mot · GD02Ju607 · 1990-01-16 00:00:00 — Offren är ofta känsliga och tystlåtna barn med låg självkänsla. De som mobbar vill dominera andra och visar ofta aggressivitet. Det kan vidare konstateras att det är skillnad på mobbning och vanligt bråk. Det är även skillnad på direkt mobbning, öppna angrepp på offret och indirekt mobbning, utfrysning och isolering. Av en undersökning framgår att var tionde elev i den svenska skolan mobbas. Forskningsresultatet visar att det finns ett klart samband mellan mobbning och senare kriminalitet. Vem är gärningsman resp. offer? Studier utförda visar att många gärningsmän som begått våldsbrott med dödlig utgång, varit alkoholmissbrukare och ibland också varit kända som tidigare kriminella och ofta psykiskt sjuka. Endast ett fåtal av gärningsmännen bedömdes som helt friska. Hälften av dem dömdes till sluten psykiatrisk vård. Det är dock en relativt liten grupp personer som står för en stor del av de anmälda våldsbrotten. Antalet återfallsförbrytare inom denna krets är stort. Gatuvåldet utövas nästan uteslutande av yngre män. Var man bor och hur man lever är två viktiga faktorer när det gäller att få en uppfattning om vem som blir brottsoffer. En stadsbo lever t.ex. farligare än en som bor på landet. Yngre män, andra generationens invandrare och ensamstående kvinnor utgör andra riskgrupper. Den som umgås i kriminella kretsar är också mer utsatt för våld. 6.1 Folkkampanj mot våldet I det följande framlägger vi ett antal förslag som syftar till att motverka och begränsa våldet i samhället. Det bör emellertid betonas att nyttan av de olika föreslagna åtgärderna beror på de enskilda människornas vilja och förmåga till ett engagemang mot våld. Det är därför som vi - redan inledningsvis föreslagit resurser för att genomföra den folkkampanj mot våldet, som på initiativ beslutat om. Den allmänna inriktningen som en sådan kampanj enligt vår mening bör ha, har beskrivits tidigare. För att kampanjen skall bli verkningsfull krävs att särskilda medel anslås. Därutöver bör allmänna arvsfonden kunna bidraga med stöd. Vi föreslår för detta ändamål i ett första steg. Detta bör ges regeringen till känna. Rotlöshet och normupplösning är en grogrund för våldet. Sambanden centralisering - rotlöshet - bristande social kontroll och sociala problem måste därför stå klara och bilda utgångspunkt för bl.a. regionalpolitiken. det viktigt att hindra nya koncentrationsvågor och istället föra en politik som utvecklar hela landet. driver en regionalpolitik som aktivt utvecklar hela landet. Det är viktigt att människor känner närhet och gemenskap och själva kan påverka besluten som rör deras livsmiljö. Omflyttningen har lett till ökade sociala problem i såväl glesbygd som tätort. I de större tätorterna måste främst förorterna få en bättre social struktur med både bostäder och arbetsplatser. Lokala anläggningar för ungdomsaktiviteter är också viktiga för att inte ungdomar skall söka sig till anonyma miljöer i cityområden. Vad som här anförts om regionalpolitikens betydelse för att förebygga brott bör ges regeringen till känna. 6.3 Stärk föräldra- och vuxenrollen Vuxna måste agera på ett tillräckligt konsekvent och tydligt sätt i förhållande till barn och ungdomar. Det behövs vuxna, av båda könen, som goda förebilder. Många ungdomar som har problem saknar manliga förebilder. De ensamma mammorna kan inte vara både mamma och pappa. Ett projekt att finna nya pappor till vilsna ungdomar har startats i ; män som engagerar sig i ungdomarnas liv och stödjer dem när det behövs. Liknande projekt bör initieras på andra håll i landet. Detta bör ges regeringen till känna. Föräldrarna måste alltid ha huvudansvaret för att barn och ungdomar lär sig att känna respekt för andra människors liv och egendom. I problemfyllda familjer med mycket störda funktionssätt krävs ett omfattande stöd från de sociala myndigheternas sida. Det gäller familjer med grava missbruksproblem och kriminell belastning. Ett stöd från samhällets sida ersätter dock inte stöd och hjälp från släkt och vänner. Redan tidigt kan man ofta se och förstå vilka barn som löper risk att fara illa och därför måste de samhälleliga insatserna sättas in . Det är enligt vår mening viktigare att aktivera de naturliga sociala nätverk som finns omkring en familj än att genom olika myndighetsåtgärder lösa familjens problem. En ny metod som prövats som alternativ till samhällsvård är att socialsekreterarna skriver kontrakt med problembarnets föräldrar. Ett kontrakt som innehåller föräldrarnas egna förslag till lösningar. Avsikten är att få föräldrarna engagerade i barnens situation. Denna och liknande nya vårdformer som syftar till hjälp till självhjälp bör, med utgångspunkt i de erfarenheter som redan finns, ytterligare utredas för att kunna komma till användning i större skala. Vi kräver därför att nya vårdformer som alternativ till samhällsvård utreds, vilket bör ges regeringen till känna. Barnen och ungdomarna behöver sina föräldrar och det är viktigt att vi har en familjepolitik som stöder familjen. Föräldrarna måste själva få betämma hur barntillsynen skall ordnas. Införandet av vårdnadsbidrag är ett led i en familjepolitik som bygger på frihet för föräldrarna att själva välja lämplig omsorgsform. framlägger yrkande om detta i annat sammanhang. 6.3.4 Underrättelse om brott, närvaro inför rätta Föräldrarnas vetskap om sina barns förehavanden är mycket viktig och det är därför angeläget att regeln upprätthålls att föräldrar underrättas om när deras barn gripits för något brott. Det är också mycket viktigt att föräldrar är närvarande när barn och ungdomar förhörs av åklagare eller polis och när eventuellt brottmål behandlas vid domstolen. Domstolar och myndigheter bör aktivt verka för detta. Detta bör ges regeringen till känna. Det saknas någon uttrycklig reglering om föräldrars skadeståndsansvar. Vårdnadshavare till underåriga barn kan dock bli ansvariga för skador som barnet vållar under förutsättning att de - vårdslöst eller uppsåtligen - brustit i sin tillsynsplikt. Det har blivit allt vanligare att minderåriga begår brott. Det finns därför anledning att utvidga föräldraansvaret. På så sätt skulle föräldrarna tvingas att ta mer aktiv del i de ungas fostran. Föräldrarna eller andra vårdnadshavare bör därför jämte den minderårige i betydligt större utsträckning än nu göras ansvariga för den minderåriges skadegörande handlande. En förebild för en sådan lagstiftning kan vara det system som finns i . Det är viktigt att BRÅs pågående utredningsarbete leder till snara åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter. Den har också en viktig fostrande roll, något som bör betonas. 6.4.2 Undervisning om värderingar Skolan måste mer uppmärksamt arbeta med normfrågor. Barnen måste tidigt lära sig att respektera de grundläggande rättsregler som råder, bl.a. i umgänget mellan människorna. Undervisningen bör i dessa frågor vara så konkret som möjligt. Undervisningen om droger och sambandet drogervåld måste också ges större utrymme och göras mer effektiv. Också förskolan har ett stort ansvar att lära barnen de grundläggande normer som är en förutsättning för vårt samhälle, inte minst vad gäller respekten för andra människor. Det är viktigt att dessa frågor bättre uppmärksammas i förskolelärarnas utbildning. För att undervisningen skall kunna bedrivas på så bra sätt som möjligt måste ledningen vara fast och konsekvent. Det är viktigt att samarbetet mellan lärare och föräldrar i praktiken kan fungera så att föräldrarna tidigt informeras om barnens eventuella frånvaro. Klasserna måste vara små för att eleverna skall kunna tillgodogöra sig undervisningen ordentligt. Vi har i annan motion framfört kravet på max. 25 elever i varje klass. Undersökningar visar att det finns klara samband mellan skolk, dålig skolanpassning och kriminalitet. Upprepad frånvaro från skolan är ofta den första tydliga signalen att barn har problem. Kontrollen av elevernas närvaro är därför viktig liksom att utreda orsakerna till den olovliga frånvaron. Skolpersonalen måste i större utsträckning få utbildning i hur skolan på bästa sätt tidigt kan gripa in och förebygga brott. 6.4.4 Ökat samarbete skola-socialtjänst Skolan har alltmer fått axla ansvaret för elevens sociala situation. I den rollen måste skolan och de sociala myndigheterna finna smidiga sätt att samarbeta för att på bästa sätt hjälpa barn och ungdomar. Ett sådant samarbete kan utvecklas på olika sätt, exempelvis genom att särskild personal inom avdelas för att stödja skolan i dess sociala funktion. På vissa orter har vidare särskilda samarbetsgrupper bildats mellan skolan, och polisen. Detta är ett tillvägagångssätt som visat sig vara mycket framgångsrikt och bör därför leda till efterföljd. Skolans och gemensamma ansvar för elevernas sociala utveckling bör anges i socialtjänstlagen och skollagen. Det är viktigt att t.ex. sekretesslagstiftningen har sådan utformning att samarbetet mellan berörda organ på detta område inte förhindras. 6.4.5 Utbildning i barns psykiska hälsa m.m. Det är viktigt att man på ett mycket tidigt stadium kan urskilja vilka barn som far illa och som kanske utsätts för sexuella övergrepp. För att hjälpa dessa barn måste skolpersonalens utbildning på dessa områden väsentligt förbättras. 6.4.6 Åtgärder mot mobbning Föräldrar och lärare måste bli mer medvetna om problemen med mobbning eftersom mobbning inte är något barnen kan hantera själva. Vuxna måste klart visa att mobbning inte accepteras. Effektiva åtgärder måste också sättas in när mobbning upptäcks. En landsomfattande kampanj mot mobbning, som en del av rikskampanjen mot våldet, bör övervägas. En liknande kampanj i norska skolor fick till resultat att mobbningproblemen minskade kampanjen bedrevs. Kampanjen bör leda till att varje skola utarbetar sitt eget program mot mobbning. Det är viktigt att skolvakter och rastvakter är aktivt engagerade för att upptäcka eller förhindra mobbning. Vad som ovan anförts om förebyggande åtgärder i skolan mot våldet bör ges regeringen till känna. har krävt att antagningen till skall öka. Polisbristen är alltjämt stor beroende på att den socialdemokratiska regeringen skurit ner polisutbildningen. Det är enligt vår mening nödvändigt med fler poliser, även om ett ökat antal poliser inte är tillräckligt för att kunna komma till rätta med brottsligheten. Det är klarlagt att det finns ett samband mellan antalet poliser och antalet uppklarade brott. Den tidsbrist som är en följd av det ansträngda läget för poliserna leder också till att många brott inte ens utreds. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att 800 poliser skall utbildas under nästa budgetår. Det tar innan en ökad intagning till förbättrar personalsituationen. Med hänsyn till detta och det allvarliga personalläge som råder är det mycket angeläget att även på öka antagningen av polisaspiranter. En tillfällig ökning som regeringen föreslår är enligt vår mening inte tillräcklig. Det är viktigt med en bred rekrytering till poliskåren. För att locka flera till polisyrket krävs bl.a. en bättre arbetsmiljö. I detta sammanhang vill vi betona att en ökad rekrytering bör äga rum bland kvinnor och bland invandrargrupperna. Den underdimensionerade polisutbildningen har lett till att vakansläget försämrats särskilt i storstadsområdena. Det krävs därför i dessa områden extra rekryteringsresurser. Vad som här anförts om behovet av en ökad rekrytering bör ges regeringen till känna. För att förstärka med fler poliser har begärt att ytterligare 200 polisaspiranter antas till . Vi ställer oss bakom detta angelägna krav. Detta bör besluta om. För att kunna genomföra denna utbildning krävs ett tillskott på 40 milj. kr. Polisutbildningen bör inte enbart ske på ett ställe i landet. Ett decentraliserat utbildningssystem skapar bättre förutsättningar för bra rekryteringar. Vi föreslår därför att det utreds om det är möjligt att förlägga delar av verksamheten vid till andra delar av landet. Vad som ovan anförts om möjligheten att förlägga polisutbildningen på annan ort bör ges regeringen till känna. För att förbättra rekryteringen och motverka avgångar är det mycket viktigt att personalfrämjande åtgärder får större utrymme. Vi föreslår därför att en mer medveten satsning görs på detta område. städer och parkeringsplatser, bättre och modernare utrustning, t.ex. tjänstebilar och teknisk apparatur, är exempel på angelägna åtgärder. Lokalerna är i många fall i dåligt skick och behöver rustas upp. En större satsning måste göras på fortbildning och vidareutbildning för poliserna. För personalfrämjande åtgärder föreslår vi att anvisas i budgeten. 6.5.4 Nya administrativa tjänster För att de utbildade poliserna ska kunna arbeta effektivare krävs även vidtagande av andra åtgärder. Polisiär personal bör därför så långt möjligt frigöras från uppgifter av administrativ natur. I budgetpropositionen föreslås att medel för administrativ personal tages från vakanta polistjänster. Detta är enligt vår mening en kortsiktig lösning. På måste nya administrativa tjänster tillskapas och bibehållas för att avlasta polisen. Vad här anförts bör ges regeringen till känna. För att lösa det direkta behovet av administrativ personal vid de polisdistrikt som saknar vakanta tjänster föreslår vi att anslås för att skapa nya administrativa tjänster inför /91. 6.5.5 Fler kvarters!områdespoliser Människors oro för att bli utsatta för våld och andra brott måste tas på allvar. Det är därför mycket viktigt att människor litar på att poliser finns. Deras närvaro verkar i hög grad brottsförebyggande och skapar förtroende mellan polis och allmänhet. En organisation med kvarters/områdespoliser kan i hög grad befrämja den goda samverkan mellan polisen, andra samhällsorgan och privata institutioner, som krävs för att förebygga brott och öka säkerheten på gator och torg. Här kan man särskilt nämna det pågående samarbete i som bedrivs för att hindra ungdomsbråken. Det system med kvarterspoliser som vi förordar har också betydande fördelar vad gäller samarbetet mellan skolan och polisen. Vad vi särskilt åsyftar är det betydelsefulla informationsarbete som polisen bedriver på skolorna. Denna verksamhet är värdefull då den ger naturliga kontakter mellan ungdomar och polis. Vad som här sagts om betydelsen av kvarterspolisens insatser bör ges regeringen till känna. Det har framkommit att den organisation som finns i polisdistrikten inte är helt tillfredsställande. Större flexibilitet behövs för att bättre ta till vara personalens kunnande och engagemang och för att bedriva verksamheten så effektivt som möjligt. återkommer i en särskild motion till dessa frågor. Vaktbolagens brottsförebyggande arbete bör också nämnas i detta sammanhang. Den rådande arbetssituationen inom polisen med stora vakanser och minskade möjligheter till bland annat fotpatrullering har direkt medverkat till att bevakningsföretagens arbetsområde vidgats. Vi finner det inte tillfredsställande att rent polisiära uppgifter handhas av bevakningsföretag. Tills vidare, med den polisbrist som råder, får man acceptera att vaktbolagen tar över en del av de polisiära sysslorna, t.ex. ordningen i tunnelbanorna. Det är dock ingen lösning som i längden är godtagbar. Det är också påkallat att regeringen tillsätter en utredning för att klargöra gränserna för bevakningsföretagens verksamhet på detta område. Detta bör ges regeringen till känna. 6.6 En annan syn på alkohol Det har tidigare konstaterats att de flesta våldsbrott begås av alkoholpåverkade och att flertalet brottsoffer också är påverkade. Samhället kommer aldrig till rätta med våldsbrottsligheten om inte alkoholproblemet tas på allvar. Enligt undersökningar skulle man kunna reducera våldsbrottsligheten med hjälp av generella åtgärder, såsom alkoholpolitiska restriktioner. 6.6.2 Åtgärder mot alkoholmissbruket Det är särskilt viktigt att vara observant på ungdomars alkoholvanor. Ju tidigare en individ börjar använda droger, desto större är risken att han grundlägger ett beroende. Tidig debut ger en större risk för ett beroende. För att minska ungdomars alkoholkonsumtion och för att nå en bättre överensstämmelse med åldergränsen för inköp på Systembolaget kräver vi att utskänkningsåldern och att ålderskontrollen görs mer effektiv. Ett enigt socialutskott har begärt att regeringen skall överväga en höjning av utskänkningsåldern. Vi instämmer i detta krav. Det behövs större restriktivitet än med beviljande av tillstånd för alkoholutskänkning. Dessutom är det nödvändigt att bättre kontrollera att gällande bestämmelser efterlevs av dem som har utskänkningstillstånd. Detta bör ges regeringen till känna. Det måste vidare åligga kommuner att skapa drogfria ungdomsmiljöer som alternativ för ungdomar . Detta måste ges regeringen till känna. Polisen måste ges tillräckliga möjligheter att ingripa när det gäller omhändertagande av alkoholpåverkade personer. måste dessa personer vara mycket kraftigt berusade innan polisen med stöd av 13 § polislagen kan tillfälligt omhänderta personen i fråga. En lägre toleransnivå behövs för att polismannen skall kunna ingripa på ett effektivare sätt. För att åstadkomma detta behövs en skärpning av gällande regler i polislagen. Det bör ankomma på regeringen att framlägga förslag i frågan. 6.7 Narkotikan skall stoppas 6.7.1 Bekämpning i alla led Narkotikan är ett svårt samhällsproblem. Hanteringen av narkotika är ofta förbunden med våld och brott och detta innebär att kampen mot narkotikan är angelägen också för att komma till rätta med brottsligheten. Bekämpningen måste ske i alla led; vid produktionen, vid gränserna och framför allt i brukar- och langarleden. Genom att försvåra för gatulangare begränsas bl.a. möjligheten att förse nyfikna ungdomar och andra nybörjare med droger. I det sammanhanget bör uppmärksammas att mer än varannan prostituerad i är intravenös narkotikamissbrukare. Dessa kvinnor utnyttjas på ett hänsynslöst sätt. Prostitution, både manlig och kvinnlig, är dessutom en av de allvarligaste spridningsvägarna för HIV-smitta. Prostitutionen har i många fall blivit ett sätt att finansiera narkotikamissbruket. Bekämpningen av narkotika måste med kraft ske även i prostitutionsgrupperna. Det är viktigt att polisens gatulangningsgrupper får ökade resurser. Vad här anförts bör ges regeringen till känna. Anstalterna måste ovillkorligen göras narkotikafria. Grövre narkotikabrottslingar bör alltid komma till slutna anstalter. Behovet av anstaltsplatser med särskilda resurser för omhändertagande av grava narkotikamissbrukare måste ses över. Kontrollen på anstalterna av de intagnas narkotikainnehav måste göras effektivare och behöver skärpas. Problemet med narkotika på anstalterna måste brytas genom kraftig differentiering mellan narkomaner och icke-narkomaner. Vad som här anförts bör ges regeringen till känna. Initiativ från bl.a. har lett till att innehav av narkotika numera är straffbart. Erfarenheter har dock visat att toleransmängden för innehav av narkotika är alldeles för hög. har gränserna för vad som skall betraktas som ringa innehav av narkotika, t.ex. för hasch och amfetamin, höjts både dubbelt och flerdubbelt. greps alltid personer med heroin- och kokaininnehav av polis och fördes till kriminaljouren för vidare åtgärder. friges istället droginnehavarna direkt efter gripandet sedan ett kortare förhör hållits på platsen och identifiering skett. Små innehavsmängder av dessa preparat behandlas som ringa narkotikabrott och leder vid ett senare skede endast till böter på , en summa som brottslingen sällan kan betala. Genom denna toleransförskjutning har samhällets reaktion blivit alltför svag. Den avskräckande och brottsförebyggande effekten har därmed kraftigt försämrats. Straffet för ringa narkotikabrott är t.ex. i ett antal dagsböter i ett strafföreläggande. Gärningsmannen har dock sällan förmåga att betala böterna. Möjligheterna att omvandla obetalda böter till fängelse är i praktiken i det närmaste obefintliga. Lagen är således inte i straffrättsligt hänseende tillräckligt effektiv. Det bör därför ankomma på regeringen att föreslå en skärpning härvidlag. Detta bör ges regeringen till känna. 6.7.4 Oka resurserna för tullen Begränsningen av narkotikautbudet måste utgöra en hörnpelare i narkotikapolitiken. Detta arbete utförs av tull och polis. För att komma till rätta med den allt mer omfattande smugglingen av narkotika krävs resursförstärkningar. Detta bör gälla tullpersonal såväl som tillgång till narkotikahundar. Det internationella samarbetet är betydelsefullt. Vi måste således även fortsättningsvis stödja alternativodlingar i de länder där råmaterial till narkotika produceras. För att komma tillrätta med narkotikabekämpningen krävs långsiktiga resursförstärkningar till tullen. 6.7.5 Förbättra resurserna för narkomanvården Det är nödvändigt att satsa på vård och rehabilitering av missbrukare. Missbruket måste hejdas innan ett drogberoende hunnit utvecklas. Vården måste i första hand grundas på frivillighet, men tvångsvård kan också bli aktuell. Behandlingstiderna bör bli tillräckligt långa för att rehabiliteringen skall bli framgångsrik. Antalet behandlingsplatser på behandlingshemmen behöver utökas. Alternativa behandlingsformer måste utvecklas. Tvångsvård av vuxna missbrukare (LVM) liksom tvångsvård av unga (LVU) har inte kunnat tillämpas på avsett sätt, då resurser till behandlingsmöjligheter saknats. Bristen på vårdplatser och bristen på en planerad eftervård för dem som erhåller vård medför att lagens intentioner inte kan fullföljas. Tillsynen och tillgången av vårdplatser för tvångsvård måste förstärkas. Avsaknad av vårdmöjligheter kostar samhället stora summor pengar och orsakar stora tragedier. Väntetiderna för intagning till frivillig missbrukarvård måste förkortas radikalt så att framför allt ungdomar med missbrukarproblem snabbt får hjälp att komma till rätta med sitt missbruk. Besked om intagning bör ges för att inte missbrukarens motivation för vård skall försvinna. Inställningen till narkotika bland de intagna på landets fängelser måste vändas så att flera blir villiga att ta itu med sina narkotikaproblem på allvar. Betydelsefullt i detta sammanhang är uppbyggnaden av särskilda motivationsavdelningar. Sådana avdelningar finns dag på de slutna riksanstalterna. Målsättningen måste vara att alla fängelser skall kunna erbjuda särskilda motivationsavdelningar. Vi vill vidare betona vikten av att skapa behandlingskedjor. Vården måste ses som en pågående process med akutvård, motivationsvård och eftervård. För att vården skall kunna bedrivas på detta sätt krävs en samordning av samhällets totala resurser för vården av missbrukare. Vad som här anförts om behovet av en förbättrad vård för narkotikamissbrukare bör ges regeringen till känna. 6.7.6 Stoppa nya preparat Nya narkotiska preparat introduceras ständigt på den illegala narkotikamarknaden i . Denna utveckling måste hindras. Det är också av mycket stor vikt att nyintroducerade narkotiska preparat snabbt klassificeras som narkotika och därmed faller under den strafflagstiftning som gäller. Detta bör ges regeringen till känna. 6.7.7 Ändrade regler för godtrosförvärv Missbrukaren behöver pengar för att finansiera sitt missbruk. Pengarna kommer ofta från stölder och inbrott. Köpare av stöldgodset är inte svåra att få tag på. Tillämpningen av reglerna om godtrosförvärv bidrar till att det alltid finns köpare av stöldgods. Dessa förhållanden gör att vi kräver att reglerna om godtrosförvärv ses över i syfte att ytterligare försvåra för missbrukare och andra som stjäl att avhända sig stöldgods. Det bör ankomma på regeringen att återkomma till med förslag i denna riktning. 6.7.8 Kontrollåtgärder vid anställning Arbetsdomstolen har i dom markerat att narkotikamissbruk och arbete inte kan förenas. I syfte att komma till rätta med narkotikabruket bland anställda har vissa större företag börjat införa provtagningar i samband med anställningen.