mot · GD02N34 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:N34 av Per m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning är helt beroende av ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv. Ett högt tekniskt och administrativt kunnande är en förutsättning för att näringslivet skall kunna fungera. Därför krävs att forskningsverksamheten i håller mycket hög klass. En aspekt som är av stor betydelse för industrin är möjligheterna att rekrytera ett tillräckligt antal personer med forskningsutbildning. Inom många företag behövs forskarutbildade personer för att leda företagens egna forsknings- eller utvecklingsprojekt. Även för att på ett adekvat sätt kunna bedöma utländska forskningsresultat krävs ofta personer med egen forskningserfarenhet. Ett exempel på en bransch med stor efterfrågan på disputerade medarbetare är läkemedelsindustrin. I en nyligen genomförd enkät uppgav de fyra stora läkemedelsföretagen att de tillsammans förväntade sig ett behov att rekrytera ca 70 personer med forskarutbildning inom företrädesvis medicin, farmakologi och kemi. Även om denna siffra kan vara högre än företagens långsiktiga behov är den mycket hög i relation till det förväntade totala antalet avlagda doktorsexamina inom de tre ovan nämnda områdena. I detta perspektiv är det mycket olyckligt att regeringens förslag kommer att innebära att antalet doktorander med ordnad studiefinansiering i praktiken kommer att minska. I den moderata partimotionen föreslås därför att ytterligare 50 milj.kr. skall anslås för att finansiera fler doktorandtjänster. Regeringen föreslår att ett teknikvetenskapligt forskningsråd inrättas. Det är positivt att regeringen nu accepterat ett förslag som vi framförde . Ett särskilt tekniskt forskningsråd stärker den tekniska grundforskningens ställning. Som föreslås i den moderata partimotionen med anledning av denna proposition bör emellertid det teknikvetenskapliga forskningsrådet jämställas med övriga råd även vad gäller organisatorisk inplacering. F 7 Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Mot. måste fullt ut delta i det europeiska integrationsarbetet. Moderata samlingspartiets principiella uppfattning finns redovisad i partimotionen "väg till , 1989/90:U503 av m.fl. (m). I denna understryks betydelsen av att och de övriga EFTA-länderna i de kommande förhandlingarna kring EES måste sträva efter att EFTA-länderna får medverka på programnivå i de olika forsknings- och utvecklingsprogrammen. kan svenska företag och forskningsinstitutioner inom vissa program enbart medverka på s.k. projektnivå. Till skillnad från motsvarande deltagare från kan de svenska deltagarna inte erhålla finansiering genom EG. Detta har begränsat det svenska deltagandet i det europeiska forskningssamarbetet. Regeringen har föreslagit en ökning av anslagen till europeiskt forskningsoch utvecklingssamarbete. I jämförelse med innevarande budgetår ger anslaget ett intryck av kraftig satsning. Med hänsyn till att EG:s samlade budget för ramprogrammet forskning och utveckling är nära framstår emellertid 61 milj.kr. som mycket blygsamt. Vi föreslår därför en ökning av anslaget till 100 milj.kr. för kommande budgetår. Även för de två därpå följande budgetåren bör minst motsvarande belopp disponeras för verksamheten. Resultatet av de kommande EES-förhandlingarna kan därför komma att medföra behov av ytterligare förstärkningar. har sedan ett flertal år medverkat i det europeiska rymdsamarbetet inom ramen för - . Svenska företag, huvudsakligen Flygmotor, SAAB-Space och , har också framgångsrikt kunnat vinna kontrakt för utrustning till rymdprojekten. Även för den svenska rymdanläggningen är ESA-uppdrag betydelsefulla. Deltagande i bygger på att deltagarländerna i de obligatoriska programmen betalar en andel som motsvarar hur stor respektive lands bruttonationalprodukt är i förhållande till de deltagande ländernas sammanlagda BNR I de frivilliga programmen kan länderna delta med lägre eller högre andel. De tre stora, viktiga programmen är bärraketen 5, rymdfarkosten och . har från början deltagit i de två förstnämnda. Efter stark kritik från borgerlig sida beslutade regeringen att även skall deltaga i Columbus-programmet. I samtliga ovannämnda tre program deltar med en andel som ligger betydligt under vår BNP-andel. I bidrar av kostnaderna. Eftersom ESA-verksamheten ökar kraftigt kommer andel av ESA:s kostnader att sjunka från till trots den av regeringen föreslagna anslagsökningen. Det är enligt vår mening otillfredsställande. Inför kommande nya ESA-program bör inriktningen vara att skall Mot. delta med en andel av kostnaderna som motsvarar andel av ESA- N34 ländernas samlade BNP. bör ge regeringen detta till känna. F 21 Forskning för ett avfallssnålt samhälle Regeringen föreslår ett särskilt forskningsprogram för att finna lämpliga råvaror, tillverkningsprocesser och konstruktioner för produkter som ur miljöoch resurshushållningssynvinkel är lämpliga. Det är positivt med särskilda insatser på detta område. Bättre grundläggande kunskaper om miljövänliga råvaror och konstruktioner underlättar introduktion av mera miljövänliga produkter. I bilaga finns förslag om forskning kring förbättrad avfallshantering. Regeringens förslag innebär att ett särskilt programråd, dvs. en självständig myndighet, inrättas för dessa två forskningsprogram. Vi finner det inte motiverat att bygga upp ett särskilt programråd för att administrera två forskningsprogram om sammanlagt 9 milj.kr. Det bör finnas förutsättningar för att styra de två forskningsprogrammen inom ramen för . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete för /91 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att godkänner riktlinjer för resursförstärkningar för det europeiska forsknings- och utvecklingssamarbetet för budgetåren 1991/92 och 1992/93 i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat svenskt engagemang i kommande frivilliga ESA-program, 4. att med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om STU:s ansvar för forskning för ett avfallssnålt samhälle. () () ()