mot · GE02So5 · 1990-10-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:38 Statsbidrag till personalkooperativ barnomsorg SammanfattningDe ramar regeringen ipropositionen sätter upp för personalkooperativenär alldeles för snäva. Skall den potential tillbarnomsorgsutbyggnad som finns hos personal somvill starta eget kunna tas till vara fullt ut krävs ettneutralt statsbidrag utan alla de förbehåll sompropositionen innehåller.Skall vi klara fullbehovstäckning inom barnomsorgen måste allagoda krafter tas till vara. Då krävs en nyordning därstatsbidrag utgår till all barnomsorg som uppfyllergrundläggande kvalitetskrav.Undanröj hindrenså att också barnomsorg som drivs av får statsbidrag.InledningMot bakgrund av krisen i svensk barnomsorg tarregeringen i propositionen upp frågan omstatsbidrag till alternativ barnomsorg i form avpersonalkooperativa daghem och fritidshem.De skäl som anges för förslaget är viljan attunderlätta utbyggnaden till full behovstäckning, attskapa fler alternativ i barnomsorgen och atterbjuda utbildad personal ytterligare en alternativverksamhetsform.Dessa skäl borde enligt meningligga till grund för mer långtgående åtgärder ändem regeringen har föreslagit.Det mål som 1985 ställde upp om fullbehovstäckning i barnomsorgen senast 1991kommer inte att uppnås. Det är ett misslyckandesom hårt drabbar familjer som står ibarnomsorgskö. måste nu genom ettkraftfullt agerande visa att målet fullbehovstäckning ligger fast och skall uppnås snarastmöjligt.Skall vi klara barnomsorgsmålet måste alla godakrafter tas till vara. Då krävs en nyordning därstatsbidrag utgår till all barnomsorg som uppfyllergrundläggande kvalitetskrav.1. Släpp fram alla alternativI arbetet för en fullt utbyggd barnomsorg av godkvalitet skulle en sådan förändring avstatsbidragsreglerna betyda mycket:1.1 Ökad valfrihetÖkade möjligheter för föräldrar att välja mellanolika barnomsorgsformer.1.2 KvalitetsutvecklingI alternativens friare arbetsformer kan oftaverksamheten utvecklas på ett sätt som kan kommaall barnomsorg till godo. Föräldramedverkan i deföräldrakooperativa daghemmen och detomfattande pedagogiska stöd som ges tillpersonalen i de s.k. Pysslingendaghemmen är baraett par exempel.1.3 Bättre resursutnyttjandeDen enskilt drivna barnomsorgen är oftabilligare än den kommunalt drivna. Det kan haolika orsaker. I de föräldrakooperativa är detföräldrarnas arbetsinsatser, i de personaldrivnapersonalens extra arbetsinsatser som kan jämförasmed andra småföretagares.Dessutom finns i den enskilda verksamheten detuttalade ekonomiska ansvar och de kortabeslutsvägar som många kommuner nu genomresultatenheter och decentralisering försökeröverföra till de kommunala barnstugorna.Den större kostnadseffektiviteten i de enskildadaghemmen kan ge två positiva effekter. Delsinnebär förekomsten av billigare alternativ i sig attvi kan få fler barnomsorgsplatser för en viss summapengar. Dels kan erfarenheterna överföras till denkommunala barnomsorgen och därmed bidra till attkostnaden per plats sjunker i hela barnomsorgen.1.4 En starkare position för personalenMed alternativa producenter av barnomsorg fårförskollärare och barnskötare fler arbetsgivare attvälja mellan. Det ger dem en starkare position närdet gäller att skapa goda arbetsvillkor och en störrefrihet att välja under vilka former de vill arbeta.Detta skulle genom spridningseffekter komma allpersonal till godo, också dem som arbetar ikommunal barnomsorg.1.5 Möjligheter för barnomsorgspersonal attutvecklas i yrketEfter i yrket känner många inombarnomsorgen att de vill pröva egna idéer om hurverksamheten skall bedrivas. Släpper vi allaalternativ fria kan de som vill starta eget i de formersom ger bäst utlopp för deras fantasi ochengagemang.1.6 Minskad personalflyktPersonalen skulle genom alternativen få enstarkare ställning och störreutvecklingsmöjligheter. Det skulle bidra till att höjabarnomsorgsarbetets status och till att minskapersonalflykten.1.7 Utnyttjande av nya krafterDet finns många underutnyttjade elleroutnyttjade krafter att ta till vara för att klarabarnomsorgsutbyggnaden. Personal som vill startaeget är en av de viktigaste men det finns många fler.Svenska kyrkan är en, bostadsföretag och renadaghemsföretag är andra.2. PersonalkooperativDet är den första av dessa kategorier sompropositionen tar sikte på. Personal ibarnomsorgen skall nu inom vissa snäva ramar gesmöjlighet att driva daghem och fritidshem i egenregi. Enligt vår mening är dock de villkorregeringen sätter upp orimliga.För det första skall ett personalkooperativdrivas som ekonomisk förening eller, i de falldelägarna är färre än fem personer, somhandelsbolag. Uttryckligen sägs attaktiebolagsformen inte är acceptabel. Skälen fördetta är outgrundliga. Självklart måstemedlemmarna i kooperativet fritt kunna väljaassociationsform.För det andra måste propositionstexten läsas såatt varje enskild anställd måste ingå i kooperativetför att statsbidrag skall utgå. Detta är orimligt. Desom vill driva ett personalkooperativ måste hamöjlighet att anställa ytterligare personal.För det tredje sätter regeringen upp diverseregler som ytterligare försvårar tillkomsten avpersonalkooperativ. En är att barnen måste tas urden kommunala kön. Detta kommer attomöjliggöra personalkooperativ medföräldrainsatser. En annan är att avgiften måstesammanfalla med den kommunala. Dettaförutsätter bl.a. en lokalkostnad som sammanfallermed kommunens genomsnitt och attpersonalkooperativet skall bära kostnaden för t.ex.syskonrabatter.Skall den potential till barnomsorgsutbyggnadsom finns hos personal som vill starta eget kunnatas till vara fullt ut krävs ett neutralt statsbidragutan alla de förbehåll som propositionen innehåller.3. Svenska kyrkanNär det gäller möjligheter att fåstatsbidrag för barnomsorg finns enligt folkpartietinga principiella hinder mot statligt stöd tillbarnomsorg på eller annan religiös grund.Tvärtom är det ett rättvisekrav att de föräldrar somvill välja ett sådant alternativ skall ha rätt att göradet och få samma bidrag som andra föräldrar.Det formella hinder som bottnar i ställning som kommun är inte oöverstigligtoch bör undanröjas.4. BostadsföretagNär det gäller bostadsföretag kan nämnas attMalmö stad är på väg att sluta avtal medRiksbyggen för att de skall både bygga och drivabarnstugor. Det är mycket sannolikt att Riksbyggenmed dess kompetens inom byggande ochfastighetsförvaltning kommer att kunna ökakostnadseffektiviteten vid byggande och drift avbarnstugor.För att med gällande statsbidragsregler kunna fåbidrag för denna verksamhet måste daghemmendrivas som föräldrakooperativ. Föräldrakooperativär ett utmärkt alternativ för vissa föräldrar menlångt ifrån för alla. Det bästa skulle naturligtvisvara om och andra bostadsföretag somså önskar hade möjlighet att också drivabarnstugorna helt i egen regi.5. Barnomsorgsföretag m.m.Pysslingen Förskolor AB är det endabarnomsorgsföretag som finns i . Dessaffärsidé är att driva barnomsorg på entreprenad åtkommuner. Till dess affärsidé hör att arbeta enbartmed förskollärare, att starkt betonaföreståndarrollen och att ha en väl utvecklad ochomfattande pedagogisk rådgivning till personalen.Som en anpassning till gällandestatsbidragsregler arbetar Pysslingen förnärvarande med arbetsledarentreprenader åtNacka och kommuner. Man erbjuderbarnomsorg av god kvalitet till lägre kostnad änmotsvarande kommunala barnomsorg. Det finns allanledning tro att ökad frihet för Pysslingen skulleha mer positivt att erbjuda och att Pysslingen skullefå efterföljare och konkurrenter den dagstatsmakterna vågar släppa fram alternativbarnomsorg.Andra intressenter som skulle kunna väntasbidra till barnomsorgsutbyggnaden är företag ochandra arbetsgivare som vill ordna barnomsorg försina anställda.6. alternativ kommer alltså fortfarande attstå utan statsbidrag om de av regeringen föreslagnareglerna för personalkooperativ genomförs. Fleraav dem kan inte få statsbidrag på grund av de reglersom säger att barnomsorg som bedrivs i ''uppenbartvinstsyfte'' inte skall få statsbidrag.Mot denna regel finns flera starka invändningar.För det första är själva ordvalet inkonsekventoch tankegången suddig. All barnomsorgspersonalarbetar, självklart, mot betalning och vill dessutom,som andra löntagare, ha så hög lön som möjligt. Idenna mening drivs nästan all barnomsorg i''uppenbart vinstsyfte''.Det absurda understryks av att regeringen villatt personalkooperativ i de fall det är möjligt skallvara ekonomiska föreningar. Sådana skall enligtlagen om ekonomiska föreningar drivas i''vinstsyfte''.För det andra ger reglerna uttryck för en felaktigsyn på vad vinst egentligen är. På en marknad därdet finns alternativ, och där intäkterna dessutom ärmer eller mindre givna, är vinst ett uttryck förkostnadseffektivitet. För att förbättraeffektiviteten används numera även inom offentligsektor olika former av vinstmått och vinst- elleröverskottsdelning. Det är ett uttryck för en merrealistisk syn på vad vinst är än den som kommertill uttryck i gällande statsbidragsregler.Det är dags att skrota den s.k. lex Pysslingen ochsnarast införa ett statsbidrag som utgår till allbarnomsorg som uppfyller grundläggandekvalitetskrav. Detta är ett förslag som ,och rest i vid ettflertal tillfällen, senast i januari i år.7. Slå vakt om den kooperativa idénEn konsekvens när vissa driftsformer blockerasär att övriga alternativ som ändå vill pröva sinavingar hänvisas till att anpassa sig till destatsbidragsregler som finns, dvs. till möjlighetenatt starta föräldra- eller personalkooperativ.Genom formella kooperativ kan ,bostadsföretag, arbetsgivare m.fl. drivabarnomsorg.Enligt mening är det mycketolyckligt om den kooperativa idén förfuskas genomatt verksamheter som inte bygger på denna idé avstatsbidragsskäl tvingas använda sig av den.Om öppnar för alla driftsformerskulle den kooperativa organisationsformen kunnaförbehållas de riktiga kooperativen och andraalternativ få existera vid sidan av dessa på sina egnameriter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om attstatsbidrag bör utbetalas till all barnomsorg somuppfyller grundläggande kvalitetskrav,2. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts omsvenska kyrkans möjligheter att få statsbidrag förbarnomsorg.