ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02A250 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A250 av (vpk) Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för Avestaregionen krävs ett Avestapaket. Avestaregionen har drabbats hårt av inskränkningar i statens verksamheter och privata bolag. har och järnverket i lagts ned. har posten och SJ kraftigt inskränkt sin verksamhet i . meddelar , att ca 400 jobb skall bort i och . Denna utveckling har inte kunnat kompenseras med ny verksamhet. har hamnat i kläm mellan de centralorter som regering och länsmyndigheter satsat på. har i regionalpolitiken hamnat i ingenmansland. Det är hög tid att staten tar ett ansvar för hela Avestaregionen. Järnverksledningens i senaste planer grundas på att behålla lönsamheten, dvs. att vinsterna skall ligga på en hög nivå. Avesta-ledningens planer är en förberedelse för en sämre konjuktur, där som vanligt de arbetande och hela regioner blir de som offras, eftersom lönsamheten är företagets övergripande mål. Till skillnad från tidigare förändringar inom stålindustrin har faktiskt Avesta-ledningen stöd av regeringens politik , vilken har prioriterat uppbyggandet av höga vinster i företagen på bekostnad av arbetarnas löner. Den tidigare omstruktureringen av drabbade även Avestaregionen hårt. medverkade staten med att avskriva lån som fanns i de sammanslagna företagen i koncernen. har ett historiskt och moraliskt ansvar att ordna och ansvara för sysselsättningen för de arbetstillfällen som försvinner med åtgärder, inom eller utanför sin nuvarande verksamhet. Det räcker inte med ännu ett Bruksinvest. Det krävs konkreta åtgärder för nya arbetstillfällen i . Staten, regeringen, har ett huvudansvar för att garantera regionen en framtid i balans. Ett Avestapaket måste läggas som innehåller dels statliga satsningar, dels åtgärder som skall stå för. Det ankommer på regeringen att tvinga fram dessa åtgärder hos . Det åligger regeringen att skaffa sig de instrument i politiken som tvingar att ta sitt ansvar för regionen. Avestapaketets omfattning måste gälla både arbeten i de sektorer arbetstillfällen gått förlorade, och innehålla åtgärder som förstärker Avestaregio nens möjligheter att klara sig. Den framtida regionalpolitiken Mot. och dess praktik skall gynna Avestaregionen, inte som miss- A250 gynna denna del av Bergslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära ett Avestapaket enligt vad som i motionen anförts.
mot · GD02A251 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A251 av och (båda s) Ett yrkesinspektionsdistrikt i nuvarande distriktsindelning fastställdes . Då ökades antalet distrikt från 11 till 19. kom att tillhöra yrkesinspektionens . Frågan om delning av de distrikt som omfattar två län har aktualiserats . I finns det starka önskemål om ett yrkesinspektionsdistrikt som sammanfaller med länet. Förhållandena på våra arbetsplatser uppmärksammas allt mer . Större hänsyn än tidigare måste tas till de anställdas hälsa och arbetsplatsernas miljö. Orsakerna till den ökade förtidspensioneringen kommer att följas upp och åtgärdas. roll är av största betydelse. Exempelvis måste tillsynen av arbetsmiljö - och arbetslagstiftningen kontrolleras bättre. Arbetsplatser med dålig miljö måste prioriteras. har att samarbeta med den yrkesmedicinska kliniken. Ett samarbete bör också komma till stånd med exempelvis högskolans linje för utvecklingsingenjörer. Ett samarbete mellan yrkesinspektion, yrkesmedicinska kliniken och utvecklingsingenjörerna skulle kunna leda till förebyggande insatser i arbetslivet - utslagning av arbetskraft skulle förhindras. I finns goda förutsättningar för ett samarbete mellan olika instanser. Men - för att en god effekt skall nås bör länet utgöra ett självständigt yrkesinspektionsdistrikt. Ett yrkesinspektionsdistrikt i skulle förbättra servicen i länet. Närhetsprincipen är viktig i detta arbete. Man skulle få större lokalkännedom och på ett bättre sätt kunna fullgöra sina åligganden. Det är viktigt att lättillgänglig service går att få från yrkesinspektionen. Det är komplicerat om skyddsombudet vill stoppa en pågående verksamhet. Att få råd per telefon är ej tillfredsställande. Man kan ifrågasätta om dagens situation, med ett distrikt som är , kan vara effektivt. Mycket tid och pengar används till långa resor, bilersättningar, traktamenten osv. Borde inte tillgängliga medel användas till uppbyggnad av ett nytt distrikt? Ett halländskt yrkesinspektionsdistrikt skulle starkt förbättra lokalkännedomen. Servicegraden skulle ökas genom närhetsprincipen. Samarbetsmöjligheterna med andra organ i länet skulle öka. är det område som efter har den största koncentrationen av arbetsplatser i nuvarande yrkesinspektionsdistrikt. Utöver ett ovanligt stort antal små arbetsplatser finns det ett antal relativt stora arbets platser med problematiskt miljö i t.ex. Halmstads- och kommuner. Det finns också ett stort antal jordbruk som behöver speciella insatser. Allt talar för att en effektivisering skulle kunna ske inom yrkesinspektionen om utgjorde ett distrikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande inrättandet av ett yrkesinspektionsdistrikt i . () () gotab 99940, 1990
mot · GD02A253 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A253 av m.fl. (fp) Delegationen för hybrid-DNA-forskning 1989/90 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo607 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om delegationen för hybrid-DNA-forskning, 2. att för /91 till delegationen för hybridDNA-frågor anslår 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit, () () () () () () () () () () () () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02A254 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:A254 av m.fl. (m) Upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts att upphäver (1971:1204). i motion 1989/90:T219 hemställs lagen om byggnadstillstånd m.m. () () () ()
mot · GD02A256 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:A256 av m.fl. (mp) Ackordslön Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:T271 hemställs att förbjuder ackordslön för förare av transporter på väg med farligt gods. () () ()
mot · GD02A258 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A25 8 av av m.fl. (m) Omskolning av arbetskraft från Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U517 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omskolning i av arbetskraft från . () () ()
mot · GD02A259 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till riKsdagen 1989/90:A259 av m.fl. (m) Alkoholmissbruk på arbetsplatser Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So259 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om missbruksproblemen på våra arbetsplatser.
mot · GD02A260 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A260 av m.fl. (m) Hjälpmedel för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So260 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inbyggda verkstäder för en eller två personer. () () () () () Per Stenmarck (m) () () () (rn) () () gotab 99942, 1990
mot · GD02A262 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A262 av och (båda s) Körkortsutbildning för kvinnor i AMU:s regi Bristen på kommunikationer är ett stort förvärvshinder i glesbygdskommunerna. saknas kollektiva transportmedel, som gör det möjligt att komma till och från ett arbete. Det är betydelsefullt att de kollektiva transportmöjligheterna förbättras även för glesbygdsbefolkningen. Men det är orealistiskt att tänka sig att man genom enbart ökade kollektiva transportinsatser kan lösa alla behov av transporter i glesbygderna. Arbetsresor och pendling är mycket skiftande. Hemtjänstpersonal är en grupp som i stor utsträckning är beroende av bil för att kunna sköta sitt arbete. I inlandet kommer bilen att vara det allt överskuggande kommunikationsmedlet. vet vi att många kvinnor inte har körkort, särskilt bland de äldre. Detta hindrar dem från att ta arbete, men också för att sköta dagliga sysslor. Körkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen får erbjudas dels den som behöver arbetsmarknadsutbildning, dels i fall då vederbörande är berättigad till bidrag för anskaffning av motorfordon för handikappade. För den som inte varit ute på arbetsmarknaden och som inget hellre önskar än att få komma ut när barnen växt upp och lämnat hemmet för dem finns inte en chans till körkortsutbildning i AMUs regi. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att körkortsutbildning för kvinnor i glesbygd anordnas i AMU:s regi.
mot · GD02A263 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A263 Villkoren för anställning i s.k. inbyggda verkstäder Den totala arbetslösheten har sjunkit och är den lägsta . På många håll är det t.o.m. brist på arbetskraft. Trots detta är arbetslösheten bland handikappade oförsvarligt hög och fortfarande förtidspensioneras de därför att man inte kan finna lämpliga arbetsuppgifter. Det är en mänsklig rättighet att ha ett arbete. Samhället måste därför intensifiera sina strävanden och lösa dessa problem. Ett sätt är att organisera s.k. inbyggda verkstäder. De som erbjudits denna möjlighet är mycket nöjda. är ett alternativ för svårplacerade arbetshandikappade att få sysselsättning i stället för förtidspension. Det har dock framkommit att många hellre skulle vilja arbeta på den öppna arbetsmarknaden. Det är slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser att inte ta till vara den arbetskraft som de handikappade utgör. Det skulle innebära samhällsekonomiska vinster om de kunde få arbete och lön i stället för pension. Därtill kommer den enskildes välfärdsvinst, som inte går att mäta i pengar. har haft diskussioner med , eftersom man inom sin organisation har företag som är villiga att medverka i rehabiliteringsarbete av det slag som erbjuds genom s.k. inbyggda verkstäder. Förutom förmånen att få ett arbete på den öppna marknaden kommer de ekonomiska effekterna av inbyggda verkstäder i de mindre företagen att innebära ännu större samhällsekonomiska vinster än dem sorn pekat på. Det har dock framkommit att gällande regler, att minst fem anställda måste finnas på varje arbetsplats, utesluter mindre företag. Detta är mycket olyckligt, eftersom just de mindre företagen kanske är särskilt lämpliga, då där ofta finns ett personligt engagemang från såväl företagsledning som anställda, ett engagemang som av naturliga skäl inte åstadkoms på samma sätt i större företag. Vi erfar emellertid att det på olika håll i landet görs försök med färre anställda än fem från på ett antal företag. Förhandlingar med fackliga organisationer visar också på en uppluckring av den stelbenthet som förekommit. När speciella skäl finns kan de fackliga organisationerna tänka sig att inte alltid hävda kravet på att arbetsledning skall ingå när arbetstagare utplaceras. säger i sitt betänkande AU 1988/89:12 "att det Mot. måste ankomma på företagsgruppen själv att besluta i organisatoriska frå- A263 Det är riktigt. Men om inte vidtar någon åtgärd måste kunna visa sin viljeinriktning. När det nu framkommit, att det går att organisera s.k. inbyggda verkstäder med färre anställda än fem borde ändra sina regler. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att ändra sina regler så att färre arbetshandikappade än fem kan anställas i s.k. inbyggda verkstäder.
mot · GD02A266 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A266 av och (båda s) Handläggningen av arbetsmiljöärenden vid arbetarskyddsstyrelsen Arbetsmiljön har intagit en alltmer framskjuten roll i arbetet med fackliga frågor. De flesta arbetsmiljöproblem som uppstår är oftast av den karaktären att de finner sin lösning på ett bra sätt i den dagliga verksamheten ute på de olika arbetsplatserna. De arbetsmiljöproblem som arbetsgivarna och arbetstagarna inte kan lösa tillsammans kan av skyddsombud/annan facklig företrädare hänskjutas till yrkesinspektionen för avgörande. Ett antal av dessa ärenden som inkommer till yrkesinspektörerna för prövning, överlämnas i sin tur till . Nämnda beslut fattas erfarenhetsmässigt ofta med stor enighet. För att understryka allvaret i de fattade besluten om föreläggande och förbud sker inte sällan en kombination med vite. Det görs också en noggrann avvägning av den tid som erfordras för att kunna åtgärda bristerna i arbetsmiljön. Från fackföreningsrörelsens sida (LO:s avtalsområde) uppges, att arbetsgivarnas överklaganden av nämndernas beslut hos arbetarskyddsstyrelsen med regelbundenhet får till följd att den tid som åtgår för att rätta till påpekade brister avsevärt förlängs. Arbetarskyddsstyrelsens handläggningstider bedöms därför av arbetstagarparten vara alltför långa. Det finns således anledning att initiera och vidta de åtgärder som erfordras för att reducera handläggningstiderna vid arbetarskyddsstyrelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av reducering av handläggningstiderna vid arbetarskyddsstyrelsen vad avser besvärsprövningen i arbetsmiljöärenden.
mot · GD02A267 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A267 Lönebidrag inom museiområdet, m.m. Det finns en sektor i vårt land där arbetslösheten är mycket hög. Det gäller kultursektorn. Värst drabbad inom detta område är museimännen och de som arbetar inom kulturmiljövården. Arbetslösheten pendlar fortfarande mellan och . Detta är i högsta grad otillfredsställande. Problemet är tvåfaldigt. Dels beror detta på bristande resurser inom kulturområdet, dels på att en alltför stor del av de museianställda är anställda med lönebidrag; för vissa institutioner ända upp till av arbetsstyrkan. Beroendet av lönebidrag för museiinstitutioner och andra kulturinstitutioner innebär svårigheter med den långsiktiga planeringen; bristande möjligheter att kunna uppfylla uppsatta krav och mål och en svår arbetslöshetssituation för utbildad museipersonal. Utbildade får inget arbete Det är otillfredsställande att nyutexaminerade inte kan erhålla arbete, eftersom resurserna binds i lönebidragsanställningar för oftast okvalificerad personal. I ett läge med stort behov av nytänkande och offensiva insatser inom museiområdet behöver resurserna utnyttjas optimalt. Även sett i ett långsiktigt rekryteringsperspektiv är det förödande om nyutexaminerade med en aktuell utbildning inom området har stora svårigheter att få arbete. kommer det att innebära att de mest kompetenta söker sig till andra samhällssektorer med en ökande risk för förstelning som följd. Det finns därför enligt min uppfattning anledning att göra en ordentlig översyn över effekerna av nuvarande situation inom denna sektor. Arbetsmarknadsministern avser, enligt budgetpropositionen, att senare föreslå regeringen att en utredningsman skall tillsättas med uppgift att se över beredskapsarbetarnas roll bl.a. inom kulturområdet. Detta är i och för sig viktigt, men kan inte begränsas till enbart beredskapsarbeten utan måste också omfatta lönebidragsproblematiken. Utgångspunkten bör vara att de resurser 1989/90 A267 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn över effekterna av lönebidragssystemet inom museiområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att inriktningen skall vara att de befintliga lönebidragsresurserna överförs från arbetsmarknadshuvudtiteln till kulturhuvudtiteln i form av kraftigt ökade grundbelopp till länsmuseerna. som tillförs museerna via lönebidragsmedel, i stället överförs direkt i form av ökade anslag till museerna. De positiva effekterna av detta är att: bättre långsiktig planering av verksamheten kan göras, viktiga basfunktioner inom verksamheten kontinuerligt kan upprätthållas, nyrekryteringen av kvalificerad personal garanteras kvaliteten i arbetet och effektiviteten i verksamheten kan höjas.
mot · GD02A268 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A268 av och (båda s) Lönebidragsanställningar hos allmännyttiga organisationer I budgetpropositionen övervägs att införa ett system med flexibla lönebidrag fr.o.m. nästa budgetår. Vi vill här endast erinra om de farhågor för ett sådant system som framförts vid tidigare riksdagsbehandling. Vi menar att nuvarande system för lönebidrag fungerar tillfredsställande. Det är viktigt att framhålla att man inte kan bedöma lönebidragets utformning utan att ta hänsyn till de berörda människorna och till den verksamhet som är beroende av bidraget. För många av folkrörelserna, bl.a. , gäller att en stor del av det ordinarie arbetet utförs av anställda med lönebidrag. som de lönebidragsanställda svarar för oumbärliga arbetsinsatser kan man konstatera att de arbeten som erbjuds har visat sig vara mycket välgörande för dem som innehar dessa tjänster. Att man här får en ny livsuppgift och en ny livskvalitet är något som ofta vitsordas. Vi menar att eventuella förändringar i lönebidragssystemet inte får betyda sämre villkor vare sig för de lönebidragsanställda eller för de verksamheter i samhället som är beroende av bidragen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lönebidragsanställda hos allmännyttiga organisationer.
mot · GD02A273 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A273 av m.fl. (c) De handikappades tillgång till arbetsmarknaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So296 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades tillgång till arbetsmarknaden. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02A274 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A274 av och (båda fp) Ergonomiska åtgärder på arbetsplatsen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So516 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna om behovet och betydelsen av ergonomiska åtgärder på arbetsplatserna.
mot · GD02A277 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A277 av m.fl. (c) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo617 hemställs att anslår ytterligare 2 milj. kr. till hybrid-DNA-delegationen för /91. Per-O la () () () () () () ()
mot · GD02A280 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A280 av m.fl. (s) distriktsindelning I betänkandet yrkesinspektionens distriktsindelning - Ds A 1979:4 - föreslogs att tvålänsdistrikten skulle delas så att varje län skulle utgöra ett eget distrikt. Då det gällde Växjödistriktet anfördes dock att om och skulle utgöra var sitt distrikt, så skulle distrikten inte erhålla tillräckligt stora och allsidigt sammansatta distriktsenheter. I betänkandet anfördes emellertid också Om yrkesinspektionens utbyggnad fortsätter bör det emellertid vara möjligt att skapa ett eget yrkesinspektionsdistrikt för (s. 109). Fastän den tidigare kommunala tillsynen över de mindre arbetsplatserna numera är överflyttad till yrkesinspektionen med därav utökad arbetsvolym för inspektionen, utgör och fortfarande ett enda distrikt med distriktskontoret placerat i . Skadorna i arbetslivet är omfattande och som en följd härav har regeringen tillsatt en särskild arbetsmiljökommission, vars uppgift är att föreslå åtgärder mot detta växande problem. Att en särskild kommission fått detta uppdrag får emellertid inte hindra att beslut fattas som är ägnade att öka möjligheterna att angripa de dåliga arbetsmiljöerna. Det är således hög tid att yrkesinspektionsverksamheten inom rustas för att möta 1990-talets krav. Dessa kan knappast tillgodoses utan ökade insatser från samhällets sida för en bättre utbyggd skyddsorganisation. I en sådan förbättrad organisation ingår också en väl avpassad distriktsorganisation. Det finns alltså starka motiv för att distriktsindelningen avpassas till länsindelningen, så att bildar ett eget distrikt. Det finns tillräckligt med arbetsuppgifter inom för att bilda underlag för en väl fungerande och rationell inspektionsenhet. Vissa branschinspektörer och andra specialister ger redan nu service åt flera distrikt . Detta kan självfallet utnyttjas om Växjödistriktet delas. Ett annat viktigt argument är att till skillnad från är ett kustlän med bl.a. omfattande fiske och fiskförädling, örlogsbas och ett stort skeppsvarv, områdesbas för m.m., vilket medför speciella problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om delning av det nuvarande yrkesinspektionsdistriktet . för och , så att kommer A280 att utgöra ett eget distrikt. () () 1* 1989/90.
mot · GD02A281 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:A281 av m.fl. (c) Organisationen av I proposition 1989/90:62, bilaga 2, p. 5, föreslår regeringen inrättandet av en uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Enligt förslaget skall arbetsmarknadsverket kunna sälja rehabiliteringstjänster, bl.a. från till försäkringskassorna och enskilda arbetsgivare med stöd av socialförsäkringsmedel och medel från arbetslivsfonden. Detta kan vara en bra väg att öka möjligheten för redan anställda arbetshandikappade att bibehålla sitt arbete istället för sjukskrivning och förtidspensionering. Däremot anser vi det tveksamt om denna försäljning av AMIs tjänster skall organiseras och administreras av arbetsmarknadsverket. Arbetsförmedlingarna kommer med den föreslagna förändringen att möta två grupper med behov av AMI-resurser, dels de ordinarie sökande som ofta står utanför arbetslivet med mer eller mindre omfattande handikapp, dels sökande där försäkringskassa eller arbetsgivare betalar tjänster eller platser. Arbetsförmedlingen måste då också prioritera vem som skall få disponera lediga resurser. Vid brist på personal eller andra resurser inom arbetsförmedlingen/uppstår risken att sökande medvetet eller omedvetet ges företräde. Detta skulle i så fall än mer försvåra förutsättningarna för inträde på arbetsmarknaden för nuvarande ordinarie målgrupp för och då inte minst för resurskrävande svårt handikappade. Vi anser det inte lämpligt att man på ett nytt samhällsområde skapar en situation, där samma instans har dels monopol på beslut om vem som skall få tillgång till ifrågavarande tjänst, dels monopol på produktion av tjänsten ifråga. Vi anser vidare att det är önskvärt att arbetmarknadsverket renodlar sin roll till platsförmedling, vägledning, m.m. Vi tycker att utvecklingen av AMU, minskningen av egenregiverksamhet hos arbetsmarknadsverket visat på att detta är rätta vägen att gå. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen tillsätter en utredning i syfte att pröva förutsättningarna för att bryta ut AMI-verksamheten från arbetsmarknadsverket. Utredningen bör pröva lämpligheten av att bilda en självständig myndighet. Utredningen bör härvid också som ett alternativ pröva möjligheterna till samordning med . arbetar både med yrkesinriktad rehabilitering och arbete för handikappade och har en länsvis uppbyggd organisation över hela landet. AMIs roll i den nya organisationen skall motsvara i övrigt vad som anges i propositionen ovan. Med hänvisning till det anförda hemställs A281 att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med direktiv att lägga förslag om en ny organisation för AMI-verksamheten i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () Per-O la () () () ()
mot · GD02A286 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:A286 av m.fl. (mp) Handikappanpassning av arbetsplatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So313 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid handikappanpassning nya rön inom tekniken tas till vara kontinuerligt och i övrigt vad i motionen anförts om handikappanpassning på arbetsplatser, () ()
mot · GD02A287 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A287 av m.fl. (vpk) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So315 hemställs att till anslaget B 1, förvaltningskostnader för /91 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit, således totalt . (vpk) (vpk) (vpk) 1** 1989/90.
mot · GD02A288 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:A288 av m.fl. (mp) Arbetsförmedling för arbete i utlandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: U547 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utarbeta förslag till bättre arbetsförmedling för dem som vill söka arbete i andra länder. Hans Leghammar (mp) () ()