mot · GD02So309 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:So309 av m.fl. (c) vid , , har utarbetat ett forskningsprogram för en ny levnadsnivåundersökning 1991. Undersökningen avses bli en motsvarighet till de levnadsnivåundersökningar som grundades på data, insamlade 1968, 1974och 1981. Dessa tre tidigare undersökningar har finansierats genom anslag beviljade av . Starka skäl motiverar att nu fattar beslut att säkerställa möjligheterna att genomföra en ny levnadsnivåundersökning. levnadsnivåundersökning tillkom på initiativ av den dåvarande låginkomstutredningen. Data från denna studie, och de analyser som dessa möjliggjorde, kom att spela stor roll för debatten om välfärdens fördelning i , såväl i politiska som i vetenskapliga kretsar. Samtliga tre levnadsnivåundersökningar - 1968, 1974 och 1981 - har bidragit till att ge svensk forskning gott internationellt anseende. På grundval av de genomförda levnadsnivåundersökningarna har ett stort antal vetenskapliga avhandlingar, rapporter och artiklar utarbetats. Sammantaget representerar både dessa data och den forskning, som undersökningarna givit förutsättningar för, ett betydande vetenskapligt kapital. Med titeln förändring och individuella livsförlopp har utarbetat en forskningsansökan . Där redovisas bl.a. följande argument för en ny levnadsnivåundersökning: Materialet kommer att möjliggöra omfattande vetenskapliga analyser av hur välfärden förändrades . Hypoteser genererade ur vetenskaplig teori och politisk debatt kommer att kunna ges empirisk prövning på ett för forskarna lättillgängligt och högkvalitativt datamaterial. Genom att analysera panelen och retrospektiva livsförloppsdata kommer den historiska dimensionen i välfärden att kunna lyftas fram. Det blir möjligt att teckna en bild över antagna samhällsförändringar , och studera dessa effekter på människors livsvillkor; det gäller utvecklingen från industrisamhälle till "post-industriellt" samhälle (1973), övergången till en "post-nukleär" familjestruktur, där anses inta en tätposition (Popenoe 1988), den gradvisa övergången till "post-materialistiska" värderingar (Inglehart 1977, 1990; 1988), samt inträdet i det förmodade "2/3delssamhället". Därutöver ger en LNU91 icke existerande möjligheter att analysera orsakssamband, och därigenom förklara och förstå sociala fenomen. Utvidgningen av de tidigare studierna till att också innefatta livsförloppsdata och omgivningsvariabler, speciellt vad gäller arbetsställen, pia cerar materialet vid den internationella forskningsfronten och kan väntas ha stor betydelse både för internationellt jämförande studier och för teori- och metodutveckling. De möjligheter som ett utökat levnadsnivåmaterial öppnar är således mycket stora. Både tid och pengar är investerade i det befintliga levnadsnivåmaterialet. En uppföljande undersökning 1991 tillför nya perspektiv pä den kunskap, som redan finns samlad. Därmed ökar värdet av materialen , 1974 och 1981, jämfört med om de enbart kan användas för återblickar och tvärsnittsstudier. Den relativt stora kostnad som är förenad med en levnadsnivåundersökning 1991 måste därför ses i detta sammanhang. Om vi avstår från den nya levnadsnivåundersökningen förvaltar vi kunskapen dåligt möjligheterna till uppföljning och jämförelse går förlorade och i takt med tiden blir befintliga data allt mer inaktuella. Följderna kan bli svårigheter att attrahera svenska forskare för empiriska studier av samhällsutvecklingen, av sociala problem, av ojämlikheten mellan skilda sociala klasser och regioner liksom av jämställdheten mellan kvinnor och män. Även den politiska debatten ger starka skäl för en förnyad levnadsnivåundersökning. Tidningen har med hjälp av befintligt material uppmärksammat "Det nya klassamhället". Den s.k. tredje vägens ekonomiska politik, inflationsutvecklingen och spekulationsekonomin har lett till en omfattande debatt om fördelningen av inkomster och förmögenheter. De fördelningspolitiska frågorna står också i fokus för debatten om reformeringen av skattesystemet. Enligt uppfattning har skatteomläggningen så genomgripande fördelningspolitiska effekter att den ensam utgör argument för en ny levnadsnivåundersökning 1991. Genom jämförelsematerialen , 1974 och 1981 - och tillfällena att också förnya studien - öppnar sig här goda möjligheter att seriöst studera skattereformens långsiktiga dynamiska och fördelningspolitiska effekter. Men även i ett skede, då en omfattande skattereform inte vore aktuell, skulle en ny levnadsnivåundersökning vara väl värd att genomföra. Den kunskap och de perspektiv, som en ny levnadsnivåundersökning tillför, är mycket välkomna underlag för politiska beslut inom alla sakområden. vill därför inte helt knyta ställningstagandet om levnadsnivåundersökningen 1991 till skattereformen. Enligt är behovet av kontinuerlig social rapportering i sig motiv för denna nya levnadsnivåundersökning och beslut att garantera dess finansiering bör fattas av vårriksdagen. SOFIs forskningsansökan riktar sig till de traditionella forskningsfinansiärerna. Den huvudansvarige för projektet framhåller dock att det kan vara svårt att erhålla tillräckliga resurser via forskningsråden. Utan anslag från är projektets framtid oviss. anslog medel till levnadsnivåundersökningarna 1968, 1974 och 1981. Med tanke på det stora värde en ny levnadsnivåundersökning har både för forskningen och för den politiska debatten - bör säkerställa att levnadsnivåundersökningen 1991 kan genomföras. har beräknat kostnaderna till , fördelade på 5 milj. kr. /91, 6,9 milj. kr. 1991/92 och ca . 1992/93. Med hänvisning till det anförda hemställs att anvisar 5 milj. kr. till vid för att trygga genomförandet av en ny levnadsnivåundersökning . () () () ()