mot · GD02K433 · 1990-01-24 00:00:00 — Ju mer avstånden på jorden krymper och informationen utvecklas, desto mer tenderar internationella och nationella frågor att fokuseras på bekostnad av t.ex. lokala spörsmål. och har på storstadsutredningens uppdrag analyserat valdeltagandet och konstaterar att av göteborgarna avstod från att rösta i de kommunala valen. Politik är synonymt med världs- och rikspolitik. Detta är en mycket olycklig utveckling och ett hot mot demokratin eftersom det lokala perspektivet är basen för all form av engagemang. Demokrati bygger på information. Inga riktiga beslut kan fattas och inget engagemang kan skapas utan information. Kabellagen, som lokal-TV regleras av, trädde i kraft . Utgångspunkten var att möjligheter till lokala TV-sändningar skulle skapas, men inga anvisningar eller direktiv gavs för hur sändningarna skulle finansieras. Sålunda har flertalet av de lokala sändarorganisationema problem med att uppfylla intentionerna bakom kabellagen: - att främja närdemokratin på den ort den lokala sändarorganisationen verkar. Bland intressenterna bakom lokal-TV finner man oftast folkrörelser och allmännyttiga bostadsbolag. Informationsflödet finner nya vägar. Stencilapparater tillhör gårdagen och TV-mediet morgondagen. lever fjärran från de ekonomiskt mäktiga intressen som opererar internationellt och nationellt. Därför bör vi bereda en reell ekonomisk möjlighet att bekosta de program för de organisationer som har budskap, och inte en ekonomisk vinst, som ledstjärna. Även vid en internationell utblick kan man konstatera att lokal-TV:n inte genomsyras av kommersiella intressen utan av organisationer eller motsvarigheten till kommuner som vill ge sitt budskap genomslagskraft. I dominerar kommunala, folkbildande och religiösa intressen. I är arbetarrörelsen starkt engagerad. Intresset hos publiken för lokal-TV i är inte att ta miste på. Detta har bl.a. lokal-TV-kanal, i TV-rutan och i folkmun kallad Kållevisionen, erfarit. Enligt Kållevisionens egna undersökningar har 1/5 av befolkning följt vissa program, . bekostar respektive avsändare sina produktioner och sändningar. lunda har t.ex. distrikts idrottsförbund (GDIF) bekostat allmän- Mot. 1989/90 politiska debattprogram och , Bostadsbo- K433 laget, bekostat kulturprogram. är detta naturligtvis omöjligt och olyckligt. För de tittare som har tillgång till kabel-TV torde det vara svårt att förstå varför de utländska kanalerna får lov att sända hur mycket reklam som helst, medan lokal-TV inte ens får lov att sända sponsrade program. Tvärtom tvingas varje hushåll med kabel-TV att betala till kabelnämnden. torde därmed vara det enda TV-företag, som uppmuntras att sända lokala program genom att få betala avgifter och förnekas intäkter. Rimligt vore att en större del av avgifterna till kabelnämnden, även om dessa kan behöva höjas, fick gå direkt till lokal-TV-föreningarna. har 130 000 hushåll i kabel-TV. De som saknar kabel-TV är främst fristående villor och mindre, privata hyresvärdar. kommer inte heller att installeras i dessa områden inom en överskådlig framtid. Det innebär att en stor del av invånarna inte kan ta del av dessa sändningar. Om sändningarna sker via etern skulle däremot samtliga hushåll kunna nås. Med utgångspunkt från allas rätt till information är det djupt orättvist att inte även dessa grupper har tillgång till Kållevisionen. I Kållevisionens text-TV medverkar bl.a. och kommunala verk med information och Länsarbetsnämnden abonnerar på 240 sidor text där arbetssökande bl.a. kan finna platsannonser. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etersänd lokal-TV, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en större del än av kabelavgiften bör användas till lokal TV-verksamhet.1] 1 1989/90:Kr371