ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02N409 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:N409 av och (båda c) Gengas som alternativt drivmedel Gengasen sorn begrepp är för många förknippad med beredskapsårens gengasdrivna bilar och traktorer. Även efter har gengasen varit en betydelsefull del i landets beredskapsåtgärder. genomfördes exempelvis ett mycket omfattande utvecklingsarbete i skuggan av den oljekris som högst påtagligt påminde om beroendet av importerade drivmedel. Så inleds en skrift utgiven av (), där utvecklingen på området gengasdrift av motorfordon beskrivs. I skriften ges en intressant historisk beskrivning av gengas. Den ger läsaren kunskap om att gengas som motorbränsle tekniskt sett inte är någon nyhet. Så tidigt som fanns praktiskt användbara konstruktioner utvecklade i , och . I gjordes banbrytande utvecklingsarbete av bl a Axel . Han konstruerade gengasverk för stationärt bruk redan vid tiden för . vidareutvecklade konstruktioner under beteckningen system användes i betydande utsträckning praktiskt under andra världskriget.Den handelsavspärrning som vi i vårt land då upplevde innebar uppsving för praktisk tillämpning av gengastekniken. Vid krigsslutet uppgick antalet aggregat till c:a75 000. Efter försvann gengasaggregaten lika snabbt som de kommit. Vid en fri tillgång till billig olja var gengasen inte längre aktuell. Gengasens viktigaste betydelse hade alltså varit som ersättningsbränsle i en bristsituation. Som sådan kom gengasen även efter slut att ingå i beredskapsplaneringen. Forskning och utvecklingsarbete på gengasdrift av dieselmotorer i bilar, bussar och traktorer har svarat för . är verksamheten förlagd till Maskinprovningarnas anläggningar i . Vid omfattande och långvariga kriser i fråga om importerade flytande motorbränslen är gengas alltjämt det enda inhemska ersättningsbränslet med tillräcklig uthållighet, som viför närvarande har, säger i sin broschyr om gengas. , och anser att det är viktigt att ha alternativ till de importerade drivmedlen. Dessa tre myndigheter har därför uppdragit åt att utveckla en teknik för dieselmotorer med turboladdning. Enligt vår mening borde gengasutvecklingen inte enbart inrikta sig på be redskapsändamål i händelse av krig eller avspärrning. Gengasdrift borde var Mot. ett intressant drivmedel för motorfordon även under normala tider. för bör den treåriga projektperioden som löper ut /91 redan nu förlängas och nödvändiga resurser för en utvidgad forskning och utveckling av gengasdrift för motorfordon avsättas. Detta bör ges regeringen till känna. Eftersom det i finns ett unikt kunnande om gengas börvårt kunnande bli föremål för planerad och kontinuerlig export till . En sådan export har redan i viss mån ägt rum via SIDA, men bör kunna bli mer utnyttjat i vårt biståndsarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängd projektperiod för utvecklingsarbete på området gengasdrift av motorfordon, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om export av svenskt kunnande på gengasområdet. () ()
mot · GD02N412 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N412 av m.fl. (mp) Avveckling av kärnkraften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U404 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraften av säkerhetspolitiska skäl omgående bör avvecklas. () () () ()
mot · GD02N414 · 1990-01-19 00:00:00 — 6. att begär att regeringen utarbetar en plan för en treårig kärnkraftsavveckling och förelägger erforderliga lagförslag och äskanden för dess genomförande, 7. att hos regeringen begär ett förslag om överförande av samtliga kärnkraftverk i statlig ägo i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att även efter ett statligt övertagande av kärnkraftverken de tidigare ägarna har det ekonomiska ansvaret för slutförvaring av det kärnkraftsavfall som uppstått man ägde verken, 9. att hos regeringen begär förslag till åtgärder så att, , elvärme i befintligt byggnadsbestånd kan ersättas av andra uppvärmningssätt, 10. att begär att regeringen tar initiativ till en mångsidig upplysningskampanj om kärnenergins faror och fördelen med en satsning på energieffektivitet, hushållning och övergång till inhemsk förnybar energi, [att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att viss men också diverse impediment skall bli använt för ener- 10 giodlingar av exempelvis eller salix,1] 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att målet för energipolitiken bör vara att fossilbränslena genom årlig besparing och reduktion minskas till av dagens användning, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att det långsiktiga målet för svensk energianvändning bör vara en halvering av dagens nivå, [att som sin mening ger regeringen till känna att elskatten skall avskaffas och att energiråvaruskatter skall införas, vilka för varje råvara är desamma oberoende av varans användningssätt,2] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om erforderligt stöd till elintensiv industri under en övergångstid, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om befrielse från mervärdeskatt för producenter av biologiska bränslen och vindkraftselektricitet.2] () () () () 1989/90 N414 1 1989/90:Jou204 2 1989/90:Sk623
mot · GD02N415 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N415 av m.fl. (m) Ändring i lagen om kärnteknisk verksamhet I lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet § 6 stadgas: "Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. Lagen är en skam för ett land som vill hävda yttrandefrihet och den demokratiska debattens ideal. Den strider mot varje medborgares rätt att formulera och underbygga åsikter och är därigenom ett uttryck för politisk maktfullkomlighet. Den är ett exempel på hur symbolpolitik kan undergräva rättsstatens respekt för den enskilde. Frågan om skall avveckla kärnkraften , behålla den eller bygga nya reaktorer måste avgöras genom öppen debatt - inte genom att en majoritet i stryper utveckling och projektering som skulle kunna vara inlägg i det öppna samhällets fria diskussion. Att rita, konstruera eller kostnadsberäkna en ny reaktor skadar vare sig människor eller natur. Likväl stadgas i § 25 att den som bryter mot § 6 döms till böter eller högst fängelse. Denna straffsats är densamma som gäller för stöld, misshandel, bedrägeri, olaga hot och vållande till annans död. Medborgarnas rätt att tänka fritt, att utveckla tankar på skisser eller i form av projektplaner utgör inget åsidosättande av och regeringens befogenheter. Lagen är i själva verket ett intrång inte bara i medborgarnas rättigheter utan också i de demokratiskt valda organens integritet eftersom den genom sitt syfte i praktiken söker föregripa en framtida prövning av svensk energipolitik genom att förhindra att konkreta kostnadsberäknade alternativ presenteras. Folkomröstningens beslut bör även framgent ligga till grund för svensk energipolitik. Det är emellertid den fria debatten som skall lägga grunden för energipolitiken, inte tankeförbjudande lagar. Det är - oavsett vilken hållning man intar till kärnkraften - förnedrande för riksdag att behålla 6§ i lagen om kärnteknisk verksamhet. bör därför med omedelbar verkan avskaffa paragrafen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående rätten att fritt redovisa konkreta alternativ i den demokratiska debatten, 2. att beslutar att upphäva 6§ i lagen om kärnteknisk Mot. 1989/90 verksamhet. () () () ()
mot · GD02N416 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N416 av () Utveckling av vindkraften "De successivt skärpta miljökraven kommer att prägla den pågående omställningen av energisystemet framhålls i avsnittet om energipolitiken i årets budgetproposition. Det finns således all anledning att satsa på ett av de miljövänligaste energislagen, nämligen vindkraften, närman planerar för en omställning av energisystemet under de närmaste decennierna. Ett antal vindkraftverk i varierande storlekar - från mycket små på några tiotal kW till stora på 3 MW - snurrar på olika håll i landet. Utveckling pågår också på flera håll. har sitt program, främst på , har sitt. undersöker möjligheterna till havsbaserad vindkraft. uppför en pilotanläggning på ca 200 kW utanför . AB Tvind planerar en anläggning om 5-6 mindre verk på södra . Det är viktigt att ha kunskap om aggregat i olika storlekar. Tillgången på områden lämpade för vindkraftverksbyggen är begränsad. För att kunna utnyttja dessa områden på bästa sätt blir de lokala förutsättningarna avgörande för vilken teknik som är lämpligast. Det finns alltså ingen motsättning mellan stora och små aggregat utan utvecklingen styrs efter devisen "rätt storlek på rätt plats. Det är också viktigt att engagera människor i lokal produktion av energi. Alltför många ser energi som en trycka på knappentillgång som man inte behöver ta annan ställning till än priset. För att stimulera den fortsatta utvecklingen av vindkraften föreslår jag att miljöavgiftsutredningens förslag att vindkraften skall få ett bidrag på förverkligas. Därtill föreslår jag att en målsättning för vindkraftens utbyggnad formuleras, t.ex. att uppgå till 3 GW , i den energiproposition som skall framläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av vindkraften.
mot · GD02N417 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N417 av m.fl. (s) Framställning av etanol En omläggning av vårt lands jordbrukspolitik kommer att medföra stora omställningar för jordbruksnäringen i . Utredningar som gjordes inom länet visade att det finns förutsättningar för etanoltillverkning baserad på jordbruksråvaror. Utredningarna pekar på att en etanolfabrik baserad på jordbruksråvara inte är en industri inriktad på en enda produkt, utan en anläggning som kan utnyttja flera råvaror. T.ex. spannmål, sockerbetor, potatis. Vid en förändring av jordbrukspolitiken är det viktigt att landskapet får behålla sin karaktär och inte planteras med skog av något slag. Det är även viktigt att tillvarata de inhemska energikällorna. En fabrik för framställning av etanol bör enligt vår uppfattning vara förlagd i närheten av råvaran. har en framträdande roll som spannmålsproducent jämfört med övriga svenska landskap. Höstsädes- och potatisodlingen är koncentrerad till västra slätten, som också är lämplig för sockerbetsodling. Odling av sockerbetor har tidigare förekommit i i stor omfattning. Då den västra har problem med alltför ensidig odling av spannmål och oljeväxter är det, för att få en bättre växtföljd, önskvärt att kunna återuppta sockerbetsodlingen där. Det bör även framhållas att ur kommunikationssynpunkt är lämpligt för lokalisering av etanoltillverkning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etanoltillverkning i . () ()
mot · GD02N418 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N418 av och (båda m) Tillgången på energi m.m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:A423 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en god tillgång till billig energi är av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen av värmländsk industri och värmländsk arbetsmarknad. () ()
mot · GD02N419 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N419 av m.fl. (mp) Avveckling av ett kärnkraftsaggregat i Den målsättning som accepterat, nämligen att kärnkraften i skall vara avvecklad innebär en kompromiss mellan å ena sidan det hopp som en stor del av befolkningen hyser om möjliga avveckling och å andra sidan industriella intressens önskan att bevara denna metod för energiutvinning. Till och med för att uppfylla denna kompromiss, är det valda programmet att inleda med två reaktorer en alldeles för långsam takt - det skulle i själva verket bli fråga om en sentida avveckling. Val av en Barsebäcksreaktor för avvecklingens första fas Det finns ett antal, tungt vägande skäl för att stänga en av Barsebäcksreaktorern a: En omedelbar stängning av en reaktor skulle göra programmet för kärnkraftsavveckling tydligt för folk och dess industri. Det finns nämligen fortfarande krafter som verkar för ett hävande av avvecklingsbeslutet. En omedelbar stängning av en reaktor skulle ge värdefulla erfarenheter som kan utnyttjas vid stängningen av andra svenska reaktorer. Speciellt gäller detta elförsörjningen, men också sanering, nedmontering och rivning av byggnader. Valet av en Barsebäcks-reaktor skulle till hälften nedbringa risken av en kärnkraftsolycka i det mycket folktäta området runt . Städerna , , , och samt en folkrik landsbygd berörs, adekvata utrymningsplaner saknas och vid en olycka skulle mycket stora skador orsakas. Av reaktorer torde nr 1, som varit i drift , vara det lämpligaste valet och vi föreslår därför denna. Dock kan det tänkas att teknisk expertis finner att nr 2, som varit i drift , borde prioriteras och ett sådant val skulle också ligga i linje med intentionerna i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skall avvecklas . () ()
mot · GD02N420 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:N420 av och (båda c) Rätten att transitera elenergi I senaste utgåvan av EKOVISAM 89, vilken utges av och som innehåller rekommendationer om avräkningspriser och övriga villkor för samköming med mindre elproduktionsanläggningar upp till 1 500 kW, finns också en rekommendation om hur transitering av el bör hanteras av medlemsföretagen. Vad gäller transitering av el innehåller EKOVISAM 89 en formulering som tycks innebära att transitering endast bör tillåtas från verk till en enda kund inom ett distributionsområde. Dessutom föreslås i EKOVISAM 89 att distributionsföretaget skall ta ut en närmast oskälig årlig administrationsavgift för besväret att transitera elen, utöver nätkostnaden, som helt korrekt skall beräknas till självkostnadspris. Problem med vägrad transitering eller oskäligt pris kan inte accepteras. Allmän rätt till transitering ger också elproducenterna möjlighet att förhandla med flera presumtiva köpare jämfört med nuvarande monopolsituation med bara en tänkbar köpare, den som har områdeskoncessionen. Inför introduktionen av vindkraft i med olika ägarformer är det viktigt att frågan om rätten att transitera el löses genom tvingande lagstiftning. Det gäller att utnyttja rationella lösningar, som kan påskynda den angelägna introduktionen av ren förnybar vindkraftsproducerad el. har ena parten, distributörerna inom , ett ytterst starkt överläge vid förhandlingar. Uppkomna tvister bör då hänskjutas till , vid statens energiverk, för avgörande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring/komplettering i 1902:71 ellagen att allmän rätt att transitera elenergi till självkostnadspris införs.
mot · GD02N422 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N422 av () Etanolproduktion till län Den positiva syn på landsbygdens utveckling som redovisats i samband med skall leva kräver insatser från sida så att de stolta deklarationerna får ett innehåll. En konkret insats skulle härvidlag kunna ske genom att stimulera en utveckling av miljövänliga energikällor med jordbruksmarken som bas. Detta skulle få en rad positiva följdeffekter såsom ett mer miljövänligt och mindre sårbart energisystem, större lönsamhet inom lantbruksnäringen, sysselsättningstillfällen till landsbygden och en bättre bytesbalans gentemot omvärlden. I län har intresset från lantbrukets sida att prova alternativ produktion på varit stort. Ett exempel är den salixproduktion, inklusive teknikutveckling på området, som pågår. Ett annat exempel är den ökande arealen som tas i anspråk för linodling. Även på detta område utvecklas teknik och produkter. Etanol har som drivmedel en rad miljöfördelar. Det finns enligt min mening starka skäl att komplettera övrig utveckling inom län med en fullskaleanläggning för etanolproduktion. Anläggningen skulle hamna i ett geografiskt område som skulle kunna utvecklas till ett centrum i landet för alternativ energiproduktion med lantbruket som bas. Länets centrala läge ger också, som en extra fördel, korta distributionsavstånd, vilket också är en stor miljöfördel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till placering av en fullskaleanläggning för etanolproduktion i län.
mot · GD02N423 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N423 av m.fl. (s) Landsbygdens elektrifiering I årets budgetproposition har inte regeringen tagit upp medel till anslaget "Främjande av landsbygdens elektrifiering. Förvisso har man fullgjort en god insats som var avsikten med stödet, men i glesbygder finns alltjämt helårsbostäder som saknar el för ljus, kraft och värme. I många fall rör det sig om bosättningar i bygder där vattenkraften byggs ut. För de boende kan det då te sig egendomligt att inte ha tillgång till elkraft för sina egna behov. Elektrifieringen av de återstående helårsbebodda gårdarna som saknar elanslutning bör inte bedömas som en isolerad fråga. Den bör ses i ett vidare perspektiv där målsättningen är en förbättrad teknisk och social struktur i glesbygder. Att förbättra förhållandet för befolkningen i berörda glesbygder är ett riksintresse. Det är ett led i -90. Från allmän synpunkt är det av stort värde att kunna bibehålla en fast bosättning i utpräglade glesbygdsområden. Från försvars- och räddningssynpunkt är det värdefullt att ha en fast befolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden. Enbart i och saknar ca 50 fastigheter med fast bosättning elkraft. En avslutning av elektrifieringen beräknas kosta ca . För att säkerställa en tillfredsställande elförsörjning i glesbygd har staten , i samband med eldistributionens strukturförändring, gett bidrag till upprustning av dåliga elnät. För några kommunala/lokala elverk, som tagit över nedslitna och olönsamma elnät, har de påbörjade statliga upprustningsprogrammen inte kunnat fullföljas på grund av otillräckliga anslag. För och Ljusnarbergs kommunala energiverk beräknas slutupprustningen kosta . och statens energiverk har på olika sätt betonat vikten av att arbetet med landsbygdens elektrifiering fortsätter. Regeringen tillsatte en utredning om kraftföretagens vinster. Om utredningen finner att vinsterna är betydande bör lämpliga åtgärder för att vinsterna skall komma samhället till del redovisas. En sådan åtgärd skulle enligt vår uppfattning vara att en del av eventuella vinstmedel används för att finansiera elektrifieringen av de helårsbostäder som återstår. Om utredningen inte visar att möjliga medel finns, menar vi att regeringen ånyå bör pröva om anslag till landsbygdens elektrifiering kan tillföras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel till landsbygdens elektrifiering. () ()
mot · GD02N426 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:N426 av m.fl. (mp) Motorbränslen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90.T220 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att minska förbrukningen av fossila bränslen i bl.a. vägfordon, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättningen vad gäller medelsförbrukningen av bensin för personbilar bör sänkas till högst /mil , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att snabbt utveckla såväl eldrift som drift med biogas hos vägfordon. () () () () gotab 96103, 1990
mot · GD02N427 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:N427 av m.fl. (m) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo773 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att oljeförbrukningen skall minskas till en nivå motsvarande av den svenska energiförbrukningen. () () ()
mot · GD02N428 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:N428 av m.fl. (m) Kärnkraften beslöt 1988 att avvecklingen av kärnkraften skall inledas redan under åren 1995-96 genom att två reaktorer stängs. Med största sannolikhet innebär detta beslut att en eller möjligen bägge reaktorerna i stängs. Riksdagsmajoriteten har däremot brutit mot resultatet av folkomröstningen om kärnkraften . Folkomröstningens utslag var att reaktorerna skall nyttjas så länge de uppfyller säkerhetskraven och att avvecklingstakten skall bestämmas med hänsyn till sysselsättning och välfärd. Effekterna av en förtida avveckling blir särskilt kännbara för . Den teknik som måste används för att ersätta energiproduktion vid en reaktor i kommer att leda till försämrad miljö. De redan nu stora miljöproblemen i skulle således förvärras ytterligare. Risken för skogsskador ökar. Havsmiljön försämras ännu mera. Remissvaren på den så kallade tvåreaktorutredningen som var underlag för propositionen var med få undantag mycket kritiska. varnade för ökade hälsorisker från bland annat radon och mögel vid en tidig kärnkraftsavveckling. varnade för en storsatsning på kol. Koldioxidutsläppen i skulle öka om dagens kärnkraftselektricitet ersatts med elektricitet från kolkondenskraftverk. Den enda realistiska ersättningen för den bortfallande elproduktionen är olje- och kolkondenskraftverk samt koleldade värmekraftverk. Detta kommer att leda till ökade luftföroreningar och stora mängder aska, slagg och annat avfall. Om två reaktorer som producerar el avvecklas och ersätts med kolkondenskraftverk som är utrustade med modern reningsutrustning, innebär det att svavelföroreningarna i luften ökar med . Även kväveföroreningarna kommer att öka med samma volym. Avsvavlingsresterna från denna kraftproduktion skulle komma att uppgå till . Flygaskan skulle väga . Slagg och bottenaska skulle väga . Det uppstår omfattande lokala miljöproblem kring kolkondenskraftverk. Många av restprodukterna är giftiga och deponeringen av dessa måste därför ske på ett betryggande sätt om inte grundvattnet skall förgiftas. Kostnaderna för en förtida avveckling kommer att bli mycket kännbara. Bara för en Barsebäcksreaktor beräknas medborgarna förlora sammantaget Mot. De höjda elpriser som blir följden kommer att N428 drabba konsumenterna hårt. Ironiskt nog drabbas inom industrin framför allt de mest miljövänliga processerna till exempel kemisk-mekanisk massa. Såväl miljömässiga som rent ekonomiska skäl talar således för att folkomröstningens beslut fullföljes, och att en förtida avveckling avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förtida avveckling av vissa kärnkraftsreaktorer. () () 1* 1989/90.