mot · GD02K227 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:K227 av () Rättsekonomisk kostnads-/intäktsanalys Den ekonomiska vetenskapen har genomgått en snabb och intressant utveckling. tillämpas ekonomisk analys på en rad områden där ekonomer bara för sedan inte hade något att anföra. Detta gäller kanske framförallt inom rättsekonomin, dvs. det delområde inom nationalekonomin som analyserar rättsordningen. finns det en rik rättsekonomisk litteratur som behandlar praktiskt taget alla rättsområden, t.ex. statsrätten, skadeståndsrätten, associationsrätten, processrätten och straffrätten. var den ekonomiska analysen av rätten främst inriktad på skatter, vilket delvis berodde på att nationalekonomin som ämne växt fram ur finansvetenskapen vid juridisk fakultet. Denna begränsning än nu bruten. utkom första numret av . namn gav upphov till rättsekonomins anglo-saxiska benämning and Economics. är rättsekonomin väl förankrad vid en råd av de mest inflytelserika universiteten i , t.ex. , , , och . Vid dessa universitet är and Economics en integrerad del i den ekonomiska, lika väl som den juridiska utbildningen och forskningen. Många ekonomiska och juridiska facktidskrifter publicerar rättsekonomiska resultat. Rättsekonomisk argumentering har fått genomslag i de amerikanska rättssalarna och i den vetenskapliga och politiska debatten. Intresset för rättsekonomi spred sig till . har rättsekonomin fått en omfattande spridning i . Intresset är stort, speciellt i och men också i , , och . bildades som har ca 200 europeiska forskare som medlemmar ur alla politiska läger. Den europeiska rättsekonomin är mångsidig. Den sammanhållande länken mellan forskarna i är det gemensamma forskningsintresset, den speciella rättsliga situationen i samt institutionella hinder som det finns ett gemensamt intresse att överbrygga. Rättsekonomin kommer ofta i kläm mellan samhällsvetenskapliga och juridiska fakulteter som vill hävda sina intressen var för sig. var mycket tidigt framme i den europeiska rättsekonomiska forskningen. Den första avhandlingen lades fram . Rättsekonomiska seminarier anordnades i samarbete mellan nationalekono miska institutionen och juridiska institutionen i . European Associa- Mot. tion of and Economics bildades i . och Riksbanksfon- K227 den har finansierat flera forksningsprojekt. Ännu är den rättsekonomiska forskningen inte fast förankrad vid något svenskt universitet och verksamheten har varit relativt undanskymd. Trots det har rättsekonomin av allt att döma haft inflytande. Rättsekonomin har bidragit till ökad förståelse för marknadsekonomin och då speciellt äganderättens, inklusive kontraktsrättens och skadeståndsrättens betydelse för den decentraliserade ekonomins funktionssätt. Debatten om enskilt ägande och mänskliga rättigheter, men också argumenten för utökat miljö- och produktansvar, är inspirerat av rättsekonomisk forskning. Draghjälp i den svenska debatten har erhållits utifrån, speciellt från . Rättsekonomins och den samhällsekonomiska kostnadsintäktsanalysens utveckling är en anledning till att det internationellt blivit vanligare med krav på ekonomiska analyser som grund för lagstiftning. Det borde också gälla ett land som där den snabba lagstiftningstakten ställer utomordentliga krav på kunskap. Bristen på analyser om lagarnas effekter är stor. finns det en kompetens inom landet som byggts upp . Det finns all anledning för statsmakterna att observera och ta tillvara denna resurs. Därför bör sådana analyser rutinmässigt ingå i lagstiftningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rättsekonomisk kostnads-/intäktsanalys vid lagstiftning.