ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub211 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub211 av () Grundutbildning för invandrare En generös invandringspolitik borde medföra ökade krav på det svenska utbildningsväsendet. Utbildning i svenska, samhällskundskap etc. är frivillig, om man är invandrare över skolpliktig ålder. Denna utbildning sker bl.a. inom grundvux/komvux och olika folkhögskolor. Många invandrare, kanske mest från , har generellt sett en dålig skolunderbyggnad om man jämför med den svenska grundskoleutbildningen. Detta kan bero på att invandrarna i många fall har en avvikande studietradition, där skolan kommer i andra hand. I förlängningen blir resultatet, att man då i väljer att arbeta och försörja sig framför att studera. Självfallet finns det många invandrare som väljer utbildning "den frivilliga vägen, kanske rent av en majoritet gör så, men utbildning är enligt min mening både en rättighet och en skyldighet. Tyvärr kommer signaler från olika delar av näringslivet som säger, att det finns problem med dåligt utbildad arbetskraft. Det är olyckligt för samhället i stort, men framför allt för de drabbade individerna. Utslagningsmekanismerna slår givetvis särskilt hårt mot dem med bristande utbildning. Med denna medvetet frivilliga utbildningspolitik håller vi nu på att återskapa en stor och dåligt utbildat underklass. När vi utbildat hela svenska folket i , vuxenutbildning etc. kan vi väl inte återgå till att öka utbildningsklyftan mellan olika grupper i samhället? Detta kan inte vara förenligt med ett rättvis och någorlunda jämlikt samhälle. Utbildning är och förblir en rättighet, men borde också vara en skyldighet, om man vill bli en fullvärdig medborgare. Naturligtvis måste denna obligatoriska grundutbildning skapa ett regelsystem vad gäller åldersgränser, studietid, utbildningens innehåll etc. för att säkerställa en nationell handlingslinje. Att denna fråga möjligen är kontroversiell och medför stora praktiska problem får inte innebära, att ett etablerat politiskt parti blundar för verkligheten. Den verklighet som säger, att det finns oerhört mycket att göra vad beträffar utbildning i anknytning till invandrings- och asylpoltiken, inom de system och skolformer, som redan är etablerade. Men hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett konkret förslag skall utarbetas hur obligatorisk grundutbildning för invandrare kan förverkligas. 1989/90 Ub211 1* 1989190.
mot · GD02Ub212 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub212 av () Religionskunskap på gymnasiet har efter utredning presenterat förslag till ny läroplan för gymnasiet. Där föreslås bl.a. att de studieförberedande linjerna skall bestå men få en ny struktur. De nuvarande fem linjerna skall ersättas av två, en humanistisk-samhällsvetenskaplig-ekonomisk (HSE) och en naturvetenskaplig-teknisk (NT). Dessa linjer skall i årskurs två och tre delas i grenar och varianter. Skolämnena föreslås bli indelade i tre grupper, basämnen som läses av alla, karaktärsämnen som ger linjerna deras särart samt individuella ämnen. Beträffande religionskunskapsämnet som , på årskurs tre, läses på tre av linjerna och på två linjer, föreslås ett flertal förändringar. Religionskunskapen vidgas, får nytt namn - religion, etik och livsåskådning förkortat REL - och är i förslaget basämne, som omfattar endast för samtliga elever på de studieförberedande linjerna. Härigenom minskas emellertid undervisningen för humanister och samhällsvetare i detta ämne med en tredjedel, vilket givetvis är till nackdel för möjligheterna för eleverna att inhämta kunskaper. Visserligen avses detta kompenseras med möjligheter att välja religion, livsåskådning och kulturkunskap som fördjupningsämne. Men detta är inte tillräckligt eftersom valet av detta ämne sker i konkurrens med flera andra viktiga ämnen. Minskningen med en tredjedel av religionsundervisningen för humanister och samhällsvetare sker som det som ovan nämnts, föreslås en vidgning av ämnet till REL - religion, etik och livsåskådning. Det är i och för sig bra att ämnet får en sådan vidgning, eftersom dessa områden hör nära samman med varandra och detta bör särskilt markeras. Men av flera skäl vore det olyckligt om den totala timtiden blev mindre. Den omfattande invandringen och de allt mer ökade internationella kontakterna medför behov av ökade kunskaper om andra religioner och kulturer. är det angeläget att kunskaper om svensk kristendom och dess bakgrund inte blir bortglömd. Skall förutsättningar skapas för ökad tolerans och respekt för andras tros- och livsåskådning måste också insikter ges i de religiösa traditioner och värderingar som funnits och finns i vårt eget land. Dessutom ökar kraven i samhället allt mer på ökade etiska kunskaper. I ett allt mer mångkulturellt samhälle där dessutom den allt mer ökade tekniska utvecklingen pågår, vore det djupt olyckligt om kunskaperna i religion, etik och livsåskådning minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om religionsundervisningen på gymmnasiet. 1989/90 Ub212
mot · GD02Ub213 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub213 Ämnet idrott i gymnasieskolan För intagning till högre utbildning måste man om platserna inte räcker till göra ett urval bland de behöriga sökande. För detta urval finns särskilda poängberäkningsregler. Som huvudprincip kan sägas att man räknar fram ett medelvärde av betygen i samtliga obligatoriska ämnen i avgångsbetyget. Om det sedan visar sig att betyget i idrott/gymnastik är lägre än eller lika med det framräknade betygsmedelvärdet skall det inte räknas med. Det kan naturligtvis finnas skäl för ett sådant synsätt. Emellertid är det av mycket stort värde att man som ung lär sig att sköta och hålla sin kropp i trim. Gymnastik medverkar till att den allmänna prestationsförmågan höjs och främjar en ändamålsenlig arbetsteknik. Dessutom har gymnastik en allmänt kroppsutvecklande uppgift. Ämnet gymnastik/idrott har dessutom utvecklats till att bli mer av idrott och idrottsprestationer än ren gymnastik. Ämnet heter för övrigt idrott . I läroplan anges bland målen för ämnet idrott följande: "Genom undervisningen skall eleverna lära känna grundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionellt rörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att i rörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt att utveckla sin självtillit och skapandeförmåga. Eleverna skall skaffa sig kunskaper om riktiga arbetsställningar och arbetsrörelser." Trots att målen i läroplanen pekar på att gymnastiken skall ha en given plats i undervisningen, tycks fristående gymnastik knappast förekomma på lektionerna. I stället ägnas dessa mest åt bollspel. I en rapport om idrottsämnet i gymnasieskolan i påpekas med skärpa att det moment som får den allt överskuggande tidsmängden är bollspel. I gymnasieskolan tillämpas en ny kursplan för idrott från /90. Däri ingår träningslära, ergonomi och hälsa, idrottsaktiviteter, rörelse, rytm och dans samt friluftsliv. Man kan konstatera att kursplanen för gymnasieskolan i och för sig är bred och varierande men vill man att eleverna skall få mer undervisning i gymnastik krävs en uppstramning av ämnet. Det skulle kunna ske t.ex. genom att kursplanen anger att varje idrottslektion borde inledas med en uppvärmning bestående av fristående gymnastik. Ämnet idrott/gymnastik borde därför lyftas fram som ett värdefullare ämne än som görs . Med hänsyn till att förslitningsskador blivit allt vanligare i arbetslivet och åldern för förtidspensionering sjunker, kan man fundera över om det är möj ligt att göra gymnastiken värdefullare i skolan och därmed eleverna bättre rustade för arbetslivet när de slutar skolan. I varje fall kan man konstatera att poängräkningsreglerna för ämnet idrott ger fel signal till unga människor. Dessa kan lätt uppfatta det så att gymnastik inte är ett viktigt ämne. Av dessa skäl borde det göras en utvärdering av gymnastikbetygets betydelse för elevernas motivation och ambition i ämnet idrott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av gymnastik och gymnastikbetygets betydelse. 1989/90 Ub213
mot · GD02Ub214 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub214 av och (båda c) har 1989 fattat beslut om att avveckla den statliga regleringen av tjänsterna som lärare, skolledare, biträdande skolledare och SYO-funktionärer. Enligt propositionen utgjorde denna reglering ingen förutsättning för en över hela landet likvärdig skola. En sådan skulle istället kunna uppnås genom andra styrmedel som exempelvis det specialdestinerade statsbidraget. Det sägs också att det är av grundläggande betydelse för skolan att staten bär en stor del av de totala kostnaderna för skolan. skriver för sin del av behandlingen av nämnda proposition Ett nytt statsbidragssystem måste enligt utskottets mening bygga på principen att alla kommuner ges likvärdiga förutsättningar att bära sitt ansvar. Detta kan självfallet då inte bara beröra utan också gymnasieskolan. Nuvarande statsbidragssystem till driftskostnader för gymnasieskolan bygger i grunden på ovanstående princip. Detta dock med ett viktigt undantag som fastlagts i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till utbildning. Enligt denna skall statsbidragen minskas för gymnasieutbildningar, men för utbildningar inom vårdområdet vars huvudman är landsting eller kommunalförbund där landsting ingår, skall minskningen istället uppgå till . Detta medför den orimliga konsekvensen att utbildningar inom vårdområdet med landsting som huvudman inte ges likvärdiga förutsättningar samt missgynnas utan några som helst utbildningspolitiska grunder. För att skapa de likvärdiga förutsättningarna som regering, utbildningsutskott och riksdag ansett ska föreligga, måste en förändring göras av bestämmelserna. Om det överhuvudtaget ska finnas en förordning som medför en minskning av de statsbidrag, som en annan förordning stadgar, är ett rimligt krav att reduktionen inte varierar p.g.a. huvudman och/- eller utbildningsområde. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att driftsbidraget för gymnasieskolan inte får minskas med olika procenttal grundat på huvudman och/eller utbildningsområde. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en förändring av nuvarande reglering skall ske redan till /91. () () 1989/90 Ub214
mot · GD02Ub215 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub215 av och (båda c) Statsbidraget för lärarlöner inom Kommunerna är efter beslutet huvudman för . Förutsättningen för att det fattade beslutet skall kunna uppfyllas är nu att kommunerna blir kompenserade för de ökade kostnaderna. Beslutet kan inte på något sätt frita staten från det yttersta ansvaret att med ekonomiska resurser bidra till skolans kostnader på ett sådant sätt att alla kommuner ges tillräckliga och likvärdiga förutsättningar att bära sitt ansvar. Vi kan konstatera att fördelades kostnaderna för staten och för kommunerna. Vad som hänt är att kostnaderna alltmer skjutits över på kommunerna. Kostnadsrelationen är för staten och för kommunerna. har gjort en enkät för att få fram förändringarna på statsbidraget. Resultatet framgår av nedanstående tabell. har täckningsgraden sjunkit med. -9 999 10 000 Orsakerna till försämringarna är främst statliga besparingar och övervältning av kostnader på kommunerna, som exempel: 1981/82 besparing på utbetalning av statsbidrag 1982/83 Särskilt och lägre veckotimpris på statsbidraget till hemspråks undervisning 1983/84 PRAO-besparingen 1984/85 sänkning av veckotimpriset till den icke undervisnings bundna delen av förstärkningsresursen /85 Indragning av statsbidrag motsvarande en av de två första från varodagarna (1985/86 återfördes hälften av besparingen) 1985/86 Indragning av statsbidraget till skolchefstjänster. En annan viktig förklaring till den minskade statsbidragstäckningen är att statsbidraget för sociala avgifter i stort sett varit oförändrade medan beslut har fattats om ökade avgifter inom flera olika områden vad gäller ATP-avgifterna. Enligt uppgifter i budgetpropositionen täcks de sociala avgifterna , vilket vi anser inte alls är tillfredsställande. Vi måste få ett nytt statsbidragssystem för skolan som har till huvudsyfte att skapa möjligheter för kommunerna att upprätthålla en likvärdig utbildningsstandard. Den övervältring av kostnader som skett får inte fortsätta. Kommunerna måste kompenseras för lärarlönerna i sin helhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen av ett nytt statsbidragssystem, 2. att hos regeringen begär en ökning av statsbidraget för lärarlöner i till att täcka hälften av kostnaderna för det totala skolväsendet. () () 1989/90 Ub215
mot · GD02Ub217 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub217 av och (båda s) En viktig och oerhört värdefull grupp bland skolans personal är elevassistenter. Dessa är anställda dels för att stödja handikappade barn, dels för att stödja socialt störda elever. Elevassistenten har en viktig funktion att fylla. Assistenterna till eleverna är en mycket heterogen grupp beträffande grundutbildning, fortbildning och tidigare arbete bland barn med handikapp. Flertalet assistenter är kvinnor, endast några få är män. Assistenterna har olika bakgrund, ålder och utbildning. De har också olika anställningsoch lönevillkor. En undersökning bland assistenter till rörelsehindrade elever i M-län visade att av assistenterna bara har arbetat som elevassistent ett eller . har följt sin elev ett eller . Följdaktligen stannar man därför endast på sin arbetsplats. En socialt störd elev kan få olika resurser i skolan t.ex. speciallärare och psykologhjälp. Men eftersom dessa elever ofta är utåtagerande och störiga blir det nödvändigt att anställa en elevassistent för att passa eleven. Ofta ställs elevassistenter inför krav som ej de utbildade lärarna kan klara av. Att arbeta som assistent tillsammans med en elev med rörelsehinder är stimulerande men också ansvarsfullt och krävande. För detta arbete behövs både utbildning och fortbildning i frågor som behandlar själva rörelsehindret, de hjälpmedel som eleven använder och assistentens yrkesroll. Assistenten behöver dessutom en kunskap om hur arbetsplatsen, skolan, fungerar och hur en barnhabilitering, som också arbetar tillsammans med elev och föräldrar, fungerar. Något mycket väsentligt för assistenten är att bli medveten om de känslor och upplevelser som finns kring en elev med rörelsehinder. Undersökningen visade vidare att för att få assistenterna att känna trygghet i sin yrkesroll krävs det utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av korttidsutbildning för elevassistenter. () () 1989/90 Ub217
mot · GD02Ub218 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub218 av m.fl. (fp) Skolans arbetsmiljö, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolans arbetsmiljö, elevskyddsombud och företagshälsovård för elever. () () () () () ()
mot · GD02Ub220 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub220 av m.fl. (fp) Särvux m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So227 hemställs 1. att beslutar att till anslag till särvuxutbildningen för /91 anslå ytterligare 30 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukhusskolan. () () () () () () () () () () () () 1 ldS9!dO.
mot · GD02Ub222 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub222 Elever med dyslexi (ordblindhet) Mångå personer i vårt samhälle har stora läs- och skrivsvårigheter på grund av dyslexi, tidigare benämnt ordblindhet. Dyslexi innebär svårigheter vid läsning och skrivning, speciellt gällande stavning. Dessa problem drabbar elever med normal skolgång utan tecken på svaghet i andra ämnen. Läs- och skrivförmågan är betydligt nedsatt i förhållande till intelligensen. Många elever med dyslexi går därför ut skolan med mycket sämre betyg än de skulle behövt ha om deras problem diagnostiserats som dyslexi och hänsyn tagits till detta handikapp vid bedömning av prov och vid betygsättning. Denna ofta missvisande bedömning kan bli helt avgörande för fortsatta studier och yrkesval och då omintetgöra elevens framtid. I en skola för alla är det oerhört viktigt att alla elever oavsett handikapp och förmåga får en korrekt och rättvis bedömning vid prov och betygsättning. fanns i LGR 69 riktlinjer för lärarna att gå efter vid bedömningarna. Dessa riktlinjer är nu borttagna och lämnar vägen öppen för godtycklig och inkonsekvent bedömning av elever med läs- och skrivsvårigheter. Det är ytterst viktigt att det blir en rättvis bedömning vid betygsättning, trots elevens dåliga läs- och stavningsförmåga, att man får rätt till skrivhjälp vid prov, att man får rätt till läshjälp av uppgifterna vid provtillfällena och att man får rätt till muntlig redovisning istället för skriftlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av anvisningar och riktlinjer för lärare så att elever med dyslexi får likvärdig hjälp, bedömning och betygsättning över hela landet.
mot · GD02Ub223 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub223 Rytmiklärares behörighet och tjänster Rytmiklärarutbildningen har funnits i sedan år 1933.1933 -1959 vid Dalcroze-Institutet i ; 1960-1980, treårig utbildning vid Stiftelsen i ; 1964 - 1978, treårig utbildning vid i . finns statliga utbildningar vid musikhögskolorna i , och . Utbildningen är fyraårig på 160 poäng. Rytmiklärarens främsta kompetens är att undervisa nybörjare, både barn och vuxna i musik och rörelse, och den målgrupp som får störst utrymme i utbildningen är förskole- och lågstadieåldrarna. Det är också den åldersgrupp som mest engagerat rytmiklärarna allt . Rytmiklärarutbildningen har således en stark, både historisk och teoretisk förankring i lågstadieåldrarnas musikmetodik och pedagogik. Rytmiklärarna har undervisat i lågstadium inom både musik- och specialundervisning samt i kommunala rytmik- och grundkursundervisning.Sedan mitten av 70-talet, då det s.k. kompan jonlärarsystemet genomfördes i många kommuner i landet, har rytmiklärarna haft det innehållsliga ansvaret för musikundervisningen i åk 1 åk 3. Noteras bör dock att klassläraren har det formella ansvaret. I rytmiklärarutbildningens första två årskurser fokuseras metodik- och praktikundervisningen på förskola, låg- och mellanstadium, och det är väl känt att rytmiklärarnas arbetssätt och innehåll är lämpat för just dessa åldrar och helt i linje med LGR 80. Då rytmiklärarutbildningen dessutom har en studietid , 160 p, är det svårt att förstå varför denna lärarkategori inte är behörig att undervisa i musik på låg- och mellanstadiet. Särskilt svårt att förstå detta är det mot bakgrund av grundskollärarlinjens T-lärare, som med 15 p är behöriga att undervisa i musik t.o.m. åk 7. Jämförelse bör också göras med klasslärarutbildningen i musik, som har metodik- och praktikundervisning för mellan-, hög- och gymnasiestadierna. Vi vet att musikens betydelse för barns musikaliska och hela utveckling startar redan i späd ålder och att en kompetent musiklärare på lågstadiet ger en grund för fortsatt intresse för och kunskap om musik. Rytmikläraren är en musiklärarkategori som har behov av och som kan bli en resurs bl.a. när klasslärarens undervisningsskyldighet sänks. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ge behörighet för rytmiklärare, 160 p, att undervisa i musik på låg- och mellanstadium, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av behörighetsdispens för undervisning i musik på låg- och mellanstadium för rytmiklärare utbildade i den treåriga rytmiklärarutbildningen vid Stiftelsen och i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att inrätta tjänster i musik på låg- och mellanstadium. 1989/90 Ub223
mot · GD02Ub224 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub224 av (vpk) Musik och drama i skolan Denna motionstext har initierats av PO i . Avsätt pengar för att på försök integrera den traditionella undervisningen i skolan med musik och teater. Syftet är att med hjälp av drama och sång stärka elevernas självförtroende. Det gjordes ett sådant försök på Gärdeåsskolan i . Resultatet blev fantastiskt. De elever som deltog fick självkänsla. De hittade sig själva, de vågade göra saker och de vågade prata. Det har dock, märkligt nog, aldrig gjorts ett brett upplagt och seriöst försök med den här typen av integrerad utbildning. Efter vederbörlig utredning vill jag att försöksverksamheten förläggs till gymnasieskolan i . I en förlängning kan man tänka sig att med hjälp av drama och musik bedriva undervisning på lågstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en försöksverksamhet med musik och drama integrerad i undervisningen förläggs till gymnasieskolan i . 1** 1989/90.
mot · GD02Ub229 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub229 av m.fl. (s) Reformering av yrkesutbildning Arbetsmarknadens parter är överens om att den nuvarande yrkesutbildningen måste reformeras. På försök har en ny utbildning, den s k ÖGY-reformen, startats. ÖGY-reformen innebär att yrkesutbildningen förlängs till och att eleverna får en del av sin utbildning ute på arbetsplatser. Under läsåret 89/90 har den nya yrkesutbildningen omfattat 10 000 elever. Erfarenheterna är goda. föreslår regeringen en utökning med 1 200 nya platser. Det innebär sammanlagt 11 200 platser. Det är mycket viktigt för såväl ungdomen som näringslivet att den nya och förbättrade utbildningen får en rejält ökad omfattning. Utöver den ökning regeringen föreslår är det därför angeläget att ytterligare utbildningsplatser kan tillföras den reformerade yrkesutbildningen. Totalt är det något mer än 50 000 elever i varje årskull som går en yrkesteknisk utbildning. Regeringens förslag innebär att bara var femte elev får del av den reformerade utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare platser i den reformerade yrkesutbildningen.