ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02U534 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U534 av m.fl. (mp) Miljö och säkerhet i har i , i och i andra sammanhang framhållit den viktiga betydelse som i en del sammanhang har och framför allt i många andra sammanhang borde ha. Det nordiska samarbetet lämnar mycket i övrigt att önska. Delvis kan det ha samband med den ensidiga som många politiker i verkar vara offer för. Ett sätt att höja status och effektivisera det politiska samarbetet i kunde enligt uppfattning vara att införa direktval till . I det politiska läge som utvecklats i har det öppnats politiska förutsättningar för de nordiska länderna att ta itu med de angelägna uppgifterna att aktivt bidra till att stärka fredsarbetet i samt att på allvar ta itu med de allvarliga miljöproblem som föreligger i och . och länderna kring bör bli ett föredöme och en föregångsregion för världen i övrigt när det gäller att bidra till en fredlig utveckling i världen och när det gäller att komma till rätta med allvarliga miljöproblem. Ett viktigt bidrag till diskussionen om politiska och miljömässiga säkerhet har gjorts av det norska fredsforskningsinstitutet i samverkan med och redovisats i boken - an Environmental Approach (ed. . Westing; , 1989). Med utgångspunkt från bl.a. denna rapports analys kan och bör snabbt vidta kraftfulla åtgärder för att förstärka fredsutvecklingen och för att stoppa fortsatt miljöförstöring i . För att vidga det politiska mandatet för bör och de baltiska staterna inbjudas att delta i arbete - inledningsvis kanske som observatörer eller associerade medlemmar men bör de bli fullvärdiga medlemmar. Enligt uppfattning skulle det gagna fredsarbetet om och kunder förklaras som en kärnvapenfri zon - förslagsvis genom ett internationellt traktat av de länder som ingår i regionen. När det gäller den fortgående miljöförstöringen bör enligt uppfattning länderna kring snabbt förhandla fram konventioner som fastslår kritiska belastningsgränser på olika områden och specificerar de enskilda ländernas åtaganden. Initiativ av denna art borde vidtagits för länge sedan. Med hänvisning till det anförda hemställs U534 1. att som sin mening ger regeringen till känna att erforderliga initiativ bör tas för att få till stånd direktval till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att erforderliga initiativ bör tas i för att få till stånd ett internationellt traktat om en kärnvapenfri zon omfattande Östersjöstaterna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att erforderliga initiativ tas i för att få med , de baltiska staterna, samt de båda tyska staterna i fredsoch miljöarbetet kring , 4. att som sin mening ger regeringen till känna att erforderliga initiativ bör tas i för att få till stånd internationella konventioner som specificerar kritiska miljöbelastningsgränser på olika områden liksom signatärstaternas åtaganden och vilka konventioner som bör omfatta samtliga länder som gränsar till . Per () ()
mot · GD02U535 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U535 av m.fl. (s) Stöd till forskning vid baltiska universitet Det är glädjande att regeringen föreslår i budgetpropositionen, med hänsyn till de historiska händelserna i , för insatser i . Man har aviserat satsningar inom miljöns, administrationens, marknadsföringens område samt stöd till organisationer. Ett sätt att stödja är att inbjuda personer från till (eller ) för att utbilda sig och ta del av våra erfarenheter och kunskaper från nämnda områden. Det borde vara naturligt av olika skäl att intressera oss speciellt för baltiska länder. Det pågår ju en frigörelseprocess gentemot . Alldeles avgörande för utvecklingen är hur bra vi kan stödja deras universitet och forskning. Dessa står i spetsen för utvecklingen men är mycket beroende (som industrin) av . Det är inte en hemlighet att de baltiska ländernas akademi* och forskarvärld är mycket intresserad av hur vi i har löst t.ex. finansieringen av forskningen. Vi bör ha ett primärt intresse att ge allt stöd för den baltiska forskningen. Ett kunnigt folk inom grenar av bl.a. naturvetenskap och teknik kommer att ha en fundamental betydelse för de baltiska staternas möjligheter att snabbt utvecklas till självständighet och oberoende. Det finns många sätt att hjälpa utvecklingen av forskningen i ; ett sätt är att stödja lokal forskning och universitetsverksamhet, men man bör också ordna till ett program där baltiska forskare och doktorander kan få vistas vid svenska (eller nordiska) institutioner. Ett sätt är också att stödja ekonomiska studier och praktik även i andra delar av världen. Detta kunde pågå för inhämtning av nya kunskaper och ny teknik. Med hänvisning till det anförda hemställs U535 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en satsning för forskning vid baltiska universitet. () ()
mot · GD02U537 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U537 av och (båda s) för hembygdsarbetet Under har ett nordiskt förbund varit verksamt. Organisationen har samlat de nationella hembygdsförbunden i de nordiska länderna. Det nordiska förbundet har även erhållit medel för att genomföra projekt gemensamt i hela . Detta nordiska förbund har arbetat mycket ideellt utan några kansliresurser. Styrelseledamöterna, vilka kommer från hela , har svårt att framgångsrikt hävda det samlade nordiska hembygdsarbetet. Främst är detta föranlett av att man inte har en kansliresurs som sköter kontakterna mellan de nationella hembygdsförbunden och styrelseledamöterna. Ändå har förbundet kunnat hålla viss verksamhet igång. Men i längden blir detta dock ohållbart. Det projekt som genomförts har finansierats med medel från nordiska anslag. För att få en fasthet i organisationen fordras dock ett årligt anslag bl.a. för kansliresurser men också för att bedriva verksamhet på nordisk basis. Den svenska borde därför aktualisera frågan i . Denna motion syftar till att få ett beslut som aktualiserar anslagsfrågan i nordiskt forum. Skulle anslag kunna utgå till för hembygdsarbete avser det med kraft bedriva nordiska hembygdsarbetet och satsa på inriktning av de nordiska folkens gemensamma frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kansliresurser till för hembygdsarbete.
mot · GD02U539 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U539 av och (båda m) Ett agrart och kulturellt i I Turi i avser man att bilda ett svensk-estniskt med utgångspunkt i en befintlig lantbruksskola. Skolan skall i första hand utbilda estniska familjejordbrukare men också ge förberedande utbildning för studenter vid i . Det är tänkt att ett skoljordbruk skall etableras för att ge utbildningen en praktisk profil. Utöver jordbruksutbildning föreslås att detta också blir ett kulturellt centrum för området. Där skulle ges utrymme för föreningsliv, konserter, teater, bibliotek samt kursverksamhet utöver jordbruksämnena. Till centrets jordbruksdel planerar man att knyta framtida rådgivning för familjejordbrukare. De viktigaste ämnesområdena för rådgivning är: - skog och virkesförädling På skolan kommer svensk utrustning att användas. Det bör vara intressant för svenska företag att medverka vid uppbyggnaden av skoljordbruket. Idén om ett har uppfattats mycket positivt av svenskar och ester. Därför skulle centret kunna utgöra modell för spridning både i och utanför . För att sprida kunskapen om hur familjejordbruk bedrivs bör några etablerade svenska familjejordbruk bli studielantbruk. insats bör vara att sända över en resursgrupp med inriktning på ekonomi, byggnader, maskiner och kooperation. Särskild vikt bör läggas vid ekonomisk analys av familjejordbrukens förutsättningar och deras utvecklingspotential. Därefter organiseras från estnisk sida studiedagar, gårdsbesök, demonstrationer, studiecirklar m.m. för att sprida erfarenheter. I finns det goda erfarenheter från den här typen av verksamhet. Behovet av utbildning i företagsekonomi är också mycket stort. Därför planerar man en fortbildning för lärare, rådgivare och blivande agronomer. Från estnisk sida betraktar man som den viktigaste samarbetspartnern. Esterna hävdar också att den kunskap, ämnesmässigt och organisatoriskt, som vi besitter i passar väl in i de utvecklingstankar man i har för familjejordbruket. Vår bedömning är att ett upprättande av en UTBILDNINGS- OCH RÅDGIVNINGSORGANISATION nu utgör en av de allra angelägnaste Mot. 1989/90 uppgifterna för utvecklingen av jordbruket i . Detta behövs för att U539 den stora satsning på familjejordbruk som görs verkligen skall ge företagare och företa möjlighet att tillgodogöra sig den kunskap som finns i . Därmed finns det förutsättningar för en sund landsbygdsutveckling för jordbruk och näringsliv. Enligt vår uppfattning är de här presenterade planerna på ett agrart-kulturellt centrum för ett utmärkt exempel på svenskt-estniskt samarbete, som på alla sätt måste uppmuntras och stödjas. Finansiering bör ske inom ramen för de medel som regeringen i budgetpropositionen föreslår som bistånd till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett svenskt stöd till bildandet av ett agrart och kulturellt i . () ()
mot · GD02U543 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U543 av () Miljövårdssamarbete med öststater Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A458 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sydöstra miljövårdssamarbete med öststater.
mot · GD02U545 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U545 av m.fl. (s) Internationell samordning av miljökraven på bilar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Jo861 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om internationellt arbete för en samordning av miljökraven på bilar. () ()
mot · GD02U546 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: U546 av m.fl. (mp) EG och den svenska alkoholbeskattningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So318 hemställs att beslutar att den pågående EG-harmoniseringen inte får leda till att skatterna på alkoholhaltiga drycker sänks. () () () () () ()
mot · GD02U548 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U548 av m.fl. (vpk) relationer med EG m.fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Fi212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationer till EG och övriga . (vpk) (vpk) (vpk) Margö (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1989/90.
mot · GD02U549 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: U549 av m.fl. (c) EG och alkoholpolitiken Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:So321 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att de svenska alkoholpolitiska principerna upprätthålls vid förhandlingar med EG. () () () () () ()
mot · GD02U550 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U550 av m.fl. (c) m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ub758 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande svensk medverkan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande samverkan i rörande högre utbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna de riktlinjer för utveckling av samarbetet med Öst- och i fråga om högre utbildning som anges i motionen. () () () ()
mot · GD02U552 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:U552 av m.fl. (mp) EG-anpassningen och konsumentpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L722 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att harmoniseringen till EG:s inre marknad skall upphöra med omedelbar verkan, 2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna att samhället måste kunna garantera, att tillräckliga resurser satsas på att säkra en stark konsumentmakt och att denna garanti uttrycks i grundlag. () ()
mot · GD02U601 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:U601 v ' Mot. Utresetillstånd för och 1989/90 Genomgripande förändringar sker i . Gränser öppnas, visumtvång avskaffas och människor kan åter fritt resa ut från sitt och fritt återvända. Här uppfylls villkoren i av 1975 om de mänskliga rättigheterna. 1989 var även i då fler människor än fick lämna landet. Men i ett viktigt avseende har ingenting påtagligt förändrats. För alla dem som , i förtvivlan och ovisshet, väntat på utresetillstånd, ofta på grund av att de anklagats för att vara bärare av statshemligheter, har inga förbättringar skett. Gamla och svårt sjuka människor nekas alltjämt visum. är född och arbetade vid ministeriet för skeppsbyggnad. Han är opererad för grå starr. Synen på vänster öga är helt förlorad och på det högra nedsatt till . Han har drabbats av flera svåra hjärtattacker och lider av högt blodtryck. Hans hustru , född , har inte arbetat . Hon lider av svåra njurstensbesvär. Deras dotter tilläts resa till 1988 och sonen . och visumansökningar beviljas alltjämt icke. Detta gamla, sjuka par förmenas rätten att få förena sig med sina barn. Vi får aldrig upphöra att påtala dessa kränkningar av mänskliga rättigheter. Påtryckningarna från väst får inte minska. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vid internationella och bilaterala förhandlingar uppmärksammar och fall.
mot · GD02U602 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:U602 I en motion till förra årets riksdag föreslog jag att en nordisk ombudsman skulle inrättas. Skälet för mitt förslag var den snårskog av bestämmelser som komplicerar för den enskilde som flyttar mellan nordiska länder eller är gränsgångare mellan två nordiska länder. För den fasta befolkningen i gränstrakterna finns också en rad tull- och gränsproblem som de anser är svåra att klara av på egen hand. Även min företrädare, andre vice talman , skrev åtskilliga motioner i ämnet. Det skulle vara av ett mycket stort värde för den enskilde medborgaren om man visste att det fanns en samlad rådgivningsmyndighet - en nordisk ombudsman - som man kunde vända sig till. Det går överraskande trögt med att få till stånd en samordning av olika bestämmelser och en likformighet av dessa i de olika nordiska länderna. Låt mig återupprepa några av de exempel på bestämmelser som hindrar rörelser över de nordiska gränserna: - Skiljaktigheter mellan ländernas vägtrafikbeskattning - Skatteproblem för den som arbetar i ett land och bor i ett annat - Olika bestämmelser för jakttider och fridlysning av djur - Bestämmelser om ut- och införsel av varor för vilka tull eller annan allmän avgift skall erläggas eller som inte utan särskilt tillstånd får in- och utföras. Det kan gälla fordon, båtar, dansbands musikutrustning eller konst för utställningar - Osmidiga bestämmelser när det gäller att medföra vapen för jakt i det andra landet. Listan skulle kunna göras betydlig längre. En nordisk ombudsman skulle också kunna informera om: - Allemansrättens innehåll och begränsningar - Regler för bilförsäkring och trafiklagstiftning - Receptgiltighet, körkortsgiltighet, pensioner, bidragsbestämmelser m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs U602 att hos regeringen begär initiativ till inrättandet av en nordisk ombudsman.
mot · GD02U603 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U603 av och (båda fp) Sorn en reaktion mot en alltför ensidig ekonomisk inriktning av det nordiska samarbetet fördes idén fram om ett nordiskt medborgarskap. Begreppet nordiskt medborgarskap avsåg att avhjälpa de hinder av olika slag som flyttande nordbor möter före flyttningen, under själva resan, vid ankomsten till grannlandet, vistelsen i och vid återflyttningen. Man ville med detta åstadkomma att de nordbor som bor i ett annat land i än hemlandet skulle få samma rättigheter som inflyttningslandets egna medborgare. Långt mer än en miljon flyttningar har ägt rum de nordiska länderna emellan. Ca 250 000 nordbor bor i ett annat nordiskt land utan att ha förvärvat medborgarskap i inflyttningslandet. Det är alltså en stor grupp människor som grundtankarna bakom det nordiska medborgarskapet gäller. Med anledning av initiativ från 1982 framlade 1986 en utredning om Nordbors rättigheter i . Utredningens resultat presenterades i en tegelstensliknande publikation, en katalog med detaljerad beskrivning över olika hinder - smått som stort - som möter nordbor vid flyttning mellan länderna. Vad rådet hade bett om var en rättighetsförteckning - ett slags Codex nordicus, men man fick en hinderkatalog i stället. Därutöver har också utarbetats informationsmaterial i form av broschyrer. Frågan är minst lika aktuell som . För behandling vid rådets förestående session i föreligger ett medlemsförslag som syftar till att bör utarbeta ett handlingsproblem om Nordbors rättigheter. Med ett strukturerat handlingsprogram skulle det fortsatta arbetet med nordbors rättigheter få en tydligare politisk profil. har ministerrådet presenterat en ny rapport om nordbors rättigheter, en uppföljning av den förra. Det är ett i och för sig bra men avgränsat material, som kan vara till praktisk nytta vid flyttning mellan de nordiska länderna. Rapporten innehåller också på de olika delområdena uppgifter om gällande ordning inom EG. Vad som emellertid fortfarande saknas är en tillräcklig politisk viljeyttring - ett nordiskt politiskt ställningstagande till frågan om nordbors rättigheter. Samarbetsministern eller den fackminister i regeringen som handhar denna fråga bör medverka till att frågan skyndsamt drivs vidare i den nor- Mot. diska ministerkretsen, gärna i form av ett nordiskt handlingsprogram såsom U603 föreslagits i det ovannämnda medlemsförslaget. Ett handlingsprogram om Nordbors rättigheter skulle också kunna utgöra ett led i markeringen av den nordiska modellen inför kontakterna med EG. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i /ministerrådet aktivt bör verka för att ett nordiskt handlingsprogram med en rättighetsförteckning (Codex nordicus) framställs. () ()
mot · GD02U604 · 1990-01-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:U604 av (vpk) Den ekonomiska exploateringen av befolkningen och det massiva förtrycket av den demokratiska oppositionen i fortsätter trots en s k demokratisk regering och trots att regeringen skrivit på det centralamerikanska fredsavtalet. inleddes en dialog mellan det regerande ARENA-partiet och den demokratiska oppositionsrörelsen . Det första mötet hölls i och det andra i . Mellan dessa båda möten visade regeringen inga tecken på att minska förtrycket. När fackföreningen lokal utsattes för ett bombattentat , och tio människor dödades, bröt FMNL den pågående dialogen. Det var uppenbart att ARENA bara använde dialogen som ett kamouflage för ökad terror mot befolkningen. därefter inledde FMNL en stor offensiv över hela . Deras attacker riktade sig mot armébrigadens förläggning i , nationalgardets och polisens högkvarter, mot presidentpalatset och militärstrategiska mål över hela landet. Attacker riktade mot de huvudansvariga för åratals terror mot folk. Armén svarade med att urskillningslöst bomba och beskjuta rent civila mål. Fattiga bostadskvarter bombades, i besköts av stridsvagnar. Sex jesuit-präster mördades brutalt och många folkliga ledare försvann. Dessa strider har resulterat i 3 000 döda. Enligt Röda Korset finns det över 200 000 krigsflyktingar i huvudstadens olika härbärgen. Behovet av medicin, mat och kläder är mycket akut. antog en skarpt formulerad resolution som fördömer grymma brott mot de mänskliga rättigheterna och påminner om de avtal regeringen förbundit sig att hålla; medlemskapet i FN, , Esquipulas- och Telaavtalen samt överenskommelserna med FMNL i och . 96 av länderna i Generalförsamlingen stödde resolutionen och endast en röstade mot, ambassadör. Helt klart är att det rådande tillståndet i kan hållas vid liv genom det ekonomiska, politiska och militära stöd som ger. Helt klart är också att den enda kraft som kan åstadkomma fred och försoning samt återge landet demokratiska fri- och rättigheter är FMNL. 1989/90 U604 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen verkar för att det skapas möjligheter till en fredlig och demokratisk utveckling i , 2. att begär att regeringen verkar för att all utländsk inblandning i inre angelägenheter upphör. har vid ett flertal tillfällen föreslagit förhandlingar och också presenterat olika förslag som skulle utgöra en grund för att få slut på terrorn. Det är viktigt att i alla sammanhang verkar för att det kan skapas möjligheter för en fredlig och demokratisk utveckling i , att all utländsk inblandning upphör.
mot · GD02U606 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:U606 av och (båda fp) har många svåra konflikter ute i världen kunnat lösas eller gått i riktning mot en lösning på fredliga vägar t.ex. i , . I är positionerna däremot låsta och det är svårt att skymta någon lösning på denna fråga som stått på FN:s dagordning . lider människorna i området på båda sidor. är i praktiken delat i två delar och atmosfären är psykiskt mycket påfrestande för alla invånarna och har avsevärt förvärrats . Därför måste en lösning komma till stånd. Situationen i de av ockuperade områdena är mycket svår för den palestinska befolkningen på grund av de trakasserier och övergrepp som den israeliska militären utför. Det är högst angeläget att ockupationen upphör, vilket även en stor del av judiska befolkning kräver. Fredsförhandlingar måste komma till stånd. På båda sidor finns ett starkt önskemål härom även om inte för en politik i denna riktning. Den har agerat starkt för en dialog mellan parterna. Det är viktigt att även i fortsättningen bedriver diplomatiskt arbete för att bidra till en lösning på fredlig väg. beskriver i betänkandet 1989/90:UU3 den brutala behandling av palestinierna som pågår och som tagits upp i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Kommissionen har fördömt för brott mot mänskliga rättigheter. Palestinierna utsätts för svåruthärdliga levnadsförhållanden såsom tortyr, deportationer, sprängning av hus, expropriation av mark. Den israeliska regeringen har också stängt palestinska skolor och universitet och förbjuder även undervisning i hemmen. har också protesterat mot på grund av övergrepp mot palestinierna. T.ex. skjuter militären skarpt mot personer som döljer sitt ansikte. På så sätt har många palestinska pojkar dödats. Militären skjuter även urskiljninglöst in i folksamlingar med plastkulor och många har blivit skadade. Plastkulor är inte ofarliga, då det inuti kulan finns bly. Plastkulor används även i . Flera barn har redan dödats av dessa kulor. Det finns inga folkrättsliga förbud mot användandet av denna ammunition och inte heller reglerat i någon vapenkonvention. bör i FN kraftigt protestera mot användningen av plastkulor och agera för att ett förbud införs. bör aktivt stödja det arbete som bedrivs av den av FN tillsatta sär- Mot. 1989/90 skilda kommittén, som undersöker hur hanterar de mänskliga rättig- U606 heterna i de ockuperade områdena. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om diplomatiska insatser för att få till stånd fredsförhandlingar i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om plastkulor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den av FN tillsatta kommittén som har till uppgift att studera mänskliga rättigheter i de av ockuperade områdena. () ()