ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Jo201 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo201 6 v ' Mot. Bergslagsdel som stödområde 1989/90 Den nuvarande stödområdesindelningen omfattar stödområdena 1,2,3 och 4. Stödområde 4 omfattar sydligaste delarna av , och . Dessutom ingår norra delarna av län och . ligger helt utanför stödområdet. Stödområdesgränsen följer länsgränserna. En fast länsindelning infördes och fick i huvudsak sitt nuvarande utseende . De naturliga förutsättningarna för jordbruk följer ej länsgränserna. har en omfattande lantbruksstatistik. Vid arealinventeringen 1919 genomfördes i den officiella statistiken en uppdelning av länen i enhetliga områden med avseende på de naturliga förutsättningarna. Det permanenta skördeskadeskyddet infördes . Som mest har varit indelat i 429 skördeområden. Församlingen har varit grundstenen i indelningen. Ofta har emellertid församlingarna varit så heterogena att en delning i skördeområden ansetts nödvändig. I andra sammanhang anses norra tillhöra Bergslagsregionen. Även i lantbruksstatistiken tillhör Bergslagsdelen i , , och samma produktionsområde. Det är därför i högsta grad anmärkningsvärt att Bergslagsdel ej ingår i stödområde 4. Den som åker i Bergslagen ser ingen skillnad mellan jordbrukets förutsättningar i Bergslagsdel och angränsande bygder i och län. Även om det är svårt att dra helt rättvisa gränser, måste en stark strävan ändå vara att dra gränser som upplevs som så rättvisa som möjligt. Så är ej fallet . Därför är det nödvändigt att en gränsjustering genomförs. Bergslagsdel måste in i stödområde 4 för att rättvisa skall skapas. Detta innebär att till huvudsaklig del de västmanländska Bergslagskommunerna jämte delar av angränsande församlingar/kommuner kommer att ingå i stödområde 4. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om en förskjutning av sydgränsen söderöver så att norra . (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde 4.
mot · GD02Jo202 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo202 av () Fäbodbruket fanns det minst 20.000 fäbodar i drift i landet. brukas endast cirka 200 fäbodar på mer eller mindre traditionellt sätt. Av dessa finns 80 i , huvudsakligen i och kommuner. Det ännu levande fäbodbruket är en unik resurs av riksintresse - en företeelse som skiljer Nord- från - och som måste ges möjligheter att fortsättningsvis finnas kvar. Fäbodbruket finns belagt sedan åtminstone medeltiden och har varit av avgörande betydelse för att kunna hålla ett tillräckligt stort antal kreatur med skogs- och fjällbete. Än är det tillgången på sommarbete för djuren som är huvudanledning till att bruket lever kvar på vissa håll i . står fäbodbruket inför en generationsväxling som gör att det är mycket ovisst i vilken utsträckning fäbodbruket kommer att leva vidare. De senaste årens erfarenheter från en lansering av levande fäbodar som attraktioner inom sommarturismen är mycket positiva. Fäbodarna är alternativ till storsatsningar som och andra konstgjorda aktiviteter i stor skala. En satsning på fäbodarna är en satsning på den lokala kulturen, som ger fäbodbrukarna större inkomster och därmed bättre överlevnadsmöjligheter. Förutsättningarna för ett levande fäbodbruk finns bl.a. att söka i dagens och morgondagens jordbrukspolitik och regionalpolitik. Men det behövs framför allt kunskap om hur dagens fäbodbrukare upplever sin situation för att få klarhet i vilka åtgärder som krävs för att kunna bibehålla ett levande fäbodbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att bibehålla ett levande fäbodbruk i .
mot · GD02Jo203 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo203 av och (båda m) En arbetsgrupp, LAG, har lagt fram ett förslag om en ny livsmedelspolitik. Av denna framgår att det nuvarande gränsskyddet ersätts med ett gränsskydd utan interna marknadsregleringar och att detta skall kompletteras med riktade, offentligt finansierade åtgärder i syfte att tillgodose beredskapskraven, miljön och förstärka regionalpolitiken. Den nuvarande prisregleringslagen föreslås ersättas med en ny lag om avgifter vid införsel av jordbruksprodukter. Vidare föreslås att vid export av livsmedel baserade på inhemska råvaror skall ingen restitution utgå. Däremot skall restitution utgå i den mån importerade råvaror används. Det får till följd att svenskodlade råvaror, fabrikspotatis och spannmål, inte kan användas vid tillverkning av stärkelse för tekniskt ändamål. Samma sak gäller livsmedel och konfektyrer. Fabrikspotatis- och veteodling avsedd för stärkelsetillverkning störs ej av inhemsk avreglering under förutsättning att man behåller samma gränsskydd för såväl livsmedels- som teknisk stärkelse eftersom vare sig EG eller andra stater skiljer på dessa stärkelser i sina regleringar och subventionssystem vid export utan handlägger allt som jordbruksprodukter. En avreglering av gränsskyddet i enlighet med arbetsgruppens förslag kommer att resultera i att den inhemska fabrikspotatisodlingen och stärkelseproduktionen slås ut. Det är nämligen på det viset att såväl svensk fabrikspotatisodling som stärkelseindustri är konkurrenskraftig gentemot EG-marknaden under förutsättning att man på lika villkor har tillgång till varandras marknader. Samma effekt skulle förmodligen uppnås vid en gränsfri handel med jordbruksprodukter i enlighet med de förväntade nya GATT-reglerna. I den mån avregleringen i går hand i hand med omvärlden skapas möjlighet till en avsevärd ökad tillverkning av stärkelse baserad på inhemska produkter. Det är därför orimligt att diskutera en ensidig svensk avreglering inom detta odlingsområde som får till följd att stora resurser går till spillo. En återuppbyggnad av näringen efter en anpassning till EG-marknaden är näst intill omöjlig att genomföra. Fabrikspotatisodlingen har i sydöstra utvecklats som basgröda för flertalet jordbruksföretag. Med hänsyn till den långa växtperioden har den stor kväve- och kaliupptagningsförmåga även . Den är lämplig för spridning av stallgödsel. Restprodukten fruktsaft från stärkelsetillverkningen kan i kombination med stallgödsel helt ersätta tillförseln av handelsgödsel vid fabrikspotatisodlingen. Fabrikspotatisodlingen har således en viktig funktion i ett framtida konkurrenskraftigt och miljövänligt svenskt jordbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande gränsskydd avseende stärkelse till livsmedels- eller tekniskt ändamål inte skall avvecklas i snabbare takt än vad som gäller i vår omvärld, fatt som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande grundregler för industrins råvarukostnadsutjämning med anpassning till EG skall bibehållas oberoende av ursprungsland.1] () () 1989/90 Jo203 1 1989/90: U504
mot · GD02Jo204 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo204 av m.fl. (mp) Energiodlingar på Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N414 hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att viss men också diverse impediment skall bli använt för energiodlingar av exempelvis eller salix. () () () ()
mot · GD02Jo207 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo207 av m.fl. (c) Bibehållande av mjölksubventionerna Mjölk har debatterats i och då i samband med mjölksubventionernas vara eller inte vara. Debatten har gällt om detta konsumentstöd ska minska eller helt försvinna. har det emellertid tillkommit en ny dimension i debatten. Finansministern har i en tidningsintervju uppmanat till att sluta dricka mjölk och istället dricka något nyttigare. Chefen för har i en radiointervju sagt sig inte vilja förbjuda mjölken men däremot kraftigt begränsa intaget. Vi kan naturligtvis endast ana bakgrunden till dessa uttalanden. Det är alltid lättare att ta bort något, i detta fall mjölksubventionerna, om nu produkten som subventioneras är farlig. Uttalandena är, som vi ser det, djupt olyckliga. De har försvårat och livsmedelsverkets gemensamma expertgrupps arbete. Denna expertgrupp har bl a som uppgift att ge kostråd i förebyggande hälsovård. presenterades rekommendationer för mjölken och där klarlades bland annat mjölkfettets roll. mejerier har gått i täten när det gäller att utveckla produkter i folkhälsans tjänst. Så har t ex fetthalten i lättmjölken kommit ner till , lättmargarin har utvecklats, och ifråga om ostar har olika fettsnåla typer framtagits. Man kan fråga sig varför det talas så lite om de stora fetthalter som ingår i franska, danska eller holländska ostsorter som importeras till . Fetthalten kan ligga på i dessa ostar, medan en vanlig svensk ost inte kommer upp till ens hälften av denna fetthalt. För folkhälsans skull borde sådan information vara av mer intresse för en regering. Hoten mot mjölken kommer också från andra håll. Så har bryggeriföretaget i en annons jämfört ett glas mjölk med ett glas öl och konstaterat att öl innehåller färre kalorier. Därför borde man dricka öl. Det bästa sättet att via dryck undvika kalorier är ju att dricka vatten. En deciliter öl innehåller medan samma mängd mjölk innehåller . Däremot talas i annonsen inte om att i en halv liter mjölk, vilket är den mängd ovannämnda expertgrupp anser vara lagom per dag, får man nästan hela dagsbehovet av kalcium. Däremot måste man dricka ca öl för att komma upp till samma kalciumnivå. Mjölken innehåller dessutom andra viktiga mineralämnen och ett flertal viktiga vitaminer. Liksom vid många andra livsmedel förekommer det att personer reagerar negativt på mjölk t ex i form av allergier, där något ämne i mjölken ger upphov till en reaktion, men att av den orsaken förklara mjölk som farlig för hela folkhälsan är ett grovt övergrepp. Då gäller det att hitta andra produkter med annat innehåll. Vi anser att det inte heller går att jämföra t.ex. sydeuropeiska matvanor med de svenska. har ett helt annat kostmönster. Mjölk hör till de främsta av våra baslivsmedel. Det gäller nu för regeringen att upprätta förtroendet för mjölken. Detta sker bäst genom att behålla mjölksubventionerna, till gagn för såväl konsumenter som folkhälsa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående bibehållande av mjölksubventionerna. () () 1989/90 Jo207
mot · GD02Jo208 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo208 av (vpk) Stadsbondgårdar Statligt stöd till stadsbondgårdar I började man efter att bygga upp små bondgårdar i utkanterna av stora städer. Syftet var att ge barn möjlighet att bekanta sig med levande djur och jordbruk i övrigt. har man gått vidare med sådana satsningar. I finns åtta samhällsägda bondgårdar. Flera av dem ligger i centrala stadsdelar, bara några kvarter från affärsgatorna. Stadsbondgårdarna fyller flera funktioner. I vårt samhälle lever de flesta människor långt ifrån livsmedelsproduktionen. Barn och ungdomar får därför inte kunskap om hur ett jordbruk fungerar. Detta är en allvarlig brist, som i viss mån kan avhjälpas genom tillgång till stadsbondgårdar. Grönområden i städer är ofta parker. Här finns ett slentrianmässigt tänkande. En stadsbondgård kan mycket väl fungera som ett grönområde, dvs. ge utrymme för rekreation på grönytor. En stadsbondgård blir också lätt en träffpunkt för de boende i ett område och ökar därmed umgänget och trivseln. I har man gjort sådana erfarenheter. Sociala problem minskar och bondgården blir en naturlig samlingspunkt för unga och gamla. För skolor och daghem är det en fantastisk tillgång att ha nära till en riktig bondgård. Nytänkande när det gäller grönområden i städer finns också i och det kan stimuleras ytterligare genom försök med stadsbondgårdar. Mot bakgrund av de många positiva möjligheter som stadsbondgårdar innebär föreslår jag att det anslås medel till ett stimulansbidrag för startande av stadsbondgårdar. Stödet skulle kunna utgå dels som ett investeringsstöd, dels som ett verksamhetsbidrag . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ett stimulansbidrag för verksamhet med stadsbondgårdar inrättas. qotab 99975, 1990
mot · GD02Jo210 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo210 av och (båda s) Konsulenttjänster i alternativ odling används stora mängder bekämpningsmedel i det svenska jordbruket. Allt fler blir oroliga för vilka konsekvenser dessa bekämpningsmedel har på våra livsmedel och framför allt hur dessa påverkar vår hälsa. Inte minst är många oroliga för den påverkan det kan få på det uppväxande släktet. Jordbrukets resurser och miljöproblem kommer enligt flertalets uppfattning att stå i centrum under det årtionde vi nu går in i. Här gäller det människornas livskvalite och tillståndet för åkermarkernas hälsa. Alltfler kräver nu alternativ odling både inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Användningen av konstgödsel, bekämpningsmedel och andra tillsatser måste minska eller helst tas bort. Alternativ odling har blivit alltmer intressant för många som är sysselsatta inom jordbruks- och trädgårdsnäringen i vårt land. har beslutat om en skärpning av livsmedelskontrollen. beslutade regeringen om ett omläggningsstöd till alternativ odling. Detta har mottagits positivt av odlare inom både jordbruk och trädgårdsnäringen. I bilaga 11:1990 kan man läsa att för /91 ska det innebära ytterligare miljöinriktade satsningar på växtodlingsområdet vad gäller alternativ odling och växtnäringsfrågor. Som tidigare nämnts har alternativ odling blivit alltmer intressant. Inte minst i ett län som har den alternativa odlingen både inom jordbruket, och inom trädgårdsnäringen blivit allt attraktivare. Alternativt odlade produkter har blivit alltmer efterfrågade på marknaden. Detta gäller inte minst de varor som levereras till måltider i skolorna. Här efterfrågas ofta alternativt odlade produkter som både barnen och deras föräldrar är intresserade av. När man nu från regeringens sida önskar göra ytterligare satsningar vad gäller alternativ odling samt att man dessutom ska skärpa livsmedelskontrollen vore det en stor fördel om det på fler lantbruksnämnder, än vad som är fallet, inrättades konsulenttjänster med kunskap om bland annat alternativ odling. I ett aktivt jordbrukslän som vore det en stor fördel med en konsulenttjänst med kunskaper om alternativ odling eftersom den alternativa odlingen ökar kraftigt både inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av en konsulenttjänst i alternativ odling vid lantbruksnämnderna. () () 1989/90 Jo210
mot · GD02Jo212 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo212 av och (båda s) Att äta mat som är producerad i närområdet är ett krav som växer sig starkare bland konsumenterna. I takt med att miljömedvetenheten blir större ser man den lokalt producerade maten som en allt större tillgång. Livsmedelsproduktion ger inte bara mat, det ger sysselsättning också. I är jord- och skogsbruk en av våra viktigaste basnäringar. I vissa kommuner sysselsätts en femtedel av befolkningen av denna näring. Härutöver har vi en förädlingsindustri som förutom att de utvecklar goda livsmedelsprodukter ger många människor arbete. har synnerligen goda förutsättningar för en sådan livsmedelsproduktion som människor efterfrågar. - I hela riket har mellan av alla jordbruksföretag använt bekämpningsmedel, i - I riket har av all utsatts för bekämpningsmedel, i - I riket används omkring kvävegödselmedel per ha, i På område efter område uppvisar vi miljövänliga metoder och därmed friskare jordar och renare produkter. Detta är en resurs som måste tillvaratas och utvecklas! Den livsmedelspolitiska arbetsgruppen ägnade det norrländska jordbruket stor uppmärksamhet. Resultatet får också betraktas som ganska bra, med tanke på den internationalisering som även jordbruket är indraget i. Bland jordbrukare framstår ett fortsatt norrlandsstöd som den stödåtgärd som är den allra viktigaste. Detta slår också arbetsgruppen fast och vi menar att detta också bör bli regeringens politik. En faktor som ännu är outredd, men som betyder så mycket för framtiden för det jämtländska jordbruket är generationsväxlingsfrågan. Regeringen måste ta initiativ för att lösa denna fråga. Jordbruk ligger ofta i de glesare delarna av landet och därmed kommer den allmänna glesbygdspolitiken att spela en avgörande roll också för möjligheterna till fortsatt jord- och skogsbruk. Utan tvekan är det så att dagens och morgondagens generationer bönder ställer helt andra krav än gårdagens. De kräver del av samhället, de kräver mer tid för annat, de kräver en standard som är jämförbar med övriga gruppers. Vi ser det som en självklar het att frågor som har med glesbygdens infrastruktur att göra kommer att läggas fram i samband med den regionalpolitiska propositionen senare i vår. Synen på regionalpolitik innefattar ju så mycket mer än företagsstöd. Social service, vägar, skolor, daghem, äldreomsorg, allt bildar stomme i ett samhälle som skall vara bra också för den nya generationen bönder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande åtgärder till gagn för jordbruket i . () () 1989/90 Jo212
mot · GD02Jo213 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo213 av och (båda m) Jordbruket och livsmedelsproducerande företag är betydelsefulla inslag i den gotländska näringsverksamheten. Idogt verkande bönder har bidragit till den säregna och vackra landskapsbild som stolt kan skylta med. En aviserad ny jordbrukspolitik får inte rycka undan förutsättningarna för att bevara och utveckla detta kulturlandskap. Det kan man inte göra med konstlade medel i form av olika stöd och bidrag. Det måste finnas möjligheter att efter marknadsmässiga principer bedriva ett bärkraftigt jordbruk på . Sockerbetsodlingen och sockerproduktionen är i detta hänseende av väsentlig betydelse. Denna odling ger bonden en god ekonomisk grund i hans verksamhet. Med hänsyn till den långa växtperioden är det en miljövänlig odling. Den bidrar således till minskade växtnäringsläckage. En ökad odling skulle välkomnas. har såväl areella som industrimässiga förutsättningar för en sådan åtgärd. sockerbruk, som har drygt 100 anställda, är en rationell och mycket viktig industri för och för gotländskt jordbruk. Sockerbetsodlingen, som omfattar 4 100 ha, står och faller med att industrin finns lokaliserad på . Produktionskapaciteten är inte fullt utnyttjad. Odlingen skulle behöva utökas med ca 800 ha för att uppnå optimal lönsamhet i industriledet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av sockerbetsodling och sockerproduktion på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utökad sockerbetsodling.
mot · GD02Jo219 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo219 av och (båda c) Får- och getnäringen I finns omkring 500 000 får. Det svenska fåravelsarbetet ligger långt framme vad det gäller köttets kvalitet, ull- och pälskvalitet. Fårkontrollen i är unik. Svenska folket äter lamm- och fårkött och vi har en självförsörjningsgrad på . Det betyder att vi importerar ungefär varav kommer från . Fårskötseln utgör en betydelsefull del av ett kombinerat företag. Den är utmärkt att kombinera med t.ex. skogsbruk, växtodling, annan husdjursskötsel eller vidareförädling av produkter. Det är en lämplig glesbygdsproduktion, som också sysselsätter många kvinnor. Fåren förser oss med unika och värdefulla biprodukter i pälslammskinn och ull. har en framtid som alternativ till syntetmaterial, som kan ge miljökonsekvenser. Fåren är överlägsna slyröjare, vilket gör att de kommer till ökad användning på barrskogsplanteringar och gör dem mycket värdefulla vid restaurering och öppethållande av odlingsmarker. Lammköttet produceras till på vallfoder (grovfoder och bete). Näringen har alltså stor betydelse för naturvård och landsbygdsutveckling. Det svenska lammköttet håller hög kvalitet och är, till skillnad från lammkött i vissa andra länder som vi importerar ifrån, garanterat fritt från antibiotika. Det svenska lammköttet i butiken skall vara tydligt svenskmärkt. I finns ca 10 000 getter. Getnäringen utgör ett angeläget komplement till jordbruket. Ur regionalpolitisk synpunkt utgör denna näring en bra sysselsättning. Inte minst viktig är möjligheten att upprätthålla liv på gårdar som annars i många fall skulle vara helt djurfria. Den speciella delikatess som getost är, utgör den rätta attraktionen i samband med många turistevenemang, på hotell och serveringar av olika slag. utgår ett stöd på . per mjölkget under förutsättning att man har minst 10 getter. Det är relativt mycket skötsel med getter, varför kravet på 10 getter är för tufft. Det förutsätter att man inte har någon annan parallell sysselsättning och det måste man ha på grund av dålig lönsamhet. Norrlandsstödet har heller inte bevakat ersättningen för getter. En avvägning mellan ålder, vilken typ av djur och vikter måste göras för att stimulera till att behålla och utveckla getnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att fårnäringen skall ges större plats i den regionala planeringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att getnäringen skall ges större plats i den regionala planeringen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Norrlandsstödet beträffande får-, lamm- och getkött skall uppräknas. () () 1989/90 Jo219 gotab 99673, 1990
mot · GD02Jo223 · 1990-01-21 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo223 av i och (båda c) Området för Norrlandsstöd m.m. Lantbruket har fört en tynande tillvaro i vissa delar av vårt land. I området norra och skogs- och mellanbygder har utvecklingen varit starkt negativ. har antalet mjölkbesättningar minskat långt över riksgenomsnittet. Med minskad djurhållning följer färre arbetstillfällen. En fortsatt utflyttning från landsbygden går stick i stäv med intentionerna i Landsbygd 90-kampanjen. Det s.k. Norrlandsstödet infördes för att hejda utslagningen i de produktionssvaga områdena. 1985 fattade dessutom ett beslut att produktionsnivå skulle bibehållas i Norrlandsstödområdet. Vissa delar av ingår i område för Norrlandsstöd. Stödet har bidragit till att bromsa nedläggningstakten, men på intet sätt bidragit till att uppfylla riksdagsbeslutet . Vi måste nu hejda den negativa utvecklingen i norra och i skogs- och mellanbygder. Om lantbruket skall kunna överleva och bidra med ett öppet landskap så krävs en ökad lönsamhet. Dessutom är det en miljömässig fördel med vallodling. Mindre läckage till vattendragen. Vissa förändringar bör nu göras i stödområdesindelningen. - Dels bör socknar i och kommuner flyttas upp till stödområde 2 och 3. - Åmåls kommun till område 3 - De norra delarna av och kommuner bör ingå i område 4 - Mo och Naverstad i till område 3 - , Krokstad, och i till område 4 - i till område 4 - till område 4. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad stödområdesindelning i norra och skogs- och mellanbygder. () () 1989/90 Jo223
mot · GD02Jo228 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo228 av m.fl. (m) Sockerförsörj ningen Vid i åtog sig den nuvarande regeringen att arbeta för att öka importen av socker till . Det svenska åtagandet innebär att skall sträva efter att skapa ett utrymme på marknaden för en import av socker på av konsumtionsbehovet. En minskad självförsörjningsgrad till följd av en ökad andelsimport minskar självfallet den inhemska produktionen av socker. Detta kommer att innebära ett minskat behov av produktionskapaciteten vilket ytterligare accentuerar strukturproblemen inom sockerindustrin. Det finns enligt vår mening inga motiv för att överhuvudtaget importera sådant socker som kan framställas här i landet. föreslog i sitt betänkande (SOU 1982:6) att självförsörjningsgraden för socker borde vara med utgångspunkt i normalskörd. Kommitténs förslag bör enligt vår mening fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att självförsörjningsgraden beträffande socker skall vara .