mot · GD02U551 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U551 av m.fl. (vpk) Under några få höstmånader har upplevt en revolutionär stormvåg utan motstycke i vår moderna historia. Paralleller har dragits till 1848 då revolutionerna svepte över stora delar av . I land efter land i Öst- och har totalitära eller auktoritära regimer fallit i spillror. Folkliga massrörelser har fört tidigare regimkritiker direkt från fängelset eller förföljelsen till landets högsta ledning. trakasserier och utstötning ur samhället är ledare nu det tjeckoslovakiska parlamentets talman. I Hradcanyborgen har tagit över presidentskapet för efter ockupationspolitikens ja-sägare . Överallt väcks förhoppningar om en bättre framtid i demokrati och frihet. kommunisterna stödde aktivt politik för en socialism med mänskligt ansikte. Vår förhoppning är naturligtvis att de revolutionära omdaningarna skall leda till en socialistisk demokrati. Men den framtida utvecklingen i de östeuropeiska länderna bestämmer folken själva, förhoppningsvis utan all utländsk inblandning. Stora svårigheter möter. Väldiga ekonomiska problem. Katastrofal miljöförstörelse i några av länderna. Tragiska nationella och etniska konflikter på många håll. Så demonstrerar t.ex. hundratusentals bulgarer i den nyvunna demokratin mot demokratiska rättigheter för den turkbulgariska minoriteten. Det finns många skäl att välkomna de demokratiska revolutionerna i Östoch : gränserna öppnas, militär nedrustning och fantasieggande möjligheter till demilitarisering i , militärblockens upplösning i takt med att fiendebilderna löses upp. Färdriktningen mot demokrati och frihet är den samma i hela Öst- och . Men tempot skiftar och förhållandena är mycket olikartade från land till land. I har demokratiseringsprocessen pågått och har haft ett lugnt och fredligt tempo. Redan under ledning introducerades viktiga reformer och intog en alltmer självständig hållning i förhållande till . Efter Kadars avgång har denna process accelererat. var också först med att riva järnridån och öppna sina gränser. Den bräschen i muren mellan öst och väst kom också att spela en viktig roll för den kommande utvecklingen i DDR. har haft mycket goda förbindelser med . är angeläget att nya initiativ tas för att ytterligare utveckla förbindelserna. I DDR och , där de styrande motsatt sig varje form av verklig reformpolitik, fick den revolutionära omdaningsprocessen ett snabbare förlopp. Väldiga folkliga massrörelser sopade bort Tanden régime. Någon återvändo till det gamla förefaller otänkbar. Fria val stundar i båda länderna och olika politiska krafter formerar sig, vilkas styrka det är omöjligt att ha någon uppfattning om. I knyter man an till såväl som gamla demokratiska traditioner. I DDR kompliceras utvecklingen av återföreningsfrågan. De framtida inomtyska relationerna är naturligtvis i första hand en fråga för det tyska folket. Men går det aldrig att bortse från att delning är en följd av Hitlerrikets sammanbrott och det faktum att två världskrig utgått från tysk mark. Segrarmakterna från kriget har alltjämt ett ansvar för den tyska frågan. Såväl i öst som väst finns ett starkt och begripligt intresse att ingenting sker i Tysklandsfrågan som kan destabilisera läget i . har med jämna mellanrum skakats av folkliga uppror mot regimen - 1956, 1970, 1976. Strejkerna och Solidaritets framväxt blev början till slutet för enpartiregimen. Det militära maktövertagandet kunde bara tillfälligt stoppa utvecklingen mot demokrati. Även under illegaliteten kunde Solidaritet mobilisera ett brett folkligt stöd. samverkar Solidaritet med andra politiska krafter i , som möter enorma ekonomiska problem och en ekologisk kris. Vi välkomnar alla svenska insatser till stöd för - men insatserna får inte göras på bekostnad av biståndet till . I utvecklades regim alltmer i totalitär riktning. På det internationella planet spelade en positiv roll som brobyggare mellan öst och väst och som företrädare för en självständig politik internationellt. Alltför länge åtnjöt han runtom i världen en hög prestige som förtrycket skärptes i . Endast efter blodiga sammanstötningar och arméns ingripande kunde hans regim störtas. , som är ett av fattigaste länder och på det hela taget saknar demokratiska traditioner, är i stort behov av bistånd och stöd. kan därvidlag spela en viktig roll. I såväl som försvåras förnyelsepolitiken av allvarliga nationella motsättningar. Risken för att , som länge varit ett föregångsland i öst, skall brytas sönder genom nationella konflikter inger stor oro. De revolutionära förändringarna i öst och den internationella avspänningen vore otänkbara utan de grundläggande förändringar som inleddes i då tog över ledningen. En dynamisk utveckling, känd över hela världen som glasnost och perestrojka, inleddes. Långtgående demokratiska reformer, militär nedrustning och en helt ny internationell politik har präglat styre. Med och förnyelseprocessen har möjligheter skapats för en avgörande vändpunkt i världspolitiken. Den nya sovjetiska politiken och själv har mötts av ett starkt gensvar hos en bred folklig opinion i väst, 9 som av sina egna politiska ledare förväntar sig konkreta och positiva åtgärder till svar på strävanden. Ett folkligt tryck i många länder har också pressat fram vissa medgivanden från NATO-ledningen i fråga om avspänningspolitiken. Men kan vi konstatera att tongivande krafter i det militär-industriella komplexet i ingenting lärt och ingenting glömt. Där känner man oro över att avspänningspolitiken skall vinna framgång. Och på den politiska nivån blandas positiva signaler till med klassisk imperialistisk kanonbåtsdiplomati. Utan inblandning avvaktade Ceausescu-diktaturens fall i grannlandet som grovt kränkte folkrätten genom överfallet på . politik i och är ytterligare några av många exempel på amerikansk utpressnings- och inblandningspolitik gentemot andra länder. Detta skadar naturligtvis allvarligt möjligheter att lyckas i sina strävanden att förbättra det internationella politiska klimatet. Vi har all anledning att antaga att starka konservativa och nationalistiska krafter i försöker utnyttja bakslag på den internationella arenan för att underminera förnyelsepolitiken i . Men ännu allvarligare är naturligtvis svårigheter på det inrikespolitiska området. Efter årtiondens vanskötsel befinner sig den sovjetiska ekonomin i ett utomordentligt allvarligt läge. Livsmedelsbrist och ett katastrofalt läge också i övrigt i fråga om varuförsörjning skapar starka sociala spänningar. Möjligheterna att med en ny politik på kort sikt åstadkomma påtagliga förbättringar är små. Ekologiskt sammanbrott i betydande delar av utgör ett annat hot. Och än allvarligare: nationalistiska excesser av det slag som vi just nu bevittnar i och utgör ett hot mot fortsatta existens som kan få de allvarligaste politiska konsekvenser: Det bästa kan bli det godas fiende. Vi riskerar att demokratiseringen kan avlösas av ett nytt tyranni. accepterade inte 1861 att lämnade unionen utan satte in väpnade styrkor mot dem trots att de faktiskt frivilligt hade inträtt i unionen. regering hade inte överlevt unionens sammanbrott. Därför får man hoppas att randstaterna i har is i magen, d.v.s. att de utnyttjar alla de rika möjligheter som finns för att uppnå ett långtgående självstyre men åtminstone i nuvarande kritiska läge avstår från krav som hotar själva demokratiseringsprocessen eftersom sådana krav kan dra mattan under fotterna på dem som bär upp demokratiseringen. Och hela avspänningsprocessen är avhängig denna demokratisering. (, ordförande för i ) Många bedömare delar den oro som ger uttryck för. Ett nederlag för glasnost och perestrojka kan innebära att en historisk chans för , för och för hela världspolitiken har gått förlorad. Har röst något att betyda i det sammanhanget? och riksdag varken kan eller bör naturligtvis blanda sig i inre angelägenheter - hur starka våra sympatier än är för politik. Men utan inblandning kan vi ändå i stort som smått på många områden markera att reformpolitiken gör att vi är starkt intresserade av att kraftigt bygga ut våra förbindelser med . Vid den resa som konstitutionsutskott gjorde i framkom ett starkt intresse från de nya parlamentariska organen i - bl.a. - att utveckla kontakterna med den svenska . reser talmannen i spetsen för en riksdagsdelegation till . Det är bra men det räcker inte. bör ta konkreta initiativ för att kraftigt utveckla kontakterna med de parlamentariska organen i , som som bekant har ett reellt inflytande. utrikesutskott och internationella sekretariat bör kunna komma med konkreta förslag i den riktningen. Intresset för ökade kontakter med är stort i vårt land, inte minst bland ungdomen och i fredsrörelsen. Next Stop är ett belysande exempel. Kulturutbytet utvecklas också positivt men mycket mer kan göras. Vi föreslår att en särskild fond upprättas för att utveckla utbytet med . Ur fonden bör också pengar kunna anslås för att underlätta sovjetiska medborgares och organisationers besök i . Vi välkomnar alla den utveckling som sker i de baltiska republikerna mot ökat självbestämmande, demokratiska rättigheter och fria val. Våra kontakter och vårt utbyte med , och är emellertid alljämt begränsade. Det mesta återstår att göra. Även här kan bidra på ett positivt sätt genom utvecklade förbindelser med de parlamentariska organen i de baltiska republikerna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökade kontakter med och stöd till de öst- och centraleuropeiska länderna, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo är i behov av en snabb ekonomisk och teknologisk utveckling. Alltjämt bedriver trots vissa lättnader embargopolitik mot . En rad produkter får inte säljas eller exporteras till . Det är en skandal att som alliansfritt land så till den grad har underordnat sig att vi deltar i den amerikanska embargopolitiken. I praktiken är associerat med Cocom som samordnar blockaden mot i fråga om en lång rad produkter. bör omgående frigöra sig och fullt ut utveckla handeln med . tionen anförts om avveckling av embargopolitiken gentemot ,1] 2. att beslutar utveckla de bilaterala kontakterna med de parlamentariska organen i , 3. att beslutar utveckla de bilaterala kontakterna med de parlamentariska organen i , och , 4. att beslutar inrätta en fond som kan dela ut 25 milj.kr. för att befrämja besöksutbyte mellan och i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) Margö (vpk) (vpk)