ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02K218 · 1990-01-15 00:00:00 — Motion till 1989/90: K218 av och (båda vpk) Förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning Förbudet i regeringsformen 2 kap 10 § mot retroaktiv strafflagstiftning täcker enligt sin ordalydelse inte straffliknande administrativa påföljder som skattetillägg, restavgift, förseningsavgift, överlastavgift etc. I lagstiftningsärendet gjordes gällande att dessa straffliknande administrativa påföljder skulle omfattas av retroaktivitetsförbudet genom analogisk lagtillämpning. Bärkraften i detta synsätt är ytterst tveksam. Eftersom förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning är av fundamental betydelse för ett rättssamhälle är denna oklarhet oacceptabel. Bestämmelsens ordalydelse måste förändras så att straffliknande administrativa påföljder innefattas i tillämpningsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av 2 kap 10 § regeringsformen så att retroaktivitetsförbudet enligt ordalydelsen även innefattar straffliknande administrativa påföljder. (vpk) (vpk)
mot · GD02K219 · 1990-01-15 00:00:00 — av () Mandatperiodernas längd 1989/90 K219-220 Vi måste tänka om. Den svenska demokratin behöver utvecklas. Allt färre kan se innebörden av ord som demokrati, solidaritet och rättvisa. Folkstyret riskerar att förtvina i ett alltför institutionaliserat och genomorganiserat samhälle. Den svenska demokratin utarmas mer och mer. Vi måste ge kommande generationer bättre möjligheter att erövra demokratin. Demokratin måste innebära att människor är delaktiga i förändringen av samhället och att de själva tar aktiv del i beslutsprocessen. Demokratin måste återföras till folket. Det första steget till att återföra demokratin till folket måste tas genom att införa separata valdagar för riksdagsval kontra kommunal- och landstingsval. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att mandatperioden för , och kommunfullmäktige skall vara , 2. att beslutar att val till sker och att val till landsting och kommun sker därefter. 1 1989/90.
mot · GD02K220 · 1990-01-15 00:00:00 — I detta fall är det dock helt klart hur övervältring skall ske. Man kan inte säga att det överlämnats åt näringsidkarna att fördela skatten på skattebärarna. När det gällde engångsskatten på pensionerna överlämnades det däremot Mot. till de privata rättssubjekt som förvaltar pensionsmedlen att fördela skatten. Regeringen visste inte hur den skulle komma att drabba pensionsspararna, lagrådet visste det inte, skatteutskottet visste det inte och ej heller . När föreskriver att skatt skall utgå bör den enligt vår mening av rättssäkerhetsskäl utforma föreskriften så att medborgarna vet hur de drabbas. Likaväl som det är förbjudet för att delegera normgivningsmakt till regeringen måste det anses grundlagsstridigt att delegera sådan till privata rättssubjekt. Enligt vår mening är det konstitutionellt tveksamt om en sådan föreskrift kan vara giltig. I vart fall är det inte förenligt med rättssäkerheten att överlämnar den av folket erhållna makten att beskatta till försäkringsinstitutioner. Föreskrifter måste klart ange vem lagen avser och under vilka förutsättningar skatt skall utgå. Det är inte godtagbart att man bara genom att låta ett annat rättssubjekt vara skattesubjekt frånhänder sig detta ansvar. Vi anser det därför angeläget att det i grundlagen införs bestämmelser även i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till ändringar i grundlagen beträffande beskattningsmakten och förbudet mot retroaktiv lagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GD02K221 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:K221 av Per Stenmarck och (båda m) Den negativa föreningsrätten Rättigheten för en medborgare att stå utanför en facklig organisation om vederbörande så önskar borde vara självklar i en demokrati. Lika självklart som det är att den enkilda människan ska ha rätt att ansluta sig till en organisation - den positiva föreningsrätten - lika självklart borde det vara att hon ska kunna stå utanför en organisation - den negativa föreningsrätten. för mänskliga rättigheter har tolkat föreningsrätten på detta sätt. Fackliga organisationer i tycks anse sig oförhindrade att mer eller mindre tvinga in arbetstagare som medlemmar. Detta kan ske genom s.k. organisationsklausuler, där man genom avtal förhindrar icke organiserade arbetstagare från att få en anställning. Det kan också ske indirekt genom s.k. svartlistning eller mobbing. Med rätten att tillhöra en förening borde också följa rätten att utträda ur en förening. Detta är ingalunda en självklarhet i . Arbetsdomstolen har fastslagit att en medlem ska kunna lämna en organisation på egen begäran, men det förekommer ofta att fackliga organisationer nekar till detta eller ställer till svårigheter för den person, som önskar utträda ur organisationen. Den mänskliga rättigheten att själv besluta om in- eller utträde ur en organisation är så viktig att den inte kan lämnas till enskilda organisationers avgörande. Den negativa föreningsrätten bör grundlagfästas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen för att säkerställa den negativa föreningsrätten. Per Stenmarck (m) () 1 1989/90.
mot · GD02K222 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: K222 av m.fl. (fp, m, c) Grundlagsskyddad näringsfrihet Den grundläggande förutsättningen för ett expansivt näringsliv är möjligheterna för enskilda individer att starta företag. Utan nya företag som erbjuder redan existerande företag konkurrens riskerar de senare att minska utvecklingstakten vilket lätt får till följd en försämrad konkurrensförmåga. Därtill minskar konsumenternas valfrihet. Betydelsen av den fria etableringsrätten understryks också med skärpa i kommittédirektiven till utredningen konkurrenspolitik (Dir 1989:12). Det finns flera hot mot den icke grundlagsfästa näringsfriheten. S.k. vandelsprövning har införts inom restaurang- och transportbranscherna innebärande att myndigheterna gör en förhandsbedömning om vederbörande är lämplig som företagare. Det senaste inslaget i försöken att stoppa nya företag är målareförbundets aktivitet för att införa s.k. företagarintyg. Vidare har ordningsstadgeutredningen föreslagit att kommunerna skall ges rätt att begränsa torghandlarnas varusortiment. Motiven för att avskaffa det i princip fria tillträdet till marknaden varierar från rent sysselsättningspolitiska (nya företag hotar gamla arbetsplatser) till att förhindra s.k. ekonomisk brottslighet. Grunden för en marknadsekonomi är emellertid att företag fritt får startas. Utan detta fria tillträde hotas både näringslivets dynamik och sysselsättningstillfällen. Ett avgörande steg för att öka blivande företagares och övriga investerares tilltro till statsmakternas vilja att även fortsättningsvis satsa på ett marknadsekonomiskt system vore att i grundlagen skydda rätten att starta och driva företag. Vi menar att yrkes- och näringsfriheten bör betraktas som ett grundläggande element i själva rättighetssystemet. Utan regler i detta hänseende är detta system ofullständigt. Kravet på regler om skydd för yrkes- och näringsfriheten har inte sin grund i något speciellt behov som skall dokumenteras . Det bottnar i stället i det förhållandet att den logiska uppbyggnaden av vårt rättighetssystem förutsätter en regel om yrkes- och näringsfrihet. Någon ytterligare utredning behövs ej. Så ej heller ytterligare erfarenheter av reformerna på fri- och rättighetsområdet. Det av författningsutredningen framlagda förslaget till grundlagtext kan efter mindre juste ringar användas i föreliggande skick. Några bärkraftiga invändningar mot regeln framkom inte heller under remissbehandlingen. En regel för yrkes- och näringsfriheten bör få följande lydelse och tas in i 2 kap. RF. Svensk medborgare äger i riket driva näring och utöva yrke såvida annat inte är föreskrivet i lag eller förordning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till grundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90 K222
mot · GD02K223 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:K223 av m.fl. (mp) Rösträtt för utländska medborgare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf615 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att invandrare/flyktingar skall få rösträtt även i riksdagsval utan att vara svenska medborgare, enligt vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · GD02K226 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:K226 av () i etik för politiker På område efter område inser man behovet av etiska grundregler för verksamheten. Inom läkarkåren och i sjukvården har man länge följt ett etiskt minimum i sin verksamhet. I nyare tid har vi fått ett statens medicinsk-etiska råd, som har till uppgift att belysa medicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv. Och i den forskningsetiska utredningen (FEU) föreslås att den forskningsetiska granskningen inom högskolan skall byggas ut (SOU 1989:74). Även inom publicistkåren har man accepterat vissa pressetiska regler att iaktta i verksamheten. Och har tagit ett första steg i en omfattande etikkampanj. Men när det gäller den politiska verksamheten har mig veterligen inte något initiativ tagits till utformandet av vissa etiska grundprinciper som politikern bör iaktta vid utövandet av sitt uppdrag. Även på detta område torde emellertid behovet av en handbok i etik vara angelägen; det visar inte minst en del händelser . Det borde således vara motiverat att gav regeringen i uppdrag att lägga fram ett förslag till handbok i etik för politiker. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utarbeta förslag till handbok i etik för politiker.
mot · GD02K231 · 1990-01-22 00:00:00 — av m.fl. (mp) Lagstiftning på grundval av internationella Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo769 hemställs att beslutar att inte skall bryta mot folkrättsliga principer och att därför samtliga internationella konventioner som har ingåtts av skall få sin motsvarighet i den nationella svenska rätten. () () () Per () () () () () 1 1989/90.
mot · GD02K232 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:K232 Lagstiftning på grundval av internationella konventioner Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N263 hemställs att beslutar att inte skall bryta mot folkrättsliga principer och att därför samtliga internationella konventioner som har ingåtts av skall få sin motsvarighet i den nationella svenska rätten.
mot · GD02K233 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: K233 av m.fl. (mp) Sänkt rösträttsålder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L412 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att rösträttsåldern bör sänkas till . Hans Leghammar (mp) ()
mot · GD02K235 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: K235 av () arbete fattar en mängd beslut. De är av mångskiftande karaktär och omfattning. Många beslut är av typen ramlagstiftning eller på annat sätt av övergripande natur. Ett riksdagsbeslut kompletteras oftast med någon form av förordning eller regleringskrav innan det sändes ut till berörda. Det kan vara kommuner, landsting, lokala/regionala myndigheter, statliga verk m fl som sedan har att i praktisk handling förverkliga intentioner med beslutet. Som riksdagsledamot är det inte ovanligt att man vid resor i landet, studiebesök eller liknande kontakter får kommentarer och frågor angående ett fattat riksdagsbeslut. Det är då ibland svårt att känna igen det aktuella beslutet. I den process som följt efter beslut har olika tolkningar gjorts och de detaljbestämmelser som distribuerats följer inte alltid intentioner fullt ut. För att möjliggöra en bättre kontroll från riksdagsledamöternas sida av hur beslut tolkas och verkställs bör enligt min mening sådana förändringar vidtas i arbetsformer så att en bättre granskning kan ske av hur det blev. Många beslut som fattas av är omfattande och har långtgående konsekvenser. Beslutsunderlaget är inte alltid så att det är möjligt att läsa ut vad respektive beslut kommer att innebära i detalj i alla led. I takt med att tempot i beslutsfattandet har ökat i arbete så försvåras också för ledamöter och partigrupper att själva granska besluten så ingående som man borde för att kunna bedöma alla konsekvenser. Enligt min mening bör ärenden i vara kompletterade med en konsekvensanalys. Detta skall ses som ett komplement till den granskning som utföres av lagrådet. Konsekvensanalysen bör ske utifrån beslutets eventuella påverkan på miljön, regionalpolitiken, fördelningspolitiken, säkerhetspolitiken, den enskildes integritet, samhällsekonomin och inom eventuellt flera områden av övergripande karaktär. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en översyn av arbetsformerna enligt vad i motionen anförts angående kontroll av hur beslut verkställs, 2. att beslutar att ärenden skall kompletteras med en konsekvensanalys enligt vad som anförts i motionen.
mot · GD02K238 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:K238 av () Grundlagsskydd för allemansrätten Allemansrätten är i vårt land en urgammal sedvanerätt. Den är av avgörande betydelse för att människor skall få möjlighet till friluftsliv och rekreation i naturen. kom allemansrätten till uttryck i lagstiftningen. Då infördes i naturvårdslagens första paragraf en mening om att naturen är tillgänglig för alla enligt allemansrätten. Allemansrätten är dock ingen självklar rättighet. Någon motsvarighet finns inte i de flesta andra länder. Samhällsutvecklingen, förändringar i markanvändningen och konkurrensen om mark och naturtillgångar gör att inte heller i vårt land allemansrätten alltid betraktas som självklar. Förståelsen för att människan är en del av naturen kan bara vinnas genom alla människors rätt till naturen. Därför är allemansrätten en förutsättning för god naturvård. Den befogenhet som människor i vårt land har att på allemansrättslig grund vistas i naturen är enligt min mening av så grundläggande betydelse att den bör grundlagskyddas. Regeringsformens kapitel om grundläggande fri- och rättigheter bör därför kompletteras med en bestämmelse om att naturen är tillgänglig för varje medborgare enligt allemansrätten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att allemansrätten skall skyddas i grundlag.
mot · GD02K239 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K239 av () Gemensam valdag Kyrk ofullmäktige valet kallas ofta för det glömda valet. Anledningen till detta är det låga valdeltagandet då detta val hålles strax efter valet till riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Det mest rationella vore, och med säkerhet också väsentligt billigare, att valet till kyrkofullmäktige hölls som de övriga valen. Frågan har prövats i olika sammanhang utan att detta resulterat i någon förändring. Problemet kvarstår dock och enligt mitt förmenande bör denna fråga ånyo prövas, exempelvis när det blir aktuellt att tillsätta en ny författningsutredning. Det bör ges regeringen till känna att i direktiven för denna utredning även medta en prövning av en gemensam valdag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gemensam valdag.
mot · GD02K240 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:K240 av m.fl. (s) Införandet av republik Ett modernt demokratiskt samhälle karaktäriseras av att befattningar tillsätts efter kompetens och kvalifikationer och inte kan gå i arv. Detta gäller också i , utom på en viktig punkt. Vårt land har fortfarande den ärftliga monarkin som statskick. Visserligen har monarkin fråntagits många av sina tidigare befogenheter i regeringsformen av , men fortfarande kvarstår majestätet som ordförande för utrikesnämnden. Detta förhållande är otillfredsställande för ett land med i övrigt demokratiska politiska beslutsformer. Kungens huvudsysselsättning är att avge och ta emot statsbesök. Denna uppgift förutsätter, enligt vår mening, bredast möjliga kunskap om och praktiska erfarenhet av det svenska samhället. Denna kunskap synes oss svår att uppnå, om man, som den svenska kungafamiljen, i generationer levt och lever i en skyddad tillvaro. Monarkin har för länge sedan spelat ut sin roll i och bör ersättas med ett demokratiskt statsskick, där statsöverhuvudet väljs av folket. Formerna för detta bör utredas. Här finns flera alternativ: en folkvald president, att man överför de representativa plikterna på regeringschefen, cirkulerande ansvar för regeringens medlemmar, att talmannen åläggs dessa plikter etc. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en övergång från ärftlig monarki i till ett republikanskt styrelseskick. () Axel ()
mot · GD02K241 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:K241 av i och (båda c) Organisationsanslutning till det socialdemokratiska partiet Kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet skall upphöra vid utgången av 1990. Detta beslut togs med vånda av den socialdemokratiska partikongressen 1987. De riktlinjer som socialdemokraterna angett skall gälla efter 1991 är även de kränkande för den enskilde. Den s k organisationsmodellen skall införas. Det betyder att facklig organisation - klubb, sektion eller avdelning - ansluter sig till arbetarkommunen. Organisationsavgiften baseras på det totala antalet medlemmar i fackorganisationer, således får alla oavsett partitillhörighet bidraga med medlemsavgifter. Skillnaden mot kollektivanslutningen är att den enskilde inte personligen är bokförd som medlem utan den fackliga organisationen är medlem. Återigen visar socialdemokraterna prov på sin dåliga smak och accepterar inte den enskildes integritet. I detta fall är till och med reservationsrätten borttagen. Ett flerpartisystem bygger på att människor själva tar ställning i partival och medlemskap är en av demokratins viktigaste grundvalar. Detta innebär att det aldrig får förutsättas att någon kategori människor enskilt eller i grupp vinner anslutning till ett visst parti eller tvingas att ensidigt stödja en partipolitisk inriktning som är emot den personliga övertygelsen. En stark fackföreningsrörelse tillgänglig för alla anställda, vilken kan skapa balans på arbetsmarknaden i fördelningen av produktionsresultatet, är en viktig tillgång i det svenska samhället. Det innebär att det finns ett övergripande samhälleligt intresse att slå vakt om fackföreningen som en viktig resurs för den enskilde när det gäller att värna om sitt kollektiv. Det får inte vara så att ett enskilt medlemskap i en fackförening innebär att denna fackförening på grund av medlemskapet skickar pengar till det socialdemokratiska partiet. Det skulle vara att betala medlemsavgift utan att få några rättigheter och utan reservationsrätt. Alternativet för den enskilde skulle vara att gå ur den fackliga organisationen och därmed tvingas ställa sig osolidarisk med arbetskamraterna i deras fackliga arbete. Det är en framgång att socialdemokraterna nu lovat att kollektivanslutningen skall upphöra men oroväckande med det nya förslaget om organisationsanslutning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att fristående organisation inte får anslutas till politiskt parti. () () 1989/90 K241
mot · GD02K243 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K243 av m.fl. (m) Grundlagsskydd för näringsfriheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:L717 hemställs att hos regeringen begär förslag om grundlagsskydd för näringsfriheten.
mot · GD02K244 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: K244 av Per m.fl. (mp) Registreringen hos Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ju231 hemställs att beslutar att bestämmelser om registrering hos skall vara offentliga så att grunderna för sådan registrering klart framgår. () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02K245 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K245 av m.fl. (mp) Längre mandatperioder, m.m. Våra korta mandatperioder till landstingsval, kommunalval och riksdagsval bidrar till att den långsiktiga politiken inte får en riktig chans. De nuvarande korta valperioderna medför att det finns risk att beslut fattas med hänsyn till röstvinster snarare än med hänsyn till långsiktig och sakpolitisk grund. Nuvarande valperioder sammanfaller för riksdag, landsting och kommuner. Detta innebär att landstings- och kommunalval kommer i skymundan så att rikstrender slår igenom även kommunalt. Detta är oacceptabelt utifrån demokratins grundvärderingar. Ett bevis för detta är vårt eget parti, som fick mandat i några kommuner utan att ställa upp för val till kommunfullmäktige. Allt talar för längre mandatperioder och skilda valdagar för riksdag resp. för landsting och kommunfullmäktige. Valperioder är lämpliga och då kan vi ha riksdagsval och val till kommunfullmäktige och landsting . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mandatperiodens längd samt om skilda val till riksdag resp. landsting och kommuner. () Hans Leghammar (mp)
mot · GD02K248 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:K248 av m. fl. (mp) Vallagens spärregler Demokratins kris förs allt oftare på tal, när man pratar politik. Det är många som tycker att demokratin måste vitaliseras, och förnyas, men det är sällan som det förs fram konstruktiva förslag i debatten. De politiska valen är för många människor inte längre intressanta, man struntar helt enkelt att gå tili vallokalen, eftersom man har svårt att identifiera sig med något politiskt parti. Förnyelsen när det gäller nya partier och ideologier har varit minst sagt sparsam. de gröna är det enda parti , som på egen kraft har lyckats att få representation i riksdag. Att det inte har fötts något nytt riksdagsparti behöver inte vara ett tecken på att demokratin inte fungerar. Men i har vi ett system som gör att nya idéer bromsas och inte får samma chans att delta i den fria debatten. När vi nu har lyckats bryta igenom de spärrar, som finns i det svenska valsystemet, anser vi att det är vår plikt att även fortsättningsvis arbeta för att få bort de hinder, som finns i det svenska samhället för att nya partier ska få sin grundlagsskyddade rätt till den fria opinionsbildningen. Nya partier har stora ekonomiska hinder för att kunna delta i den politiska debatten. Opinionsbildning och valrörelser kostar stora summor, och detta har de etablerade partierna och även vi, statligt partistöd för att kunna klara. ges det inget partistöd till de partier som inte har nått i riksdagsvalen. Det finns däremot ett system för att hjälpa gamla partier, som åker ut att ha en chans att ta sig in igen. Vi anser att det är viktigare att nya idéer får en chans, än att de gamla hänger kvar. Enligt vår mening måste det finnas ett grundstöd för alla rikstäckande partier, om de har registrerat ett visst antal namnunderskrifter. Hur många underskrifter det ska vara för att få grundstöd är vi beredda att diskutera med andra partier som vågar ge stöd till nya partier.Vidare anser vi att de partier som uppnått av rösterna i föregående val, också skall garanteras ett visst grundstöd. Vi föreslår också att den nuvarande 4 %-spärren sänks till i riksdagsvalen. En sådan spärr skulle underlätta för nya opinioner att få sin stämma hörd i . skulle den vara en rimlig spärr för dagssländebetonade rörelser. I konsekvens med denna sänkning föreslår vi att den nuvarande spärren på av rösterna i en enskild valkrets sänks till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiska hinder för nya partier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att spärrarna till skall sänkas. 1989/90 K248 Hans Leghammar (mp)