ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sk817 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk817 av och (båda m) Den särskilda fastighetstaxeringen Det nuvarande fastighetstaxeringssystemet bygger på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa intervaller. Dessa har varit . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Nästa skulle alltså egentligen ägt rum 1986. Genom skilda riksdagsbeslut framflyttades taxeringen och har skett beträffande hyreshus, industri-, exploaterings- och specialenheter, 1990 beträffande småhus och 1992 beträffande lantbruksenheter. mellan de allmänna fastighetstaxeringarna kan ny taxering ske om fastigheternas beskaffenhet påtagligt ändrats t.ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas först vid de allmänna fastighetstaxeringarna. Sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering har marknadsvärdet fallit på flera fastighetstyper och på många enskilda fastigheter. Det vid 1984/fattade beslutet om fritt handredskapsfiske innebar inte enbart ett allvarligt ingrepp i den enskilda äganderätten. Det innebar också att marknadsvärdet för fastigheter, vars ägare försörjt sig på fiske kombinerat med jordbruk minskat i värde. En omtaxering av dessa fastigheter års allmänna fastighetstaxering framstår därför som nödvändig. Vi föreslår därför att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskild fastighetstaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GD02Sk818 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk818 av m.fl. (s) Val av taxeringsnämnd m.m. Enligt gällande lagstiftning utser kommunerna taxeringsnämnd, allmän fastighetstaxeringsnämnd och särskild fastighetstaxeringsnämnd. Bestämmelserna återfinns i taxeringslagen (1956:623) och fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Enligt 17:7 fastighetstaxeringslagen skall val av ledamöter och suppleanter (i allmän fastighetstaxeringsnämnd) förrättas före utgången av december månad andra året före det år då allmän fastighetstaxering äger rum. När det gäller särskild fastighetstaxeringsnämnd skall enligt 25:5 de förtroendevalda ledamöterna och suppleanterna utses för en period om ett taxeringsår. har till kommunerna ansett att det av praktiska skäl är lämpligt att samma personer förordnas som ledamöter i den särskilda fastighetstaxeringsnämnden som i den allmänna fastighetstaxeringsnämnden . Oaktat kommande organisation för taxering av fastigheter bör reglerna för val av såväl allmän som särskild fastighetstaxeringsnämnd samordnas så att kommunerna utser en fastighetstaxeringsnämnd som svarar för de uppgifter som är uppdelade på allmän resp. särskild fastighetstaxeringsnämnd. Det finns inga vägande skäl för att ha speciella valregler för särskild fastighetstaxeringsnämnd jämfört med taxeringsnämnd. Enligt 6 §, jämfört med 5 §, taxeringslagen skall val av ledamöter och suppleant i taxeringsnämnd avse en period av tre taxeringsår räknat då val i hela riket av kommunfullmäktige ägt rum. valåret tar kommunfullmäktige ställning till den särskilda fastighetstaxeringsnämndens sammansättning. I praktiken sker det en upprepning av det beslutet ytterligare två gånger . Detta innebär endast en administrativ merbelastning för kommunerna och skatteförvaltningen. Därför bör taxeringslagens bestämmelser om 3-årig mandatperiod överföras till att gälla även inom fastighetstaxeringslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ändring av fastighetstaxeringslagen (1979:1152). () () () () 1989/90 Sk818
mot · GD02Sk819 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk819 av och (båda c) Preliminärskatteuttaget vid B-skatt Enligt riksdagsbeslut skall inkomstskatten sänkas för inkomster . och för inkomster därutöver . För inkomsttagare med B-skatt sker emellertid ingen skattesänkning vad gäller den preliminära skatten. Av utsända B-skattesedlar framgår att skatteuttaget i normalfallet, liksom tidigare, motsvarar föregående års slutliga skatt, ökad . I information från meddelas att skattemyndigheterna redan hade påbörjat skatteberäkningen när de nya reglerna blev kända, varför beloppen kan vara felaktiga. Det förutskickas också att eventuella jämkningsärenden kan komma att ta särskilt att behandla. Vi finner det anmärkningsvärt att myndigheterna i fall som detta inte prioriterar serviceinsatser avseende den enskildes möjlighet att betala in rätt skattebelopp. Eftersom det är uppenbart att personer med B-skatt missgynnas jämfört med andra, måste i vart fall en kompensation ske i samband med den slutliga skatten. Ett rimligt krav är att räntan på överskjutande skattebelopp, motsvarande beslutad skattesänkning, skall vara i nivå med gällande inlåningsränta på bank. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om kompensation för inkomsttagare med B-skatt.
mot · GD02Sk820 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk820 av () Fastighetstaxeringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo222 hemställs att beslutar att uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter till 1996.
mot · GD02Sk821 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk821 av () Kvittningsförbud vid tvångssparande 1989/90 Sk821-830 majoritet bestående av socialdemokrater och centerpartister har som bekant beslutat att svenska folket skall drabbas av s.k. tillfälligt sparande. har motsatt sig detta tvångssparande och föreslår att det avskaffas. Men i gällande lag används just detta begrepp trots att det är vilseledande i alla avseenden. Detta "tvångssparande" är en hybrid mellan skatt och sparande, som leder till bl.a. följande orimliga konsekvens. Om den inbetalda preliminärskatten inte räcker till för den totala slutliga skatten blir resultatet följande: Steg 1: Staten "tillgriper" automatiskt den enskilde medborgarens sparbelopp för att täcka sin egen skattefordran. Steg 2: Staten har därefter rätt att skicka kronofogden på den enskilde medborgaren för tvångsindrivning av det sparbelopp som staten tillgripit. Steg 3: Slutligen ska staten till den enskilde medborgaren återbetala det sparbelopp som staten tvångsindrivit. Denna ordning är helt oacceptabel eftersom den bygger på ett orimligt regelsystem som kanske även strider mot grundlagen. Dessutom skapas en idiotisk rundgång. Saken blir inte bättre av att finansministern i uttryckligen förklarat att detta är en naturlig ordning. Det föreligger uppenbarligen ett stort behov av lagändring och en sådan är lätt att åstadkomma. Så sker enklast genom att införa en specialregel med förbud för staten att genom någon form att tvångskvittning lägga beslag på den enskilde medborgarens sparbelopp enligt lagen om tillfälligt sparande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om tillfälligt sparande att kvittningsförbud införs vid tvångssparande. 1 1989/90.
mot · GD02Sk822 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk822 av och (båda fp) Kontobesked om tvångssparande beslutade en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokraterna och om införande av ett tvångssparande. Beslutet trädde i kraft . Trots upprepade försök från bl.a. sida att avskaffa tvångssparandet har detta inte lyckats. dras ett belopp från lönen för alla anställda, och egenföretagare har att regelbundet inbetala sitt tvångssparande. är rutinerna ändrade beträffande redovisningen av detta tvångssparande. redovisades beloppet på lönebeskedet. men är summan för tvångssparande inbakad i skatten. (Därmed är vårt påstående bekräftat att tvångssparandet är en skatt). Tillvägagångssättet att dölja tvångssparandet i skattesumman är anmärkningsvärt i sig. Det liknar en smygdebitering. Dessutom upplyser det inte den betalande om hur stor summan är vid varje inbetalning. Om regeringens ambition är att den sparade summan skall återbetalas borde emellertid kontobesked lämnas regelbundet till alla tvångssparare. borde vara ett minimum. bör uttala detta som sin mening. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regelbundna kontobesked till alla tvångssparare.
mot · GD02Sk823 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk823 av () Folkbokföring på entreprenad har beslutat att ansvaret för folkbokföring skall överföras från pastorsämbeten till staten. Det har visat sig vara svårare att organisera den nya folkbokföringen än vad regeringen förmodligen räknade med, när propositionen om ändringen presenterades för . I debatten om folkbokföringen framförde jag det förslaget att pastorsämbeten i vissa fall även i fortsättningen skulle kunna åta sig folkbokföringen på entreprenad. På åtskilliga platser i landet vore det både enklare och ur allmänhetens synpunkt mer lättillgängligt om pastorsämbetet - i stället för eller lokala skattemyndigheten - representerade folkbokföringsmyndigheten. Enligt min mening är det angeläget, att den möjligheten nu prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i vissa fall uppdra åt pastorsämbeten att på entreprenad även i fortsättningen åta sig folkbokföringsuppgifter.
mot · GD02Sk824 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk824 I en centermotion av m.fl. föreslås ett antal åtgärder för att stärka rättstryggheten inom taxeringsprocessen. pågår ett beredningsarbete inom () för att inrätta ett centralt koncernregister som en del av det centrala skatteregister som förs av RSV. Registret skall användas som stöd för samordnade, planmässiga revisioner. Det är meningen att dotter- och s.k. intresseföretag vid inkomsttaxeringen skall lämna uppgift om ägarförhållanden inom koncernen. I det nya riksomfattande koncernregistret kommer uppgifter om tiotusentals företag att registreras. På vilket sätt dessa uppgifter skall inhämtas är ej slutgiltigt bestämt. har krävt en begränsning av företagens uppgiftslämnande. Dessutom har vi i datamotioner och utredningar hävdat att uppgifter insamlade för ett ändamål inte skall användas för andra ändamål. Ej heller skall information insamlas i "förebyggande" syfte. "Bra att (^'uppgifter kan vid senare användning mista sin aktualitet eller vara direkt felaktiga vilket är en risk ur rättssäkerhetssynpunkt. Syftet med det nya registret är att underlätta taxeringsrevision. vill myndigheten samla uppgifter om företag som stått i relation till det reviderade företaget. Med hjälp av ADB-tekniken skulle stora mängder information lagras och bearbetas. Utgångspunkten måste vara att beslut i samband med en taxeringsrevision grundas på material som inhämtas vid revision i resp. företag. Detta är det enda acceptabla ur rättssäkerhetssynpunkt. Denna regel gäller även brottsutredningar. Förhållandet att det gäller skatterevision får inte leda till införande av en annan rättsprincip. Varje revision är begränsad till en viss juridisk person och skall leda fram till ett beslut beträffande denne. Någon förspaningsverksamhet får således inte bedrivas som ett led i rutinkontroll av beskattning och uppgiftsskyldighet som taxeringsrevision skall vara. Registret i fråga bör inte tillåtas vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ett centralt koncernregister. 1989/90 Sk824
mot · GD02Sk825 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk825 Likformiga regler för skatterevision Skatterevision hos företag är omgärdat av betydligt strängare regler än när det gäller enskilda. Skatterevision hos enskilda kan företas utan att någon misstanke om skattebedrägeri föreligger, medan betydligt kraftigare krav ställs när det gäller företag. Det är därför en angelägen rättssäkerhetsfråga att reglerna för enskilda får en utformning likartad den som gäller för företag. med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda möjligheterna att få likartade regler för skatterevision hos enskilda som hos företag.
mot · GD02Sk826 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk826 av () Kvarskatteavgift för aktiebolag Aktiebolag har skyldighet att erlägga kvarskatteavgift på fyllnadsinbetalningar som görs mellan . Aktiebolag kan ha räkenskapsår som avslutas , , eller . Myndigheterna ser helst att räkenskapsåret avslutas . Ett företag kan därför ändra räkenskapsåret så att avslutning sker utan tillstånd. Omläggning från räkenskapsavslut till annat datum kräver dock tillstånd. Aktiebolag som har valt att avsluta sina räkenskaper straffas nu genom att de endast får på sig för att upprätta ett preliminärt bokslut och göra en preliminär skatteberäkning. för bolag som valt annat bokslutsdatum är betydligt längre. Detta kan leda till att bokslutsarbetet forceras och att omotiverade slarvfel uppstår. Det föreligger även risk för sämre värdering än vad som hade blivit om man haft tid på sig. Det är inte omotiverat att kräva att företag som underlättar myndigheternas arbete åtminstone skall få minst lika för varulagervärdering och annat bokslutsarbete som krävs för att kunna beräkna den på räkenskapsårets belöpande skatten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i uppbördslagen att kvarskatteavgift ej skall tas ut för aktiebolag, och andra företag, med bokslutsdatum på fyllnadsinbetalningar som görs .
mot · GD02Sk827 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk827 av och (båda m) Fastighetstaxeringen Fastighetstaxeringen är en omfattande procedur i svensk skatteförvaltning. Den kräver mycket stora resurser i form av datorstöd och expertmedverkan från olika myndigheter och organisationer. Kostnaderna blir därmed också omfattande. Det är inte bara moderata samlingspartiet som talar om en förändrad och mera rättvis villabeskattning. Vi moderater vill gå ett steg längre och över huvud taget ifrågasätta om det skall finnas en villabeskattning. Vi vill slopa fastighetsskatten. Vi vill avveckla förmögenhetsskatten. Vi vill omgående avveckla förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i små och medelstora företag. Exemplen är många på att fastighetstaxeringsvärdena kommer att spela en mindre roll . Det svenska skattesystemet måste utformas på så sätt att människorna kan känna lojalitet mot detsamma. Det är därför nödvändigt att beskattningsreglerna blir lättfattliga och överskådliga. Fastighetstaxeringen är ett typexempel på ett krångligt och tekniskt utformat beskattningsförfarande. Den sker över människornas huvud. Den tekniska utformningen gör nämligen att det är svårt att påverka och förändra. Lojaliteten mot skattesystemet skulle klart försämras om man övergick till en rullande fastighetstaxering med en årlig omräkning av värdena i förhållande till index. Vi menar att fastighetstaxeringens tid är ute. Det är sannerligen hög tid att ifrågasätta detta kostsamma system. Vi vill leva upp till talet om att svenska folket skall sig självt beskatta. Vi avvisar alla tankegångar på att en dator skall tala om för oss hur mycket villan är värd. Ett skattesystem i tiden skall inte belastas med fastighetstaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om avveckling av fastighetstaxeringssystemet.
mot · GD02Sk829 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk829 av m.fl. (m) Taxeringsreglerna för skärgårdsfastigheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo420 hemställs att hos regeringen hemställer om översyn av taxeringsreglerna för skärgårdsfastigheter och andra fastigheter i attraktiva områden. () () () () () () ()
mot · GD02Sk830 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk830 av m.fl. (c) Taxeringen av jordbruksfastigheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo246hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter. () () () () () gotab 99996, 1990
mot · GD02Sk831 · 1990-01-25 00:00:00 — 7. att hos regeringen begär förslag om att ett fristående ombud skall föra det allmännas talan i skatteprocesser, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förtryck av inkomstuppgifter på blankett för förenklad deklaration, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av inbetalningstider m.m. utifrån skattebetalarnas förhållanden, 10. att hos regeringen begär förslag om skärpta regler för eftertaxering, 11. att hos regeringen begär förslag om ökad rättssäkerhet vid påförande av skattetillägg och förseningsavgifter, 12. att hos regeringen begär förslag om ändrade bestämmelser gällande betalningsskyldighet för uppdragstagares skatt samt om ändring av arbetsgivarbegreppet, 13. att beslutar återinföra de ursprungliga reglerna för generalklausulen i lagen om skatteflykt, 14. att - därest yrkande 13 inte bifalles - beslutar upphäva lagen om skatteflykt, 15. att beslutar att upphäva bevissäkringslagen för skatte- och avgiftsprocessen. () () () () Ersättning får beviljas endast till den del det är oskäligt att kostnaden bärs av den skattskyldige med hänsyn till samtliga följande faktorer: 1. sakens beskaffenhet, 2. kostnadens storlek, 3. ärendets eller målets handläggning, 4. ärendets eller målets utgång, 5. den skattskyldiges personliga och ekonomiska förhållanden, 6. omständigheterna i övrigt. () ()
mot · GD02Sk832 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk832 av och (båda fp) Fyllnadsinbetalning av skatt kunde såväl juridiska sorn fysiska personer senast den 30/4 fullgöra fyllnadsinbetalning av skatt, därest man fått reda på att den under kalenderåret innan erlagda källskatten varit för låg. för juridiska personer och för fysiska personer har detta datum framflyttats till den 18/1 efter kalenderårets utäng. I svar på frågor i den 24/10 1989 och den 23/1 1990 har finansministern meddelat, att han inte avser att föreslå någon ändring på de nu införda, nya reglerna. Dessa är dock så obekväma för den enskilde skattebetalaren att det måste ifrågasättas om de ej bör ändras och detta trots att ett fribelopp om maximum . fortfarande må utan straffavgift inbetalas den 30/4. har dock världens högsta skattetryck och mot den bakgrunden finns ingen anledning att därutöver belasta skattebetalarna med ytterst obekväma regler för skattens inbetalande. den 18/1 är det ytterst osäkert om den enskilde deklaranten fått tillgång till alla uppgifter från svenska banker, andra kreditinstitut och företag beträffande finansiella utgifter, inkomster och kapitalbehållningar. Vidare har vederbörande med säkerhet inte fått några lönebesked från sina arbetsgivare, som inte är skyldiga lämna dessa förrän . Slutligen har deklaranten ännu inte upprättat sin självdeklaration, vilket han är skyldig göra först den 15/2. Han svävar alltså den 18/1 i viss okunnighet om alla de faktorer som påverkar hans skyldighet att inbetala fyllnadsskattebelopp. I sitt svar på frågorna påpekade finansministern, att staten inte har anledning att ge medborgarna räntefri kredit ända fram till den 30/4, och att den effektiva räntan på straffavgiften inte är högre än . Men större delen av detta syfte kan uppnås ändå, om man t.ex. valde tidpunkten den 18/2 som sista tillåtna inbetalningsdatum utan straffavgift. För tidsrymden 18/2-30/4 kunde ju nu gällande straffavgift bibehållas, varigenom staten fick kompensation för 2 1/2 månads för sen inbetalning i stället för 3 1/2. Genom en sådan framflyttning skulle alla skattebetalare kunna beräkna storleken av sina eventuella fyllnadsinbetalningar med stöd av fullständiga uppgifter, något som de absolut inte har den 18/1 . Statens ränteförlust förefaller motiverad, i synnerhet om hänsyn tages till de mycket stora belopp, som varje skattebetalare i dock rätt tidigt betalar in via sin normala källskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att ändra sista dag för fullgörandet av fyllnadsskatteinbetalning från nu gällande datum till det för skattebetalarna lämpligare datumet . () () 1989/90 Sk832
mot · GD02Sk833 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk833 Taxeringen av tomter som upplåtits mot långtidskontrakt pågår taxering av bostads- och fritidsfastigheter, därmed också av tomter som upplåtits mot långtidskontrakt. Det är relativt vanligt förekommande att dessa arrenderats ut med upp till löptid och med mycket låga ej indexreglerade arrenden. Detta medför i sin tur att dessa tomter får en skattebelastning till följd av höga taxeringsvärden som väsentligt överstiger den upplupna arrendesumman. Detta förhållande är självfallet orimligt. Det har vid tidigare taxeringar - i avsaknad av fastställda regler - fått en skiftande men ofta välvillig individuell behandling i olika taxeringsnämnder. Fasta regler och instruktioner bör därför tillskapas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utfärda instruktioner och direktiv som eliminerar de i motionen nämnda missförhållandena beträffande taxeringen av tomter som upplåtits med långtidskontrakt.
mot · GD02Sk834 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk834 av () Kvarskatteavgifter Enligt SFS 1988:1525 lag om ändring i uppbördslagen 27 § 3 mom. utgår kvarskatteavgift på överskjutande skatt som betalats efter men taxeringsåret av det överskjutande beloppet. påförs dock icke denna kvarskatteavgift. För undvikande av kvarskatteavgift skall alltså den skatteskyldige ha gjort tillräcklig fyllnadsinbetalning av preliminär skatt. Denna stadgade tidsgräns är av flera skäl olämplig. Så tidigt har många arbetstagare ännu inte erhållit kontrolluppgifter från arbetsgivare och andra med besked om storleken av sina löneinkomster för inkomståret. Inte heller har bankernas räntebesked för inkomståret gått ut till alla kunder. Senaste datum för erläggande av sådan fyllnadsinbetalning av preliminär skatt som här avses, det vill säga för belopp som överstiger , bör därför i stället fastställas till taxeringsåret. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att senaste datum för inbetalning av preliminär skatt för undvikande av kvarskatteavgift fastställs till året efter inkomståret.
mot · GD02Sk835 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk835 I taxeringslagen 8 § fastställs de regler som gäller för valbarhet för både ordförande samt ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnden. Där sägs att man är valbar för dessa uppdrag om man är svensk medborgare, myndig, , inte har förvaltare eller är i konkurstillstånd. Bestämmelsen om svenskt medborgarskap innebär att många kommuninnevånare är uteslutna från detta uppdrag. Utländska medborgare kan bli ledamöter i socialnämnd eller skolstyrelse men alltså inte i taxeringsnämnd. I vissa kommuner är invandrare, de flesta av dem utländska medborgare. Det är inte rimligt att de skall vara uteslutna från förtroendeuppdrag i taxeringsnämnder när andra förtroendeuppdrag är öppna fördem. En ändring av taxeringslagen bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt regeringen att återkomma med förslag till ändring av 8 § taxeringslagen.
mot · GD02Sk836 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sk836 Vid fastighetstaxering av jordbruksfastigheter används en mycket begränsad försäljningsstatistik för att fastställa aktuell prisnivå på jordbruksfastigheter. S.k. släktförvärv ingår inte i statistiken. De representerar oftast en noggrann och korrekt bedömning av ett rimligt avkastningsvärde på fastigheten. Denna bedömning är gjord för att åstadkomma rättvisa mellan syskon vid t.ex. arvsskifte och ge möjlighet för den som övertar driften att kunna fullfölja förvaltandet av jordbruksfastigheten på rimliga ekonomiska villkor. Vid en mer omfattande försäljning av jordbruksfastigheter är det troligt att prisnivån skulle närma sig denna nivå. Det är därför principiellt felaktigt att inte medtaga dessa släktförvärv vid fastställandet av prisnivån på jordbruksfastigheter. Släktförvärven borde i stället vara den grund på vilken prisbedömningarna vilar. Enstaka försäljningar till höga priser borde tillräknas lågt värde i statistiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur prisnivån på jordbruksfastigheter i samband med fastighetstaxering bör fastställas.