ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub624 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub624 av och (båda s) Hushållslärare utbildas vid institutionerna för huslig utbildning i , och . Utbildningen ges dels som en 120-poängsutbildning till hushållslärare, dels som en 160-poängsutbildning till grundskollärare i hemkunskap och annat ämne. Dimensioneringen av den senare beslutas lokalt. Tyvärr har de studerandes intresse för denna utbildning varit svagt och är det ett fåtal elever som går på denna utbildning. Dagsläget på utbildningarna: Under förutsättning att samtliga studerande fullföljer sina studier kommer således 59 hushållslärare 120 p. och 14 grundskollärare 160 p. i hemkunskap och annat ämne ut på arbetsmarknaden. Antalet platser på 120-poängsutbildningen beslutas av . UHÄ har i sin petita föreslagit 36 nybörjarplatser d.v.s. 12 till varje utbildningsort. är detta reducerat till 12 nybörjarplatser i . Detta får allvarliga konsekvenser för tillgången på utbildade hushållslärare . Starka skäl talar för att man i stället bör utöka antalet utbildningsplatser. Stor aktsamhet måste iakttas vid neddragning av lärarutbildning med låg omfattning för att inte slösa bort resurser i form av personal, lokaler och utrustning. framöver är det realistiskt att räkna med fortsatta svårigheter i rekryteringen till grundskollärarutbildning med specialisering hemkunskap. Det beror bl.a. på de höjda inträdeskraven och att det inte finns någon rak väg genom gymnasieskolan som kan tillgodose dels de allmänna dels de särskilda tillträdeskraven. är det hög pensionsavgång. sänks undervisningsskyldigheten för lärare i hemkunskap till 24 vtr från 29 vtr, vilket kräver nytillskott av lärare. 1989/90 Ub624 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hushållslärarbehovet och hushållslärarutbildningarna i och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att planera en långsiktig utökning av hushållslärarutbildningarna på 120 och 160 poäng. () () tillsammans med den låga examinationen kommer att resultera i stor brist på lärare i hemkunskap. Den alternativa arbetsmarknaden för hushållslärare ökar. Det måste finnas experter" med goda teoretiska och praktiska kunskaper i näringslära och livsmedels/matlagningskunskap för den kostinformation som staten, landstingen och kommunerna satsar på. I bland annat SOU 1984:86 Jordbruks- och livsmedelspolitik samt i SOU 1985:32 Hushållning för välfärd har både livsmedelskommittén och konsumentpolitiska kommittén betonat behovet av utbildning för svenska medborgare i kost- och konsumentkunskap. På grund av det ökade barnafödandet och den ökade flyktinginvandringen kommer elevantalet att öka. Enligt SÖ:s beräkningar kommer antalet utbildningsplatser att behöva utökas med 97 000 eller 3 300 klasser. Detta ställer stora krav på lärarutbildningen. gotab 99604, 1990
mot · GD02Ub631 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub631 av m.fl. (vpk) Psykologstuderandes egenterapi Senast uppmärksammade psykologstudenternas ekonomiskt brydsamma situation. anvisade då ytterligare utöver regeringens förslag för att avlasta studenterna kostnaden för den s.k. egenterapin. Trots denna betydande resursförstärkning tvingas studenterna fortfarande betala, i vissa fall , för i utbildningen ingående obligatoriska moment. Detta innebär ett allvarligt brott mot principen om kostnadsfri undervisning. De psykologstuderande måste, för att få ut sin legitimation, genomgå någon form av egenterapi. Terapin ingår som ett moment i 25-poängskursen i psykoterapi, vilken ingår i psykologlinjens senare del och är utspridd över tre terminer. Totalt fordras det av egenterapi. Det alternativ som institutionen erbjuder, gruppterapi tillsammans med andra studenter, är professionellt otillfredsställande och upplevs dessutom som kränkande. Kostnaderna för egenterapi i privat regi är mycket höga. Priserna varierar inom intervallet /timme. Det bidrag som institutionen ger studenterna varierar, beroende på studieort, /timme. Detta innebär att studenternas egna kostnader ofta uppgår till eller mer. Vi finner det anmärkningsvärt att studenternas kostnader för egenterapimomentet är så stora. 1987, innan beviljade det extra anslaget, utgick ett bidrag som motsvarade kostnaden för gruppterapin. Detta bidrag var då . Totalt finns i landet 150 årsstudieplatser på psykologlinjen. De av anvisade borde ha medfört en höjning av bidraget per student till åtminstone i dagens penningvärde. Översatt i bidrag blir detta . Det faktum att ingen institution ger ett bidrag större än kan inte leda till någon annan slutsats än att tilldelade medel inte använts till avsett ändamål. Detta är oacceptabelt. Dessutom är det rimligt att studenterna erbjuds ett bidrag i nivå med marknadens lägsta terapikostnad, d. v.s. bör därför anvisa utöver regeringens förslag för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med ändring av förslaget i proposition 1989/90:100, Bilaga 10, D6, anslår . till psykologlinjen utöver regeringens förslag, 2. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att tillse att det av beviljade extra anslaget i sin helhet används till att avlasta psykologstudenternas kostnader för egenterapin. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Ub631
mot · GD02Ub632 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub632 av och (c, fp) Ingenjörsutbildning till påbörjade arbetet med att åstadkomma en förläggning av det fjärde året på teknisk linje till gymnasieskolan i . Inte kunde utbildningen starta efter beslut i länsskolnämnden. hade näringslivet på orten tillsammans med kommunen beslutat uppföra ett Resurscentrum och som kunde invigas som utbildningen startade. 1988 tilldelades kommunen en ettårig påbyggnadskurs för T4 maskin. Från och med /89 finns således en tvåårig påbyggnad på gymnasieskolans treåriga tekniska linje i . Den nya ingenjörsutbildningen som beslutade om får nu konsekvenser för utbildningen i . Enligt riksdagsbeslutet hörde inte till de utpekade orterna för den nya utbildningen. Däremot erinrade utbildningsutskottet om att det åligger varje högskoleenhet att noga pröva den geografiska förläggningen av utbildningen, vilket borde ske utifrån de lokala förutsättningarna och samhällets behov. Varje högskola, sades det vidare, har alltid möjlighet att förlägga en utbildning till en annan ort än högskoleorten om tillgången på lärare, lokaler och utrustning kan säkras.Om regionalpolitiska eller andra starka skäl föreligger för utlokalisering kan eller regeringen besluta i frågan. är en ort med ett starkt näringliv och industrin har stort behov av utbildad arbetkraft. Andelen sysselsatta inom industrin, främst verkstadsteknisk industri, är mycket hög i förhållande till övriga orter i regionen. I årets budgetproposition föreslås en minskning av nybörjarplatserna för ingenjörsutbildning med 30 platser vid /91. Ytterligare platsminskning föreslås i realiteten även /94, trots att tabellen på sid 230 tycks visa en ökning. /94 inkluderas den befintliga dataingenjörslinjen och antalet platser minskar med ytterligare 20. Läggs nuvarande utbildning ner i /94 är detta den tredje minskningen av ingenjörsutbildningen i länet. Vi ser det som ytterst angeläget att utbildningen behålls på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att vidga ramen för ingenjörsutbildningen med 30 nybörjarplatser förlagda till . () () 1989/90 Ub632
mot · GD02Ub633 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub633 av och (båda s) Ekonomutbildningen vid har kunnat konstatera hur efterfrågan på både linjer och kurser främst inom AES-sektorn (Administrativa-ekonomiska och sociala sektorn) kraftigt har ökat. Detta bl.a. till följd av åtgärder för en ökad valfrihet i enlighet med utbildningsutskottet uttalande. Antalet förstahandssökande på både linjer och kurser har nästan fördubblats. Gällande de fristående kurserna är ökningen av antalet förstahandssökande från 1,5 till 2,7 per plats mellan till 1989. På de allmänna linjerna inom AES-sektorn har antalet förstahandssökande per plats stadigt ökat från 2,5 1983/84 till 4,0 1989/90. har platsantalet minskat. Någon nämnvärd omfördelning inom ramen för befintliga resurser synes inte kunna göras. Vid en jämförelse med andra universitet och högskolor ligger efterfrågan vid dessa kvar på samma nivå eller har till och med minskat. I budgetpropositionen föreslås en minskning med antalet platser i med 55 platser, vilket motsvarar en femtedel av platserna. En sådan nedskärning skulle innebära att de sökande till ekonomilinjen än mindre kan få sitt förstahandsval uppfyllt. Det kan i förlängningen leda till sämre kvalité och ett minskat djup i utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett oförändrat antal utbildningsplatser vid ekonomlinjen vid .
mot · GD02Ub634 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub634 av och (båda s) Det har i flera olika sammanhang talats om vilka viktiga uppgifter de mindre och medelstora högskolorna har ur såväl nationell som regional synpunkt. Kvaliteten på den utbildning som dessa högskolor erbjuder skall och får inte vara annorlunda än den utbildning som erbjuds av universiteten. Regeringens och Universitets- och () ambitioner har varit att skapa en någorlunda jämn och balanserad högskoleverksamhet i hela landet. Utgångspunkten har varit att vid mindre och medelstora högskolor skall finnas en bred basutbildning, ett visst profilerat utbud, fort- och vidareutbildningsverksamhet samt fou-verksamhet. Det är en bred uppfattning om att förekomsten av högskoleutbildning och fou-verksamhet är utomordentligt viktig för en regions utveckling. Därför är det angeläget att de mindre och medelstora högskolorna inte blir hämmade av en skev resursfördelning. Att så är fallet framgår av en undersökning av (), som kartlagt att det fylligaste utbudet av fort- och vidareutbildningskaraktär finns i de regioner som har universitet, därnäst i de regioner som har de gamla universitetsfilialerna. Vid de mindre högskoleenheterna är utbudet generellt sett blygsammare. är landets mest utpräglade industrilän. Industrin är till största delen inriktad på underleveranser och därmed lågteknologisk. har låg utbildningsnivå, delvis beroende på att resurserna till högskolan är små. måste man räkna med omstruktureringsproblem och behov av kompetenshöjning. Detta är de flesta bedömare ense om. För att möta dessa förutsägbara problem är det viktigt med ytterligare satsning på högskoleutbildning och fou-verksamhet i länet. Behovet av en starkare knytning mellan forskning och utbildning vid de mindre och medelstora högskolorna, än som är fallet, visar på nödvändigheten av att samtliga högskolor får fou-verksamhet. Detta är avgörande för om högskolor och universitet skall kunna vara jämbördiga när det gäller kvaliteten på grundutbildningen. har lagt fram sitt betänkande Fungerande regioner i samspel. I betänkandet föreslås dels utökade anslag med . till breddad högskoleutbildning i prioriterade landsdelar, dels att fasta fou-resurser omfattande . anslås till fyra grupper av högskoleenheter. Då ej tillhör de av kommittén prioriterade områdena får förslagen mycket negativa konsekvenser för högskolan och för hela . Om regionalpolitiska kommitténs förslag genomförs innebär detta att utbildning och fou-verksamhet på högskolenivå i kommer på efterkälken, vilket i sin tur kommer att negativt påverka utvecklingen. Risken finns också att högskolorna i de oprioriterade områdena kommer att dräneras på kompetens och kunnande. En fördelningsmässigt likvärdig satsning på mindre och medelstora högskolor både vad gäller högre utbildning och fou-verksamhet är en förutsättning för en jämn och balanserad utveckling i hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en förstärkning av resurserna till högskolan i . () () 1989/90 Ub634
mot · GD02Ub635 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub635 Administrativ ekonomisk utbildning i AES-utbildningen har varit en attraktiv sektor inom universiteten . Detta gäller numera i hög grad , där satsningen på den nya nationalekonomin och kvalificerade fördjupningsalternativ burit frukt. Även närheten till den tekniska högskolan betyder mycket för ekonomutbildningens attraktivitet. Många studenter satsar på en dubbelutbildning, där en civilingenjörsexamen kombineras med en fullständig ekonomexamen eller för det mesta med enstaka kurser i ekonomi. Under den allra har också ekonomexamen börjat kombineras med ett eller flera betyg i språk. Den här typen av kombinerad utbildning är mycket efterfrågad av näringslivet. För att hålla kvaliteten uppe inom AES-utbildningen i en situation med reellt minskade anslag vid har utbildningsmedel som var avsedda för enstaka kurser överförts till linjeutbildningen. En sådan omfördelning är möjlig till en viss gräns. För att inte skada flexibilitet och valfrihet för studenterna krävs balans mellan utbudet av enstaka kurser och linjeutbildning. Balansen hotas nu att rubbas på ett betänkligt sätt. Detta innebär att staten kan minska ner anslagen till grundutbildningen inom AES-sektorn för att öka utbudet av utbildning inom exempelvis förskollärarlinjen, trots att en stor del av denna utbildningskapacitet inte tycks bli utnyttjad. I stället borde statsmakterna satsa mer pengar på grundutbildningen inom AES-sektorn, så att framför allt de yngre lärarna inte betungas av så mycket undervisning att den vetenskapliga forskningen eftersätts. Vidare borde givetvis de nu nämnda utbildningslinjerna har god tillgång till modern datakapacitet. Här råder stora brister . Om inte de nu nämnda kraven tillgodoses kommer den svenska ekonomutbildningen - och då också den vetenskapliga verksamheten inom dessa ämnesområden - att isoleras från den internationella utvecklingen. En verklig satsning på AES-sektorn från statsmakternas sida, som i första hand bör gälla grundutbildningen, stärker också på ett indirekt sätt den vetenskapliga forskningen. Näringslivet kommer genom en sådan åtgärd att få ökade incitament att ytterligare stödja avancerad vetenskaplig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de framtida anslagen för AES-utbildning med särskild inriktning på . 1989/90 Ub635
mot · GD02Ub637 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub637 av m.fl. (s) Intagningen till teknisk högskoleutbildning I samband med att nuvarande fyraåriga tekniska gymnasieutbildning, den s.k. 4 T-utbildningen, förändras till att omfatta en treårig gymnasiedel och därefter en tvåårig högskoleutbildning är det angeläget att en översyn görs av antalet utbildningsplatser vid högskolan så att dessa motsvarar antalet gymnasieplatser. Om antalet högskoleplatser blir färre än gymnasieplatserna finns en risk att antalet ungdomar som söker sig till den tekniska utbildningen minskar då dessa elever inte har någon garanti för att erhålla en komplett teknisk utbildning. Med tanke på fortsatta framtid som en stark industrination finns det all anledning att underlätta rekryteringen till tekniska utbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antalet platser vid högskolan för elever från teknisk gymnasielinje. () ()
mot · GD02Ub641 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub641 av () Skådespelarlinje i har alltsedan starten på olika sätt bidragit till en positiv utveckling av den omgivande regionen, främst . Störst betydelse har utan tvekan den kraftigt ökade tillgången på välutbildade tekniker, ekonomer och lärare haft. Nya företag har startats med idéer sprungna ur Högskolan, andra har lokaliserats till som en följd av Högskolans etablering. Sammantaget har Högskolan på olika sätt bidragit till den utvecklingskraft som finns i länet. Målet för regionalpolitiken är att skapa fungerande regioner. Begreppet fungerande region får emellertid inte begränsas till att avse enbart ekonomiskt och socialt fungerande regioner. I dessa båda avseenden har Högskolan betytt och kommer framgent att betyda mycket. måste också bli en kulturellt fungerande region. Detta är en förutsättning för att skapa en livsmiljö som gör det intressant att stanna kvar eller flytta till . har koncentrationen av konstnärlig utbildning till de stora städerna i Syd- och brutits genom att kyrkomusikerlinjen etablerats vid och genom att en konsthögskola byggs upp i . Däremot finns det ingen teaterutbildning på högskolenivå norr om . Det får bland annat till följd att det är svårt att rekrytera skådespelare till teatrarna i . I sin anslagsframställning föreslog att en skådespelarutbildning omfattande 160 poäng skulle lokaliseras till som en sexårig försöksverksamhet. UHÄ förde i sin anslagsframställning förslaget vidare till regeringen med hög prioritet. Utbildningens innehåll skall enligt förslaget utvecklas och genomföras i nära samverkan med . Den första kullen om sex studerande planerades bli antagna till /92 och en andra kull /94. Lokalfrågan är avsedd att lösas genom att kommun bygger om ett magasin i Norrbottensteaterns omedelbara närhet som därefter förhyrs av byggandsstyrelsen. Utbildningens starka integration med innebär en för ny uppläggning. Förslaget har remissbehandlats och den bedömning som gjorts i samband med denna har utfallit mycket positivt. Vid en konferens om teaterutbild ning som anordnades fann representanter för skilda intressen att Mot. starka utbildnings-, kultur- och regionalpolitiska skäl talar för att förslaget Ub641 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en skådespelarlinje vid högskolan i fr.o.m. /92.
mot · GD02Ub643 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub643 av och (båda fp) Det finns stora brister i statens sätt att sköta fastighetsfrågor, det bekräftas inte minst av en studie gjord av . har en monopolställning, som i många fall byråkratiserar och försvårar skötseln av statliga byggnader. Nya former för statlig lokalförsörjning bör sökas. Det finns flera modeller för att uppnå en mer decentraliserad och därmed effektivare lokalförsörjning och fastighetsförvaltning inom den statliga sektorn. har tidigare tillsammans med och föreslagit att delas upp på flera statligt ägda men självständiga bolag. En annan möjlighet vore att låta en myndighet själv få bestämma över lokalanskaffningen. Varför skulle t.ex. inte ett universitet av storlek självt kunna få ha hand om sin byggnads- och fastighetsförsörjning? Kompetens finns och verksamheten är tillräckligt stor för att bli rationell. beslöt att införa ett annat budgetsystem för högskolan, som innebär ett samlat anslagsbelopp för grundläggande högskoleutbildning. Varje högskoleenhet får från och med /91 ett anslag för lokalkostnader i syfte att kunna påverka sina utgifter för lokalhyror. föreslås dock även i fortsättningen vara lokalhållare. Vi anser att man borde fortsätta på den inslagna linjen och också pröva möjligheten att låta ett universitet vara ägare till fastigheterna och ta hela ansvaret för sina lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att får äga sina egna lokaler.
mot · GD02Ub644 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub644 Natur- och kulturvetarlinje i /90 En medelstor högskola som högskolan i har en stor fördel i sin flexibilitet, sin stora möjlighet till samarbete över ämnes- och fakultetsgränser samt korta beslutsvägar. Den regionala och lokala profilen är en fördel vid utveckling av ny utbildning och ny kompetens. I har successivt ett ökande samarbete skett mellan natur- och kulturvårdare. Gemensamma projekt och ett ökande inslag av integrerade utbildningsinslag har ägt rum. I samband med den nya och naturresurslagen har ökade krav ställts på kompetensen inom naturvårds- och kulturmiljövårdsfältet inom kommunerna. Eftersom de små kommunerna inte kan inrätta separata tjänster, som kommunantikvarie respektive kommunekolog med inriktning på naturvården inom överskådlig tid, borde en bredare utbildning kunna ge en funktionell lösning. Behovet av en dylik lösning begränsas inte enbart till kommunerna. På museerna men också inom vissa företag inom naturvårds- och miljövårdsområdet, liksom i t.ex. jordbruksrörelsen, finns behov av en liknande kompetens. Utbildningens inriktning bör vara flexibel, men viktiga ämnen i denna är geologi (både bergarts- och kvartär-), kvartärbotanik, biologi, kulturgeografi, arkeologi, kulturmiljövård, etnologi, arkitekturhistoria m.fl. Utbildningen bör läggas upp tvärvetenskapligt med integrerad teori och praktik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio Nr Ub644- 653 Rättelse: Ub643 utgår ur detta häfte nen anförts om behovet av en utbildning för natur- och kulturvetare, . och att denna utbildning bör förläggas till högskolan i .
mot · GD02Ub645 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub645 Graderade betyg på doktorsavhandlingar Forskningen får allt större betydelse i framtidens kunskapssamhälle. Det är också av stort värde att forskarutbildning harmonieras internationellt. Det är också viktigt att svenska examina är jämförbara internationellt och den kunskapsnivå de innebär är lättbegriplig även i andra länder. avskaffades den graderade betygsättningen när det gäller doktorsavhandlingar. Betyg innebär en för den forskarstuderande, och är en god mätare på det vetenskapliga arbetets kvalitet. Det är angeläget att de graderade betygen på doktorsavhandlingar återinföres. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning för att finna former för graderade betyg på doktorsavhandlingar.
mot · GD02Ub646 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub646 av och (båda m) Utbildningen av röntgensjuksköterskor Bristen på röntgensjuksköterskor är ett nationellt problem av stora mått. Detta har på många håll lett till långa köer till röntgenundersökningar, köer som ur medicinsk synpunkt är riskabla och för patienterna oacceptabla. Röntgen- och bilddiagnostiken har genomgått en snabb utveckling. Nya metoder som datortomografi, , digital angiografi, nya skopimetoder och alltmer avancerad ultraljudsteknik samt nya kontrastmedel skärper kraven på kunnighet hos personalen. Det är angeläget att komma till rätta med röntgenköerna men att också öka kunskapsnivån hos den diagnostiska radiologins personal. Därför bör inom ramen för tillgängliga resurser en omfördelning ske till en ökad utbildning av röntgensjuksköterskor. bör man sträva efter en utbildning på 130-poängsnivån i stället för nuvarande dominerande 90poängsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrad utbildning av röntgensjuksköterskor.