliseras till behöver utökas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökat stöd till för att möjliggöra ett utvidgat kultur-, student- och forskarutbyte med .
mot · GD02U508 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U508 Stöd till kontakter med organisationer i Genom höstens och vinterns händelseutveckling i har den politiska kartan i kraftigt förändrats. Men förändring har också inneburit en förändring av många människors syn på . För många var tidigare liktydigt med . I ett slag har bilden av vidgats. blir i människors medvetande både de stater som tidigare ingått i och de som utgjort . Sedan och det dagar har största delen av de mellanfolkliga kontakterna mellan och övriga skett med stater i den västliga sfären. Även för ungdomar och deras organisationer har så varit fallet. har tiotusentals ungdomar interrailat i . Tusentals ungdomar har begivit sig på språkresor till , , och . De svenska ungdomsorganisationerna har haft ett omfattande politiskt och organisatoriskt samarbete med motsvarigheter i väst. Turismen till har varit begränsad även om den ökat något. Samarbete mellan svenska organisationer och organisationer i öst har funnits om än i begränsad omfattning. Utvecklingen mot demokrati och flerpartisystem i de tidigare kommunistiska diktaturerna öppnar nya möjligheter och innebär ett stort ansvar för oss. Övergången till demokrati är ingen lätt process i länder som i princip bara tillåtit ett parti, en osv. måste därför ta sitt ansvar för att underlätta denna övergång. Kontakter mellan organisationer i vårt land och organisationer i bör därför aktivt stimuleras och ekonomiskt stödjas av statsmakterna. För att ytterligare stödja de nyfödda demokratiernas uppväxt bör särskild vikt läggas vid stödet till politiska partier, ungdomsförbund och kvinnoförbund m.fl. som hjälper nya motsvarigheter i öst att organisera och bygga upp sin verksamhet. En del av det ekonomiska stöd till som regeringen föreslagit i sin budgetproposition bör därför kunna användas för denna typ av kontaktverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om ekonomiskt stöd till kontakter mellan svenska organi- Mot. sationer och organisationer i .
mot · GD02U509 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U509 av m.fl. (m) Deltagande i EG:s kultursamarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Kr256 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagande i EG:s kultursamarbete. () () () () () () () ()
mot · GD02U510 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:U510 av m.fl. (m) Europapolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi304 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Europapolitikens inriktning. () () () () ()
mot · GD02U512 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U512 av m.fl. (vpk) EG och alkoholpolitiken Inom är alkoholpolitiken dåligt utvecklad. Inget land har tagit några större initiativ för allmänna begränsningar av alkoholkonsumtionen. och utgör undantag. Båda länderna har relativt höga priser, dock mer betingade av ekonomiska intressen än av alkoholpolitiska strävanden. EG kan i en lång rad frågor fatta bindande beslut för länderna med enkel majoritet. I skattefrågor krävs dock enhällighet. kan därför inte tvingas att ha vissa skattesatser, men däremot kan till exempel tvingas överge sin regel om att man måste vistas utomlands för att få köpa sprit. Vid ett möte i EG diskuterades punktskatterna på alkohol och förslag till miniminivå och målsättning lades fram. Om man jämför punktskatterna på alkohol i med dessa nivåer, får man fram följande tal i danska kronor per liter 100-procentig alkohol: Bland forskare finns en stor enighet om att sänkta priser leder till ökad konsumtion och att prisinstrumentet är överlägset som alkoholpolitiskt medel. Den omfattande gränshandel som förekommer mellan och ger en tydlig bild av att det är omöjligt att , för ett land som tillhör EG, tillämpa en avsevärt annnorlunda prissättning på alkohol än de andra medlemsländerna. Särskilt om man betänker att all gränskontroll skall upphöra efter 1993. Frågan som inställer sig är om det är möjligt för , med gräns till EG, att upprätthålla en hög prisnivå på alkohol om danskarna sänker sina alkoholpriser radikalt. Alkoholstatistiken för säger att försäljningen har ökat jämfört med . Uppgången gäller alla alkoholdrycker utom starksprit, och särskilt markant är ökningen av ungdomarnas favoritdryck, starkölet. har ställt sig bakom WHO:s mål att minska alkoholkon sumtionen fram , och ställde sig så sent som Mot. bakom en rad förslag som syftade till att förstärka de restriktiva U512 inslagen i alkoholpolitiken. Det är ytterst tvivelaktigt att skall kunna uppfylla de målen om vi har ambitionen att harmoniera vår politik till EG:s i den utsträckning som regering och riksdagsmajoritet bestämt. Den svenska alkoholpolitiken är i fara och de svenska EG-förhandlarna måste bli medvetna om detta. En kraftfull markering från sida, om att alkoholpolitiken ska undantas från integrationsförhandlingarna, är därför nödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att alkoholpolitiken skall undantas från EG-förhandlingarna. (vpk) (vpk) (vpk) tota* 99728, 1990
mot · GD02U516 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U516 av och (båda c) v ' Mot. EG och kvinnorna 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A817 hemställs att begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp bestående av enbart kvinnor med uppgift att analysera vad en harmonisering med EG kommer att innebära för kvinnornas situation i . () () 1 1989/90.
mot · GD02U517 · 1990-01-24 00:00:00 — Det är viktigt att utforma investeringsskyddet så att det inte motverkar syftet med förändringarna. är beroende av kärnkraft som i många fall har bristfällig säkerhet. Ett för prioriterat område borde vara reaktorsäkerhet, för att i möjligaste mån förhindra en ny reaktorolycka. har en hög teknisk nivå och en god erfarenhet. Det vore naturligt att svensk kärnkraftsindustri kunde spela en betydande roll i dessa strävanden. Många av de oerhört miljöförstörande fossila kraftverken måste läggas ned möjligt. Det vore från miljömässiga synpunkter mycket bättre att ersätta dem med säkra kärnkraftverk. bör kunna inleda ett samarbete på detta område. En kraftig ökning av en högkvaiitativ energianvändning, d.v.s. el, blir nödvändig om ska kunna häva sig ur fattigdomen. Under en övergångstid kan det bli önskvärt att exportera elkraft om ett överskott uppstår Det är bättre också för att el framställs med rena metoder här än med kraftigt förorenande metoder på andra sidan . Reningsteknik för luft- och vattenförorening är också ett prioriterat område. Det gäller både rening vid industriella utsläpp, kommunala reningsanläggningar och också skydd mot dumpning av farliga kemiska ämnen. Det är nödvändigt att samarbetet med sker i enlighet med av fastlagda riktlinjer. Det räcker inte med de vaga idéer som finns i budgetpropositionen. Den föreslagna arbetsgruppen bör omvandlas till ett organ för Östeuropasamverkan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regering till känna vad i motionen anförts om inriktningen på hjälp- och stödinsatser till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till den fria pressen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till uppbyggnaden på det kyrkliga området, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd och hjälpinsatser för uppbyggnaden av demokratiska partier, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stipendier för studier och praktik på olika nivåer och områden, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omskolning i av arbetskraft från Centraloch ,1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör delta i den europeiska , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör delta i stabiliseringsfonden för , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bör medverka i överbryggningslån till , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att bygga kapitalismens institutioner i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsskydd mot politiska omvälvningar,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samarbete vad gäller reaktorsäkerhet,2] 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den i propositionen föreslagna arbetsgruppen skall omvandlas till ett organ för Östeuropasamverkan. () () () () () () 1 1989/90:A258 2 1989/90:N369 gatmb 99713, 1990
mot · GD02U520 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:U520 av Per () En EG-anpassning av de svenska fartgränserna Inom EG-området sker en omfattande harmonisering av fartgränserna. Detta innebär i de olika länderna omväxlande höjningar respektive sänkningar allt efter den standard en väg skall hålla för att ha viss hastighetsbegränsning. Huvudsyftet till harmoniseringen är att en väg med viss hastighetsbegränsning skall hålla en viss standard avseende såväl väg som total trafikmiljö (korsningar, vägrenar, trafikseparering m m) oavsett i vilket man befinner sig. Det förmodas leda till en inte oväsentligt ökad trafiksäkerhet. De hastighetsbegränsningar, som föreslås, är i huvudsak /timme. Införandet sker stegvis under . En harmonisering i av gällande hastighetsgränser till de krav, som gäller i övriga , är därför angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om harmonisering av de svenska hastighetsbegränsningarna med vad som kommer att gälla inom EG, 2. att begär att regeringen återkommer till med en tidsplan för införandet av till EG anpassade hastighetsbegränsningar.
mot · GD02U524 · 1990-01-25 00:00:00 — av () Nordplan för samhällsplanering (Nordplan) är en tvärvetenskaplig , forskning och forskarutbildning inom samhällsplanering. Institutet som startade hör till de fasta institutionerna inom det nordiska kultursamarbetet. Förslag har rests om att av principiella skäl lägga ned ett antal sådana fasta institutioner utan att någon värdering av verksamheterna har gjorts. Avsikten är enligt förslaget att lösgöra resurser för bl.a. projektinriktade ändamål. Verksamheten vid Nordplan omfattar bl.a. en vidareutbildningskurs för yrkesaktiva samhällsplanerare från hela . har över 1 000 personer med olika yrkes- och utbildningsbakgrund från samtliga nordiska länder genomgått den 3 månader långa utbildningen. Inriktningen är tvärfacklig med målet att bredda deltagarnas syn till ett helhetsperspektiv på samhällsplanering- och yrkesroll. Nordplan bedriver även egen forskarutbildning och har examinationsrätt. har 10 doktorander avlagt doktorsgrad vilket måste anses som en hög produktivitet för ett så litet institut. Forskningen vid Nordplan behandlar ett antal olika teman såsom stadsbyggnad, kommunikation, jämställdhetsfrågor och vardagsliv samt planeringsfilosofi. Nordplan har upprättat en grupp för naturresurser och miljö. Det bör noteras att för arkitekter och planerare i finns endast två efterutbildningar som omfattar ett helt studieår, nämligen arkitekturskola och Nordplan. Av dessa är det Nordplan som svarar för planeringssektorn. Det torde finnas ett stort behov av en nordisk institution inom samhällsplaneringen. De nordiska regionalpolitiska ministrarna har i förslag till nordiskt samarbetsprogram för regionalpolitik 1990-1994 pekat på en lång rad problem inom samhällsplaneringen som kräver nordiskt samarbete. Till dessa hör t.ex. miljöproblemen i storstadsregionerna. Ministrarna påpekar dessutom behovet av forskning inom områden där Nordplan bedriver eller har planer på att bedriva forskning. En utvärdering av Nordplans forskarutbildning har visat att denna är en fruktbar modell för konkret nordiskt, tvärvetenskapligt forskarutbyte. Nordplan erbjuder möjligheter till forskarutbyte och forskarutbildning inom ett område som inte täcks av de institutioner som ingår i Nordplus-samarbe Nordplan borde däremot kunna ingå som samarbetspartner för universitetsinstitutioner inom Nordplus. Nordplan fungerar som en fast samlingspunkt för dem som önskar delta i samhällsplaneringsprocessen runt om i . Institutet är unikt som kreativ mötesplats och resulterar i utbyte av idéer och erfarenheter mellan de nordiska länderna. Nordplan bör därför tillförsäkras fortsatt möjlighet att vidareutvecklas som en gemensam nordisk institution. Förslaget om nedläggning av Nordplan bör avvisas för att i stället söka former för att stärka institutets ställning och resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avvisa förslaget om nedläggning av Nordplan. 1989/90 U524
mot · GD02U525 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U525 av och (båda fp) Gäststatus i för , och 1989 blev ett händelserikt år i de baltiska länderna, liksom för övriga . I land efter land har den sovjetstödda diktaturen störtats; i land efter land har en utveckling skett i riktning mot parlamentarisk demokrati. Också inom finns klara tendenser som pekar på detta. Detta har speciellt varit kännetecknande i de baltiska länderna. De baltiska länderna har under större delen av sin modema historia varit dominerade av andra makter. Efter blev , och självständiga stater och medlemmar av . blev de baltiska staterna under tvångsmässiga former införlivade med . Efter införlivandet fram till har de kännetecknats av en hårdhänt förryskning. I samtliga tre baltiska länder kännetecknas numera utvecklingen av en snabb omvandling från socialistisk diktatur till en öppen och demokratisk samhällsorganisation. Olika politiska grupperingar har bildats och lokala val har anordnats. planeras demokratiska val till Högsta inom respektive republik. De baltiska länderna har inlett en övergång från socialistisk planekonomi till en öppen marknadsekonomi. Detta är en långvarig process som måste få ett stöd på olika sätt. Det är viktigt att på olika områden ge ett stöd. Ett sådant stöd främjar en fredlig och demokratisk utveckling i . Detta främjar dessutom även vår egen säkerhet. De tre baltiska delrepublikerna bör därför erbjudas att delta i arbete. Ett sådant erbjudande skulle understryka det europeiska intresset av kontakter med de tre länderna och markera vår positiva hållning till den utveckling som äger rum. har , , och beviljats gäststatus i . Det bör därför ses som en naturlig utveckling att även de baltiska staterna ges liknande möjligheter inom det europeiska samarbetet.Det kan även påpekas att andra sovjetiska delrepubliker är medlemmar i internationella organisationer. Ett par delrepubliker är t.o.m. medlemmar i . Gäststatus i skulle skapa officiella kontakter som kan underlätta det nödvändiga kontaktskapandet mellan enskilda och organisationer i olika delar av . Det skulle också ge värdefulla möjligheter till informationsutbyte mellan parlamenten i länderna. Med hänvisning till det anförda hemställs U525 att som sin mening ger regeringen till känna att i kontakter med de övriga medlemsländerna i bör verka för att de baltiska unionsrepublikerna , och erbjuds gäststatus i rådet. () ()
mot · GD02U526 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U526 Förnyelseprocessen i har medfört att resandet mellan och ökat lavinartat. Fler och fler från besöker . Dessa resor har en mängd olika syften. Många reser till som turister för att på detta sätt göra en första bekantskap med länderna. Andra resor har mer karaktären av studiebesök, för att bl.a. skapa nya kontakter. Antalet exilbalter är stort i , dessa utgör givetvis en del av resandeströmmen. Olika organisationer har sökt kontakter med sina motsvarigheter i . Affärsresorna till har ökat. Resorna mellan och har dessutom underlättats av förbättrade kommunikationer, såsom direta båt- och flygförbindelser. Resorna från till är dock fortfarande ganska krångliga på grund av det komplicerade viseringsförfarandet. Ett antal blanketter och foton måste lämnas i samband med visumansökan. Att göra spontana resor till är därmed omöjligt, medan det i stor utsträckning är möjligt till övriga och . Med tanke på närheten till och det tilltagande resandet dit, vore det en fördel om viseringsförfarandet för svenska invånare kunde underlättas. Regeringen bör därför ta initiativ för att underlätta viseringsförfarandet för svenska invånare inför resor till . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ för att förenkla viseringsförfarandet för svenska invånare inför besök i . 1* 1989/90.
mot · GD02U527 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U527 Svenskbygden på Nuckö i Intresset för andra länder och då framförallt för är större än någonsin i . I den gamla svenskbygden Nuckö görs mycket för det nyvaknade intresset. Den tidigare hårda förryskningen har mjukats upp. kan befolkningen på Nuckö åter söka sina svenska rötter. Detta har varit helt omöjligt under I den gamla svenskbygden på Nuckö finns det knappast någon kvar som pratar svenska, enbart en handfull personer. Intresset för svenska språket går dock inte att hejda. Från och med detta läsår skall alla barn i på Nuckö börja läsa svenska . Skolledningen där hoppas att skolan skall bli ett centrum för svenskundervisningen i . De planerar att bjuda in svenska barn på somrarna. Detta skulle ge ungdomarna på Nuckö ett utmärkt tillfälle att få träna sina kunskaper i svenska språket. Verksamheten är dock ny och bristen på lärare och läroböcker är påfallande. Information om svenskundervisningen på bör spridas ut till svenska skolor. Detta kan resultera i att svenska lärare under olika perioder skulle kunna rekryteras som lärare till skolan på Nuckö. Intresset från svensk sida att upprätta kontakter skulle öka, vilket är mycket efterlängtat på Nuckö. som har till uppgift att förmedla kunskap om svenskt samhälls- och kulturliv i utlandet bör kunna medverka i denna uppgift. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskundervisningen i svenskbygden Nuckö i .
mot · GD02U528 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U528 (båda fp) Samarbete med i hälso- och sjukvårdsfrågor På många skilda områden kan och bör aktivt stödja förnyelseprocessen i . Ett mycket angeläget område är hälso- och sjukvården. Efter många års centralstyrning från öppnas nu möjligheten till ekonomiskt självstyre. Internationella kontakter kan få stor betydelse, när man nu bl.a. ställs inför uppgiften att bygga upp ett modernt och effektivt sjuk- och hälso vårdssystem. De problem man står inför är mycket stora. Det råder brist på läkemedel. Tekniken är föråldrad. Sjukvårdspersonalens kompetens är ojämn. Miljöföroreningar ger gigantiska hälsoproblem med bl.a. mycket hög barnadödlighet. Materiellt kan bidra med sjukvårdsmaterial och apparatur. På kort sikt kan de mest akuta behoven snabbt lindras genom att överbliven sjukvårdsutrustning kanaliseras till . Det är också angeläget att få igång ett forskningssamarbete och ett utbyte mellan och på utbildningsområdet. Ett samarbete bör t.ex. inledas för att få till stånd en likvärdig specialistutbildning, och möjligheter till forskarstipendier bör undersökas för att ett internationellt utbyte skall underlättas. När nu söker en egen modell för en effektiv sjuk- och hälsovård kan förmedla erfarenheter, som kan underlätta uppbyggandet av en väl fungerande organisation. bör aktivt stödja på hälso- och sjukvårdsområdet. Ett åtgärdsprogram bör utarbetas i samarbete med hälsoministerierna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till på hälso- och sjukvårdsområdet.
mot · GD02U529 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U529 av m.fl. (m) EG och konsumentpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L717 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att konsumentintresset skulle gynnas av ett svenskt medlemskap i . land (m) () () () ()
mot · GD02U530 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U530 av m.fl. (c) Handikappfrågor och EG Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So296 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappfrågornas betydelse i förhandlingar med EG. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02U531 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U531 av m.fl. (m) EG och sjöfarten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T629 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EG-bestämmelser. Tom () () () Per Stenmarck (m) () ()