mot · GD02A106 · 1990-03-26 00:00:00 — Särskilt angelägna projekt är Bottniabanan längs , en ny sydlig ostkustbana och en upprustad . Beträffande tabell över hur dessa 65 miljarder skulle kunna fördelas, se separat motion. Dessa investeringar skulle kraftigt förbättra förutsättningarna för näringslivet, förbättra arbetsmarknaden för många människor och över huvud taget vara en kraftig injektion för stora delar av landet. Ur regionalpolitisk synpunkt är de således mycket angelägna att genomföra. Därtill kommer att den elektrifierade järnvägen är energisnål och därtill har betydligt mindre miljöpåverkan än väg- och flygtrafik. Det betyder att järnvägstrafiken på har framtiden för sig. nen i begränsas till den redan befintliga skatten på äldre vattenkraftverk som är 2 resp. /kWh. Vi menar dock att vattenkraftlänen i har en rättighet i att erhålla skattemedel från vattenkraftverken i deras län. Denna rättighet bör stadgas i lag. Vi kräver därför att regeringen skall återkomma till med lagförslag med denna innebörd, och även i övrigt förslag om beskattning i enlighet med vad vi ovan anfört. Glesbygden missgynnas gentemot landets mer tätbefolkade delar av en hög bensinskatt och likadana villkor för reseavdrag över hela landet. Dagens likriktade system innebär att betydande medel omfördelas från mer glesbefolkade landsdelar till de mer tätbefolkade. Detta förstärks ytterligare av att befolkningsunderlaget i de mer tätbefolkade landsdelarna motiverar en betydligt större utbyggnad av kollektivtrafiken osv. Vi anser därför att det är motiverat med en regional differentiering av såväl bensinskatten som villkoren för bilavdragen till och från arbetet. Vi föreslår att landstingen och kommunerna får rätt att införa miljö- och trängselavgifter på bensin och diesel. Sådana regionala och lokala miljöavgifter på drivmedlen torde främst vara aktuella i storstadsregionerna. Den pågående svenska anpassningen till reglerna för EG:s inre marknad utgör ett hot mot den svenska och den nordiska regionalpolitiken. Propositionen ger skrämmande exempel på detta när man med hänvisning till EG vill minska lokaliseringsbidraget till max av investeringen. Vi befarar att de undantag man vill göra för malmgruvor, massa och papper, järn, stål och ferrolegeringar för att inte förrycka konkurrensen genom att behålla sänkta socialavgifter också beror på regeringens EG-anpasslighet. de gröna stödjer tanken på att använda nedsättning av sociala avgifter som ett regionalpolitisk! Vi vill emellertid anlägga ett betydligt vidare perspektiv på denna fråga än vad som görs i propositionen. Ett viktigt inslag i skattepolitik är att öka skatterna på energi, knappa råvaror och utsläpp i miljön och att i stället sänka skatterna på arbete. Detta är ett led i vår politik att hushålla med knappa naturresurser och att rädda miljön. En sådan omläggning av skatterna, skatteväxling, gör hushållning och återvinning mer lönsamt. I våra finans- och skattemotioner har vi utförligt redogjort för denna politik och gett konkreta förslag till höjda skatter på energi och utsläpp samt sänkta skatter på arbete. De sänkta skatterna på arbete föreslår vi till en avsevärd del genomföras i form av sänkta arbetsgivaravgifter. Totalt föreslår vi i en första omgång att arbetsgivaravgifterna sänks med ca . Vi vill ge vår föreslagna sänkning av arbetsgivaravgifterna en klar regionalpolitisk profil, som inte bara inriktar sig på de allra mest utsatta stödområdena utan har till syfte att stimulera en jämnare befolknings- och sysselsättningsutveckling över huvud taget i landet. Vårt förslag innebär följande: Arbetsgivaravgifterna sänks för alla arbetsgivare och egenföretagare - i hela , på samt i de kommuner i som föreslås ingå i stödområde 2, - i övriga delar av landet med undantag av stor- Mot. 1989/90 stadsområdena (se nedan), A106 - inom sjukvård, handikapp- och äldreomsorg i storstadsområdena. - ingen sänkning i övrigt i storstadsområdena Härutöver sker en extra sänkning av arbetsgivaravgifterna med ytterligare 10procentenheter i stödområde 1 i de branscher som föreslås i propositionen. Den totala sänkningen blir således i dessa fall. Skattereformen i ett regionalpolitisk! I propositionen görs bedömningen att skattesystemets generella utformning ger såväl positiva som en del negativa effekter från regionalpolitisk synpunkt. Marginalskattesänkningarna blir lägre i sysselsättningssvaga områden, eftersom lönerna i allmänhet är lägre där. Glesbygden missgynnas också av ökade skatter på drivmedel och energi. Å andra sidan behöver man i de berörda områdena inte i samma grad delta i finansieringen av reformen. Detta gäller bl.a. beskattningen av löneförmåner och kapitalinkomster, vilket främst drabbar höginkomsttagare. Ökade boendekostnader till följd av skattereformen slår inte heller lika hårt i stödområdena som i de större städerna. De samlade regionalpolitiska effekterna av skattereformen bör, enligt propositionen, belysas i samband med analysen av reformens effekter i stort. de gröna anser att de analyser över skattereformens regionala effekter som presenterats, bl.a. i lagrådsremissen till skattereformen, är alltför knapphändiga och knappast ger ett tillräckligt underlag för en heltäckande bedömning. Förutom de faktorer som berörs i propositionen kan också andra inslag i skattereformen få stor regionalpolitisk betydelse. Hit hör bl.a. de föreslagna reglerna för avdrag för underskott i rörelse som kan försvåra kombinerad sysselsättning i flera olika verksamheter på landsbygden. Vi utgår från att en mer ingående analys av skattereformens regionalpolitiska konsekvenser kommer att presenteras i propositionen om skattereformen och kommer då att ta slutlig ställning till de olika förslagen. Utlokalisering av statlig verksamhet utlokalisering av statlig verksamhet från har bidragit till att skapa en bättre regional balans i landet och förstärka infrastrukturen i framför allt ett antal länsstäder. Den alltför snabba tillväxten i är fortfarande ett stort problem, som bidrar till att skapa nya regionala obalanser. Som ett av medlen att motverka denna tillväxt bör det vara möjligt att utlokalisera ytterligare statlig verksamhet från . de gröna föreslår att sätter upp målet att ytterligare 5 000 statliga arbetstillfällen bör utlokaliseras från . Utlokaliseringen skall kunna omfatta såväl hela statliga verk som delar av dem, liksom decentralisering till länsnivå av uppgifter och arbetsplatser. Regeringen bör få i uppdrag att lämna förslag till om en utlokalisering av denna omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitikens inriktning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att regionalpolitiska och ekologiska hänsyn skall tas i all statlig planering, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att länsstyrelserna vid fördelning av lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och infrastrukturstöd skall ha möjlighet att till en mindre del även fördela dessa till kommuner utanför det stödområde som de i första hand är avsedda för, 4. att begär att regeringen uppdrar åt länsstyrelserna att upprätta regionala landsbygdsprogram, som utgår från den kommunala planeringen, 5. att begär att regeringen uppdrar åt fackdepartementen att till ansvarigt departement redovisa vad som uträttats för att nå uppställda mål för landsbygden, 6. att begär att regeringen återkommer med ett särskilt glesbygds- och landsbygdsprogram där effekterna av skattereformen samt energi- och livsmedelspolitiken behandlas, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att vid fördelning av lokaliseringsstöd och glesbygdsstöd den kooperativa företagsformen särskilt uppmärksammas, 8. att hos regeringen begär förslag om utformning av mer flexibla regelsystem för byggnadslov och lån anpassade för landsbygden och ekologiskt byggande enligt vad som anförts i motionen, 9. att hos regeringen begär förslag om översyn av fastighetstaxeringen för permanent boende i vissa attraktiva turistorter enligt vad som anförts i motionen, 10. att hos regeringen begär förslag till utformningen av en försöksverksamhet med närfonder i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att avslår regeringens förslag att ombilda glesbygdsdelegationen till en myndighet, 12. att beslutar att glesbygdsdelegationen skall finnas kvar med den organisation, de arbetsuppgifter och den lokalisering som anges i motionen, 13. att beslutar att ett projektkontor underställt glesbygdsdelegationen inrättas i med arbetsuppgifter enligt vad som anges i motionen, 14. att beslutar att till anslaget D 7 Glesbygdsdelegationen anslå 50 milj. 15. att som sin mening ger regeringen till känna att ALAgruppen vid tilldelas 2 milj. kr. för sin organisation ur anslaget D 7 Glesbygdsdelegationen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna att STU och ALA-gruppen beviljas anslag för projekt avseende småskalig livs medelsproduktion för norra från de föreslagna infrastruktu- Mot. 1989/90 rella medlen eller som särskilt anslag, A106 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de regionala utvecklingsfonderna och riskkapitalbolagen, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande stöd till lantbruksföretag, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala fiskeintressen, 20. att som sin mening ger regeringen till känna att trålfiske bör förbjudas i och , 21. att som sin mening ger regeringen till känna att man på den kommunala och regionala nivån skall ges ökade befogenheter att driva en radikalare miljöpolitik i enlighet med vad som anförts i motionen, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att komvuxkurser med endast åtta elever skall kunna startas även i andra glesbygdsområden än stödområde 1 och 2, 23. att beslutar att till anslaget D 2 Regionala utvecklingsinsatser anslå 1 165 milj. kr., varav 165 milj. kr. reserveras för åtgärder med anledning av skall leva-kampanjen, 24. att som sin mening ger regeringen till känna att av anslaget D 6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder 200 milj. kr. skall disponeras av länsstyrelserna i , och för insatser inom stödområde 1 och 2 och att 130 milj. kr. skall disponeras av länsstyrelserna i , , , , och län för insatser inom stödområde 2, 25. att hos regeringen begär lagförslag om återföring av skatt på äldre vattenkraftverk till vattenkraftregionerna i enlighet med vad som föreslås i motionen, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av omfattande investeringar i järnvägssystemets återuppbyggnad i hela landet, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt för landsting och landstingsfria kommuner att utta regionala drivmedelsskatter, 28. att beslutar sänka arbetsgivaravgifterna i alla verksamheter i , på och i de kommuner i som föreslås ingå i stödområde 2 , 29. att beslutar sänka arbetsgivaravgifterna i kommuner i stödområde 1 med i de branscher som anges i propositionen, 30. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna i alla verksamheter i övriga delar av landet med undantag för storstadsområdena , 31. att beslutar att sänka arbetsgivaravgifterna inom sjukvård, äldre- och handikappomsorg i storstadsområdena , 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till eftergift på återbetalning av studielån för kvinnor som flyttar åter till landsbygden, 33. att uppdrar åt regeringen att lämna förslag på utlokalisering av 5 000 arbetstillfällen från i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()