mot · GD02Jo63 · 1990-05-08 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo63 av och (båda m) M med anledning av prop. 1989/90:146 1989/90 Odlingsgrenen omfattar ca 10 000 ha/år och uppmärksammas inte vare sig i eller aktuell proposition. Föreslagna ändringar beträffande jordbrukspolitiken med bl.a. upphört prisregleringssystem skulle dock få allvarliga konsekvenser för svensk vallförodling. Denna har kunnat upprätthållas och styras till en omfattning som motsvarar landets behov av klöver- och gräsutsäden med en särskild stödordning. Genom riksdagsbeslut tillkom stödorganet som en särskild sektor inom Oljeväxtintressenter. Funktionen utvärderades , vilket 1978 föranledde ytterligare ett riksdagsbeslut. Också detta fastslog angelägenheten av en balanserad inhemsk fröutsädesproduktion. Nuvarande verksamhet grundas på två riksdagsbeslut och sker efter samma riktlinjer som de ursprungliga. Odlingsstödet finansieras genom dels överföring av 10 milj. kr. från jordbruket tillförda samlade regleringsmedel, dels 1 milj. kr. i form av handelsgödselavgiftsmedel. I ett läge utan tillgång till regleringsmedel skulle nuvarande stödordning inte fungera. Stödordningens funktion och betydelse Bakom riksdagsbeslut och stödordningens tillkomst låg flera motiv. Man framhöll vikten av en inhemsk försörjning beträffande utsäden av klimatanpassade sorter för både grovfoderproduktion och grönytor. En upphörd svensk fröproduktion som är av specialodlingskaraktär framhölls som äventyrligt från beredskapssynpunkt och skulle också föranleda ett minskat växtförädlingsintresse för speciella behov. Att tvåtreåriga förvallar i bygder med intensiv växtodling genom marktäckning och växtföljdseffekter är positiva från miljösynpunkt var ytterligare motiv som väger minst lika tungt nu som . Stödberättigad vallfröodling sker på kontrakt med olika utsädesföretag men enligt gemensamma och likalydande bestämmelser. Skördeåret fastställs gällande fröpriser genom direkta förhandlingar mellan odlarnas och firmornas organisationer. Avgörande här är aktuellt marknadsläge såväl inom landet som internationellt. Egentligt gränsskydd saknas och kan inte förekomma på grund av tidigare GATT-överenskommelser. världsmarknaden totalt genomslag beträffande odlarpriserna på flertalet fröslag. Konkurrensen från utlandsodlingen skärps ytterligare genom den stödordning som EGs förodlare kommer i åtnjutande av. har fungerat som samlande och betydelsefullt organ för i branschen involverade. Genom framförhållning beträffande arealutveckling och flexibilitet vad gäller stödinsatserna har den lyckats att upprätthålla en fröproduktion i god balans med inhemsk konsumtion. Års- och fröslagsvis fastställda stöd till odlarna kan utgå som pristillägg per kg och/eller arealbidrag. Kostnaderna har i genomsnitt för hela fröarealen varierat per ha. Detta att jämföra med bl.a. EGs mindre flexibla stödsystem som för dansk fröodling nu innebär en subsidie om i genomsnitt ca 2 500 Dkr per ha. Den svenska stödordningen för vallfrö utgör exempel på ett inom G ATT-avtalsramen accepterat system. Ett enligt propositionen slopat prisregleringssystem skulle ställa vallfröodlingen utan ekonomiska stödresurser som ett slags gränsskydd upprätthålls för med vallfröodlingen konkurrerande vegetabilieproduktion. Enligt vår uppfattning bör motiven för en inhemsk försörjning av klöveroch gräsutsäden vara minst lika starka nu som riksdagsmajoriteternas 1968 och 1978. Vid ett eventuellt ändrat läge enligt propositionen måste vallfröodlingen uppmärksammas. Skall produktionsgrenen kunna upprätthållas utan gränsskydd och i balanserad form krävs dels ett samlande centralt branschorgan, dels tillförsel av särskilda stödmedel exempelvis i form av budgetmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett centralt branschorgan för fröproduktionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för fortsatt upprätthållen inhemsk fröutsädesproduktion. 1989/90 Jo63