mot · GD02K230 · 1990-01-23 00:00:00 — Inte minst vid behandlingen av förslaget om ny bygg- och planlag visade det sig, att meningarna var starkt delade vad gällde grundlagstolkningen. I detta sammanhang kan nämnas, att även omfånget och innebörden av de bemyndiganden, som ger regeringen och den subdelegation, som äger rum på grundval av dessa bemyndiganden, behöver granskas. Grundlagsregleringen härvidlag är synnerligen summarisk. I de här nämnda liksom i en del andra frågor har bl.a. lagrådets granskningar visat på en lång rad problem vad gäller grundlagstolkningen. I en del frågor har lagrådets ledamöter varit oense. Det finns således enligt vår mening ett uppdämt och starkt behov av översyn av en rad grundlagsbestämmelser, som gett upphov till svårigheter av olika slag vid tillämpningen. Även denna uppgift bör anförtros den parlamentariska grundlagsutredning vi förordar. Det synsätt vi gett uttryck för och de förslag vi lagt i detta avsnitt av vår motion utgår ifrån, att grundlagen skall vara så utformad, att den ger ett bestående rättsskydd och kan tillämpas utan uppslitande strider om grundlagsreglernas egentliga innebörd. Det bör således inte i efterhand kunna ifrågasättas om de beslut statsmakterna fattar är grundlagsenliga. Tyngdpunkten i kontrollen härvidlag skall också så långt det går ligga i det beredningsarbete, som föregår beslut. En viktig uppgift i detta sammanhang har, som vi tidigare berört, lagrådet, som bl.a. skall uttala sig om huruvida ett lagförslag är förenligt med grundlagen eller ej. Vi har i tidigare motioner föreslagit, att man borde överväga att stärka lagrådets ställning genom att stadga, att inte skall fatta beslut om ett lagförslag, som lagrådet enhälligt ansett strida mot grundlag. Ett sådant lagförslag borde i stället omarbetas och därefter på nytt prövas av lagrådet. De invändningar vi mött har i huvudsak gått ut på, att man ansett, att en sådan ordning skulle ge lagrådet en alltför stark ställning. skulle avhända sig rätten att fatta beslut, har man menat. Vi anser inte att denna invändning har någon relevans. Det kan inte vara i rättssäkerhetens och inte heller i intresse, att lagförslag som ett enhälligt lagråd ansett vara grundlagsstridiga utan förändringar drivs igenom. Som exempel på hur det bör gå till kan användas handläggningen av den ovan nämnda . Lagrådet avstyrkte vissa delar av förslaget ur grundlagssynpunkt. och bostadsutskottet tog fasta på detta. Förslaget omarbetades således och kunde efter förnyad lagrådsgranskning antas av . Ingen torde på allvar kunna hävda, att därmed avhänt sig någon lagstiftningsmakt. Däremot hade det varit ytterligt betänkligt, om riksdagsmajoriteten genomdrivit ett beslut som ett enhälligt lagråd ansett strida mot grundlag. Den nya lagen hade, om så hade skett, på goda grunder kunnat ifrågasättas vid lagprövning i vårt land. Vid en granskning i , dit den säkerligen av enskilda hänskjutits för prövning, hade den troligen underkänts. Vi vill tillägga, att den ordning, som vi anser att man skall pröva, i första hand har ett preventivt syfte. Den skulle således kunna medverka till, att regeringsförslagen granskades med större noggrannhet ur grundlagssynpunkt, redan innan de kom under lagrådets prövning. Vi vidhåller således vårt förslag och anser, att även denna fråga bör ingå i de uppgifter som ges den grundlagsutredning som vi föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättandet av en parlamentarisk grundlagsutredning med de uppgifter som angetts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om regeringens beredning av lagstiftningsärenden. () () () ()