mot · GD02A12 · 1990-02-08 00:00:00 — Motion till 1989/90: A12 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:66 om särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. Den socialdemokratiska regeringspolitiken efter regeringsskiftet har allvarligt försämrat den regionala och inomregionala balansen. Orsaken är främst den ekonomiska politiken och näringspolitiken. Den har stimulerat och prioriterat storföretagen och de mest expansiva regionerna. Bl.a. innebar devalveringen 1982 en kraftig stimulans till de stora exportföretagen. Regeringspolitiken har vidare huvudsakligen gynnat storföretagen på småföretagens bekostnad och visat stor generositet mot företag såsom t.ex. och . Den förda politiken har drabbat regioner som Bergslagen, huvuddelen av och sydöstra mycket hårt. Uttalanden från regeringsföreträdare om vikten av att motverka de ökande obalanserna i samhället har visat sig vara enbart uttalanden. Regeringens konkreta politik har varit starkt koncentrationsdrivande. Regeringens konservativa och koncentrationsinriktade syn på regionalpolitikens utformning har medfört att vid upprepade tillfällen skarpt kritiserat den förda politiken. Denna kritik har sin utgångspunkt i de ökande skillnaderna i levnadstandard mellan landets olika delar, de allt större klyftorna mellan och inom länen m.m. - en utveckling som framtvingat förslag från regeringen i form av de s.k. paketen för Bergslagen, , inland och . Från sida har vi skarpt kritiserat denna paketpolitik. Enligt vår mening är propositioner med särskilda paket att betrakta som brandkårsutryckningar, betingade av nödvändigheten av att i efterhand försöka reparera de skador en felaktigt förd politik orsakat. Koncentrationsproblemen kan aldrig varaktigt lösas med selektivt inriktade åtgärdspaket för en viss ort eller region. Vi har med kraft understrukit att det i stället krävs en decentralistisk syn och en annorlunda politik än den regeringen fört. Det behövs en politik för social rättvisa och likvärdiga levnadsförhållanden över hela landet. Det krävs omfattande förutsättningsskapande generella insatser på många olika områden om de regionala obalansproblemen varaktigt skall kunna utjämnas. Vi har även från sida, i anledning av budgetpropositionen, lagt förslag om omfattande insatser för landsbygdens utveckling och begärt förslag om ett omfattande åtgärdsprogram som syftar till att utveckla landsbygden och dess tätorter. Bl.a. har vi föreslagit att ett särskilt landsbygdsutvecklingsanslag om skall införas, ett tioårigt program för förstärkning och beläggning av allmänna grusvägar, förbättrad skatteutjämning, införande av stimulansbidrag till byggande av smålägenheter, minskat avgiftsuttag för småföretagare, ökat stöd till lantbruket, skattebefrielse för biobränslen, satsning på kommersiell service m.m. I en motion om trafikpolitiska frågor har vi även krävt kraftigt ökade satsningar på järnvägstrafik och bl.a. begärt att medel skall anvisas för att säkerställa driften av vissa banor, bl.a. Blekinge kustbana. Vi har även understrukit att vi avser att återkomma med förslag till åtgärder för småföretagsutveckling och förstärkta insatser för regional utveckling m.m. när aviserade propositioner på dessa områden presenteras. I prop 1989/90:66 om särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. föreslås åtgärder, vilka enligt föredraganden är avsedda att underlätta strukturförändringar i näringslivet i - d. v.s. ytterligare en paketproposition. Propositionen inleds med en redovisning av insatser som tidigare vidtagits för att förnya, utveckla och differentiera näringslivsstrukturen. Föredraganden konstaterar att industristrukturen i länet med några få stora företag, sårbara för både konjunktur- och strukturförändringar, medfört en ogynnsam utveckling. Tillväxten i den privata tjänstesektorn har varit låg i jämförelse med andra delar av landet. Den kortfattade propositionen består därutöver mest i en redovisning av insatser och åtgärder som vidtagits i annat sammanhang och oberoende av föreliggande förslag. De konkreta åtgärder som föreslås i propositionen inskränker sig till visst regionalpolitisk! stöd till storföretaget i traditionell socialdemokratisk stil, särskilda medel till utvecklings- och investmentbolag samt en begäran om att medger försäljning av statens aktier i i till till en överenskommen köpeskilling av . Staten och har undertecknat ett avtal om statlig medverkan vid finansieringen av flygplansprojektet 2000. I avtalet ingår utfästelser från att lokalisera en ny enhet för montering av bensinmotorer eller annan industriell verksamhet i . I föreliggande proposition föreslås att lokaliseringsstöd skall kunna ges för denna etablering om högst . Vidare föreslås att sammanlagt anvisas för särskilda utvecklingsinsatser. Av dessa medel skall utgöra ett medelstillskott till ett nytt utvecklings- och investmentbolag. Denna insats skall motsvaras av en insats från privata intressenter minst den statliga insatsen. Resterande tillförs som aktieägartillskott till ett befintligt investmentbolag. Ovanstående redovisade åtgärder är i och för sig väl motiverade mot bak 1989/90 A12 grund av den ogynnsamma utvecklingen i länet. De har dock en alltför be- Mot. gränsad och traditionell inriktning och stimulerar inte till en förnyelse och A12 mer framtidsinriktad utveckling av näringslivsstrukturen i länet. I realiteten är heller inte de ekonomiska satsningarna, såsom uppges i propositionen, eftersom den föreslagna avyttringen av statens aktier innebär att staten kompenserar sina utgifter för de regionalpolitiska satsningarna i med en intäkt om . Det kan konstateras att regeringen - trots föredragandens uttalanden väljer att låta en bieffekt av ett stort industriellt projekt och en investering från ett större företag vara den åtgärd som är den dominerande insatsen för att stödja den regionala utvecklingen i . Regeringen försöker inte ens initiera åtgärder som mera direkt utvecklar och förnyar industristrukturen i . Utveckla förbindelserna med / kan genom sitt geografiska läge bli en förbindelselänk i olika avseenden till kontinenten och en port mot öster. Mot denna bakgrund är utvecklingen i och de förändringar som sker i mycket intressanta. Demokratisering och liberalisering av politiska och ekonomiska system innebär att förutsättningarna för kontakter och samarbete förbättras. , och ligger geografiskt nära och förenas med genom många historiska och kulturella band. Behov finns nu av samtal och samråd om miljö, resor, kulturutbyte, turism, handel och näringsli vssamarbete. kan med sitt geografiska läge positivt bidra till ett breddat handelssamarbete med och . Det är därför viktigt att initiativ tas för att utveckla förbindelserna med och och de förändringar som sker bör ge goda möjligheter att utveckla handelsförbindelser mellan de sydöstra delarna av och dessa områden. bör hos regeringen begära att initiativ tas för att klarlägga förutsättningarna för en sådan utveckling. I regionalpolitiska utredningen föreslås vissa konkreta åtgärder för att förbättra infrastrukturen i sydöstra . Enligt utredningen bör bl.a. medel för upprustning av vägar med respektive för upprustning av kustbanan anvisas. Utredningen bedömer att kustbanan har stort riksintresse och särskilda medel anvisas därför för upprustning av banan. Vi vill för vår del särskilt understryka vikten av satsning på upprustning och utveckling av kommunikationerna och då framför allt kustbanan . i har krävt att ett årligt driftsbidrag om bör utgå under . Vi vill dock betona att dessa satsningar måste ses i sitt rikspolitiska sam- 11 Vi anser att betydelsen av fungerande järnvägskommunikationer Mot. i den sydöstra delen av landet är så stor att särskilda resurser bör avdelas för A12 detta ändamål och inte knytas till hur regionen hanterar trafikeringsansvaret för kustbanan såsom propositionen förutsätter. Detta bör ges regeringen till Differentiera och förnya näringsstrukturen har en industristruktur där stora företag spelar en dominerande roll. Strukturförändringar har hårt drabbat länet utan att beslut om nedskärningar och nedläggningar kunnat påverkas av länets invånare. Möjligheterna till expansion inom den offentliga sektorn har varit små bl.a. beroende på ett redan högt kommunalt skattetryck. Utvecklingen för traditionella basnäringar på landsbygden som lantbruk, fiske, pälsdjursuppfödning m.m. är vikande. Detta är bakgrunden till att tusentals jobb nu hotar att försvinna. Storskaligheten är sårbar och bra förutsättningar till en positiv utveckling och inomregional balans får först med en mångsidig och framtidsinriktad företagsamhet. Småföretagen måste därför gynnas - också i förhållande till de stora. Särskilt kvinnors initiativ och vilja till nyföretagande måste främjas. Det krävs således enligt vår mening, för att hela länet skall utvecklas, ett decentralistiskt synsätt med nytänkande okonventionella lösningar och mer generella insatser som syftar till att framför allt utveckla infrastrukturen och förnya industristrukturen. Det finns uppenbara risker att satsningar på traditionell produktion inom bilbranschen inte är någon varaktig lösning för . Det krävs i stället insatser som gynnar småföretagsutveckling och stimulerar nyföretagande i mer framtidsinriktade branscher. Detta bör ges regeringen till känna. - Decentralisera besluten om konkreta projekt till länet Enligt vår mening bör mot denna bakgrund de medel som frigörs vid avyttringen av statens aktier i i helhet återföras till och inte endast de som föreslås i propositionen. Vi föreslår därför att anvisas till utvecklingsinsatser i . Dessa medel bör ställas till förfogande som i samråd med andra regionala och lokala organ får avgöra hur dessa medel skall utnyttjas. Vi vill understryka att detta inte utesluter möjligheten att inrätta ett nytt investmentbolag enligt den modell som föreslås i propositionen om bedömer detta vara lämpligt. I enlighet med propositionens förslag anser vi att bör tillföras som aktieägartillskott för det befintliga investmentbolaget . Vi vill vidare i detta sammanhang understryka vikten av att utvecklingsfonden aktivt stöder företag med riskkapital för projekt som syftar till att utveckla en mer diffentierad och diversifierad näringsstruktur i länet. En livskraftig och expansiv småföretagsamhet är avgörande för om en förnyelse av industristrukturen i länet skall kunna utvecklas och de kriser som drabbat länet undvikas. Vi återkommer till våra förslag om småföretagens utveckling i annat sammanhang. - kompetens och kapacitet för att bygga och underhålla örlogsfartyg är av största betydelse för trovärdigheten i den svenska försvars- och neutralitetspolitiken. Utveckling och nyproduktion av både över- och undervattensfartyg måste därför säkerställas. I finns både kompetens och kapacitet genom . Varvet ska ha en självklar plats såväl vad avser underhåll och service som förnyelsen av flottan. Nybyggnation och underhåll av örlogsfartyg är en högteknologisk verksamhet och samarbete mellan varvet och den nya högskolan i skulle kunna ge regionala spridningseffekter av stort värde för . Detta bör ges regeringen till känna. Omställningen av energisystemet och avvecklingen av kärnkraften skapar stora möjligheter till utveckling. Ett nytt energisystem, baserat på hushållning och effektiv energianvändning och bruk av, i huvudsak, inhemska, miljövänliga och förnyelsebara energikällor, framför allt biobränslen, ger många möjligheter. En del i förnyelsen av energisystemet är en satsning på havsbaserad vindkraft. Den stora potentialen för vindkraft finns till havs och de pågående försöken utanför skall fullföljas. Detta kan ge viktiga erfarenheter, inte minst vad gäller tekniken för att till havs bygga, driva och underhålla vindkraftverk. Detta bör ges regeringen till känna. - Satsa på nya motorer och nya bränslen Vi anser att det av sysselsättningsskäl finns ett starkt behov att stödja en investering från . Ett sådant stöd borde dock vara mera inriktat på att förnya den industriella verksamheten än lokaliseringsstöd till en fabrik för montering av bensinmotorer för personbilar. Med hänsyn till bl.a. den miljöpåverkan användning av bensin har borde enligt vår mening staten i de förhandlingar som förts med om statens stöd till flygplansprojektet 2000 försökt få företaget att - i stället för bara en traditionell monteringsfabrik för enbart bensinmotorer - även vidta satsningar som gynnar introduktion och användning av nya motorer baserade på biobränslen. Med redan känd teknik finns avsevärda möjligheter för ett företag som att främja en utveckling mot användning av miljövänligare motorer och drivmedel. En sådan satsning skulle också kunna få betydande positiva effekter för ett län som genom de möjligheter till ökad användning av biobränslen detta ger. Det skapar förutsättningar för en mer differentierad och diversifierad näringsstruktur i länet med bl.a. ökande sysselsättningsmöjligheter som följd. Vi föreslår därför att regeringen på nytt upptar förhandlingar med för att försöka initiera att den planerade satsningen från får en utökad Mot. och mer framtidsinriktad inriktning med satsningar på nya motorer och nya A12 Fisket är av tradition en betydelsefull näringsgren i . Av den svenska matfisken kommer från och den största delen fångas och landas i södra . Havsmiljön hotas emellertid av den pågående miljöförstöringen och därmed också fisket. Vi vill mot denna bakgrund understryka vikten av att fisket även får goda förutsättningar att vara en viktig del av länets näringsliv. Det är därför väsentligt att försämringen av havsmiljön inte tillåts fortgå. Det krävs också ett särskilt laboratorium för södra med speciell inriktning på forskning och undersökning av havsmiljön och det kustnära fisket. Behovet är akut och ett inrättande av ett sådant laboratorium bör omgående ske och med fördel lokaliseras till denna del av landet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov och inriktning av de infrastrukturella insatserna i , 2. att med avslag på prop. 1989/90:66 i denna del till Särskilda utvecklingsinsatser i på tilläggsbudget för /90 beslutar anvisa ett reservationsanslag om . i enlighet med de riktlinjer och villkor som redovisas i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det statliga stödet till utveckling av järnvägstrafiken i sydöstra , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade förbindelser mellan sydöstra och /, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om havsbaserad vindkraft, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om framtida roll, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade förhandlingar med om en kompletterande inriktning av den industriella verksamheten vid den planerade enheten för montering av bensinmotorer för personbilar i , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av inrättande av laboratorium för forskning och undersökning av havsmiljö och fiske med lokalisering till sydöstra . () () Per-O la () () () () () 1989/90 A12