mot · GD02Ub801 · 1990-01-18 00:00:00 — Genom en långt driven integration av kurserna riskerar ämnena att förlora sin identitet. Vissa kurser är så korta att de inte kan leda till varaktiga kunskaper. Den s.k. didaktiken-som förts in som ett nytt begrepp i utbildningen - kan inte kompensera för brister i kunskap. Av de uppgifter som framkommer bekräftas att vår oro är befogad. Den utbildning som är under uppbyggnad kommer inte att ge de blivande lärarna de kunskaper de behöver för att klara arbetet i skolan. mer att besannas när de nya lärarna har undervisat d.v.s. . Det är enligt vår mening inte möjligt att vänta så länge med en reformering av utbildningen. Det är inte heller en framkomlig väg att nu helt avveckla grundskollärarutbildningen. Vi föreslår därför att en ny - på ämnesstudier grundad - inriktning av utbildningen skapas för blivande lärare för årskurserna 4-9. Detta leder till att skolan kan tillföras lärare med mer varierad och gedigen utbildningsbakgrund. Det är vår övertygelse att den utbildning som bäst lyckas förse de blivande lärarna med kunskaper också kommer att bli den mest efterfrågade. Nuvarande lärarutbildning bibehålles med den skillnaden att utbildningen av lärare för årskurserna 49 enligt nu gällande system minskar i omfattning. måste alla krafter sättas in för att ge dem som genomgår utbildning till grundskollärare sådana ämneskunskaper att de blir rustade att undervisa i framtidens skola. Det finns skäl att framhålla att de blivande lärarna för årskurserna 17 bör få en utbildning som har sin huvudsakliga inriktning mot undervisning på lågstadiet. Tjänstgöring i årskurs 7 bör för dessa lärare endast komma ifråga om de har en fördjupad utbildning i aktuella ämnen. 9.1 En lärarutbildning för kunskap Våra utgångspunkter för en bra lärarutbildning är följande: - Kunskapsmålet skall vara prioriterat i skolan. - All utbildning måste ses i ett internationellt sammanhang, vilket påverkar såväl utbildningens nivå som dess innehåll. - Lärarna måste vara skickliga pedagoger. - Läraryrket måste vara attraktivt. Vi anser att lärarutbildningen måste bedrivas så att de blivande lärarna får den trygghet i sin yrkesutövning som kommer av goda kunskaper. Goda kunskaper krävs av en lärare som skall kunna utöva sitt yrke med integritet och inte vara bunden till lärobokens framställning. Ämnesstudier ger respekt för kunskap och ökar möjligheterna till självständig analys och kritiskt tänkande. Vi föreslår att en ny lärarutbildning organiseras efter följande principer: * Ämneskunskaperna sätts i centrum För de lärare som skall undervisa från och med fjärde klass skapas en ny inriktning av lärarutbildningen som utgår från den blivande lärarens val av ämnen. Dessa blivande lärare får således själva välja ämnen efter intresse. Detta leder till att skolan kan ta tillvara olika personers kunskaper och intressen. I detta finns ett engagemang som skolan endast till viss del kan ta till vara. * Krav för lärarbehörighet m.m. Kraven för en lärare som skall undervisa från och med årskurs 4 med denna utbildningsbakgrund skall sättas till minst 180 poäng sammanlagt. För behörighet att undervisa i svenska och vissa andra ämnen skall krävas minst 60 poäng och minst 40 poäng i annat ämne. Sammanlagt skall krävas ämnesstudier motsvarande 140 poäng. Studier i pedagogik och metodik samt praktik förläggs till utbildningens senare del. Denna skall omfatta 40 poäng. Den här föreslagna utbildningen kräver för sitt genomförande ett brett utbud av fristående kurser inom den högre utbildningen. Vårt förslag innebär att antalet platser på dessa ökar. Linjesystemet har, enligt vår mening, ingen relevans för de blivande lärarna i denna modell. Garantiplatser i den avslutande praktisk/pedagogiska utbildningen kan fördelas till en viss andel av de elever som väljer att studera ett antal ämnen för att bli lärare. Samtliga platser bör emellertid inte fördelas i förväg utan utrymme bör även finnas för dem som efter fullgjorda ämnesstudier bestämmer sig för läraryrket att antas till den avslutande praktisk/pedagogiska utbildningen. Vidare bör övervägas möjligheten att organisera en introduktionsperiod för den som tänker sig in på lärarbanan. Skolstyrelserna bör lokalt ange vilka ämneskombinationer som krävs för tjänst. Motivet för en reglering skulle vara att förhindra att personer skaffar sig utbildning i udda kombinationer som inte leder till arbete. Det är enligt vår mening inte skäl nog för att behålla den nuvarande centrala regleringen av tjänster. Flertalet blivande lärare torde göra realistiska bedömningar av vad som är gångbar utbildning. Åtgärder för att häva lärarbristen Prognoser under hosten 1989 visade att det kommer att behövas ca 4 500 nya grundskollärare , dvs. totalt fler än 40 000. Det träffade avtalet om bl.a. förkortade arbetstider kommer att kräva ytterligare 6 000 lärare. Då lärarutbildningen har svårigheter att dra till sig tillräckligt många sökande finns skäl att överväga vilka extraordinära åtgärder som kan vidtas för att eleverna skall undervisas av kompetent personal. En väg är att - som skolministern föreslår - organisera utbildningar för att fånga upp personer som verkar inom skolan utan formell behörighet. Sådan utbildning får emellertid inte ges av endast formella skäl. Kvalitetskraven måste, enligt vår mening, även här sättas högt. Vi vill också peka på möjligheterna att locka tillbaka personer som lämnat läraryrket till skolan. Det kan ske genom att erbjuda en adekvat kompletteringsutbildning, en god arbetssituation samt rimlig arbetsvärdering. Det finns också skäl att överväga om inte personer med annan utbildningsbakgrund skulle kunna göra värdefulla insatser i undervisningen under förutsättning att de får en lämpligt avpassad utbildning i pedagogik och metodik. Som en förutsättning för all utbildning av lärare måste dock gälla att sådan Mot. utbildning måste inriktas på att ge kunskaper utifrån de riktlinjer vi ovan Ub801 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skolans främsta uppgift, överordnad alla andra uppgifter, skall vara att förmedla goda kunskaper och färdigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skolan skall ge varje elev möjlighet att utvecklas optimalt, i enlighet med sina förutsättningar, 3. att hos regeringen begär förslag till ny läroplan för i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om en tidigarelagd skolstart i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att hos regeringen begär förslag till nytt betygssystem i sådan tid att det kan börja tillämpas fr.o.m. i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att hos regeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem för skolan i enlighet med vad i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frihet i val av skola, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om större möjligheter för eleverna att påverka studiernas innehåll. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskad reglering av skolans verksamhet, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnesstudier i fortbildningen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den ämnesinriktade fortbildningen för lärare skall uppgå till sammanlagt minst 20 poäng , 12. att hos regeringen begär förslag till en fristående organisation för utvärdering i enlighet med vad i motionen anförts, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att behålla duktiga lärare i yrket, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpning av bestämmelserna rörande tidigare skolstart, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokalt införa betyg, 16. att hos regeringen begär förslag till ny inriktning av lärarutbildningen i enlighet med vad i motionen anförts, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att häva lärarbristen. () () () () () () () ()