ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Sf240 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf240 av och (båda c) Garantibeloppet i föräldraförsäkringen Manga ungdomar bildar familj innan de har avslutat sina studier. För många innebär detta att barnen kommer innan föräldrarna hunnit skaffa sig en inkomst som utgör grund för föräldrapenningen. Dryga studielån och endast en lön (ofta ganska låg) kompletterad med . per dag i garantibelopp från föräldraförsäkringen är den knappa ekonomiska situation som många unga familjer lever i. Att detta är en bekymmersam situation för många är lätt att förstå. I budgetpropositionen föreslås inte ens en höjning av garantibeloppet motsvarande inflationen. De som har minst får alltså ännu mindre. Ännu orimligare blir denna politik när de som har mest får ännu mer. Det finns därför starka skäl att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen. Antal försäkringsdagar i föräldraförsäkringen anges till 38,8 milj. På grundval av mera fullständig statistik så är dagar ersatta med garantibeloppet. Det innebär ungefär 10,7 miljoner dagar. som garantinivån höjs kostar ca 107 milj. säg 110 milj. kr. Det är önskvärt att höja garantibeloppet till åtminstone /dag. Kostnad ca 440 milj. . Belastningen på statsbudgeten är av detta = 66 miljoner. Det är ur fördelningspolitisk synpunkt angeläget att höjningen av garantinivån går före en utbyggnad av ersättningen på sjukpenningsnivå. För den enskilda familjen - med föräldrapenning på garantinivå - betyder den föreslagna höjningen en förstärkning av ekonomin med . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringen enligt vad som i motionen anförts.
mot · GD02Sf242 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf242 Samordning mellan utbetalning av lön och sjukpenning En löntagare som erhåller sjukpenning från får denna utbetald separat och inte i samband med ordinarie lön. Detta innebär att den försäkrade vid upprepade korttidssjukskrivningar kan komma att erhålla ersättning under den för honom normala löneperioden. Något skäl ur försörjningssynpunkt till detta kan rimligtvis inte finnas. Däremot torde det ur administrativ synpunkt vara fördelaktigt att utbetalningen av sjukpenningen tidsmässigt samordnas med löneutbetalningen. Utöver att detta skulle kunna förenkla för försäkringskassorna, kunde det bidra till att minska frestelsen för korttidssjukskrivning av akuta ekonomiska skäl. Detta förslag väcktes i en motion av undertecknad men avslogs då av . Anledningen till att frågan åter aktualiseras är att det framkommit i pressen att nu kommit fram till samma ståndpunkt som motionens innebörd. Man anför nu att det är rimligt att man får sjukersättningen i anslutning till att man faktiskt förlorar pengar på lönen. Dels kan man göra räntevinster genom att hålla inne pengarna , dels kan man också göra administrativa vinster på försäkringskassorna. Det är bra om man nu äntligen har insett detta, som ur samhällsekonomisk synpunkt borde observerats . Det är angeläget att frågan utreds med det snaraste så att förslag kan läggas fram . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samordning i tiden mellan sjukpennings- och löneutbetalningar.
mot · GD02Sf243 · 1990-01-18 00:00:00 — av m.fl. (s) Skolbarnsförsäkring Skolbarn hör till de mest riskutsatta i samhället. Ca 200 000 skolbarn tvingas söka läkarvård för olycksfall. Av dessa måste vårdas på sjukhus. Antalet elever från och med grundskola till och med högskola uppgår till ca 1 600 000. En elev som drabbas av en allvarlig olycksfallsskada kan komma i en svår ekonomisk situation under resterande delen av sitt liv därför att ett fullgott försäkringsskydd saknas. De skolungdomsförsäkringar för grundskole- och gymnasieelever som tecknas av kommunerna ger vid invaliditet mycket varierande engångsbelopp från ca till . Försäkringen täcker övriga kostnader som uppkommer i samband med behandlingen av olycksskadan. Arbetsskadeförsäkringen, LAF, gäller för den som genomför årskurs 7 eller högre årskurs i , särskolans yrkesskola, gymnasieskola eller motsvarande utbildning. LAF gäller för dessa elever under moment i utbildningen då elev utför arbete som stämmer överens med eller till sin art liknar sådant som vanligen utföres vid förvärvsarbete. Ett skolbarn som blir invalidiserat får i stort sett bara rätt till folkpension från socialförsäkringen samt ett kapitalbelopp från kommunens skolförsäkring vilket inte räcker långt vid livsvarig invaliditet. Det är otillfredställande att skoleleverna inte har ett tillräckligt ekonomiskt skydd. Skolbarn borde redan från första klass i ur försäkringssynpunkt jämställas med anställda vid olycksfall i skolan eller vid färd till eller från skolan och omfattas av motsvarande ekonomiska skydd som redan finns för anställda genom arbetsskadeförsäkringen och trygghetsförsäkring för arbetsskada. För att få lika skydd för alla elever i hela landet borde möjligheterna till centrala, generella lösningar utredas omgående. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av 1 1989/90. en utredning om olycksfallsförsäkring motsvarande arbetsskadeförsäkringen och trygghetsförsäkring för arbetsskada för alla skolelever. () () 1989/90 Sf243
mot · GD02Sf244 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf244 av och (båda s) Översyn av socialförsäkringssystemet I det svenska socialförsäkringssystemet styrs föräldrapenningen och andra ersättningar inom socialförsäkringssystemet av den sjukpenningsgrundande inkomsten. Då man får förändrade inkomstförhållanden meddelas detta till och ersättningen anpassas till den nya inkomsten. Det har varit långdragna avtalsförhandlingar och inte förrän arbetsgivarna och facken tecknat nya löneavtal kan man meddela om den nya inkomsten, som ska ligga till grund för ersättningen från . För löntagaren innebär det att lönen betalas ut i efterskott för den period, som täcks av det nya avtalet. Detta gäller för alla löntagare såvida man inte uppbär föräldrapenning eller annan ersättning från . Då betalas inte den retroaktiva lönen ut. Det kan inte vara rätt att man ska förlora den retroaktiva lönen om man uppbär föräldrapenning eller sjukpenning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av förändring av socialförsäkringssystemet i enlighet med vad i motionen anförts. () () 1* 1989/90. Nr S/243-254
mot · GD02Sf245 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf245 av m.fl. (s) Tillfällig föräldrapenning En förälder får tillfällig sjukpenning för vård av sjukt eller smittoförande barn. Detsamma gäller om barnets ordinarie vårdare blivit sjuk eller smittoförande. Det gäller både när barnet vårdas av hemarbetande förälder och när vårdaren är exempelvis barnpraktikant eller anhörig. Däremot utgår inte tillfällig föräldrapenning till barnets föräldrar om barnets ordinarie vårdares barn blir sjukt eller smittoförande, vilket medför att dagbarnet inte kan skötas av sin vårdare utan barnets förälder måste stanna hemma och ta hand om sitt barn. Den förvärvsarbetande förälder som av det skälet stannar hemma för att vårda sitt barn drabbas då av en ekonomisk förlust som, enligt vår mening knappast kan ha varit avsikten när den tillfälliga föräldraförsäkringen infördes. Det borde inte vara någon skillnad om det är den ordinarie vårdaren eller dennes barn som blir sjuk. I båda fallen skall tillfällig föräldrapenning kunna utgå till förälder som måste stanna hemma och vårda sitt barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för tillfällig föräldrapenning. () ()
mot · GD02Sf246 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf246 av m.fl. (fp) Rehabiliteringen vid arbetsskador Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rehabilitering. () () () () () () () () () () () ()
mot · GD02Sf247 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf247 Anslutning av dietister till sjukförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So424 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att legitimerade dietister bör få rätt att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringens ram.
mot · GD02Sf248 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf248 av förste vice talman m.fl. (m) En sjukvårdsförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So608 hemställs att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t.ex. inriktning. () ()
mot · GD02Sf249 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf249 En allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:So425 hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GD02Sf25 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90: Sf25 med anledning av prop. 1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. anser att arbetsgivarinträde kan förenkla sjukskrivningen för den sjuke, arbetsgivaren och försäkringen. Den typ av arbetsgivarinträde, som innebär att arbetsgivaren tar emot sjukanmälan, men får ersättningen tillbaka av . Att arbetslinjen skall gälla fullt ut, när det gäller förtidspensionering av arbetsmarknadsmässiga skäl, anser kommer att drabba äldre personer alltför hårt. Detta gäller speciellt i glesbygd och orter med ensidigt arbetsutbud. Att begära att 59-åringar skall börja pendla är ett helt orealistiskt krav. de gröna anser att förtidspensionering av arbetsmarknadsmässiga skäl skall finnas kvar i begränsad omfattning. I övrigt tillstyrks propositionen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förtidspensionering.
mot · GD02Sf250 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf250 av m.fl. (fp) Vårdbidrag m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: So227 hemställs 1. att beslutar om en ändring av beräkningsgrunden för vårdbidrag så att det utgår med 2,5 basbelopp vid helt vårdbidrag, 2. att för /91 på anslag C 3 Vårdbidrag för handikappade barn anslår ytterligare 231 milj. kr., dvs. 3. att hos regeringen begär förslag till ett system där ATPpoäng beräknas på grundval av hela det vårdbidrag som utgår, 4. att beslutar att slopa gränsen för det antal dagar tillfällig föräldrapenning kan utgå för det fåtal föräldrar som avses i motionen, 5. att beslutar att tillfällig föräldrapenning skall utgå till föräldrar som tillfälligt tvingas avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt hemmaboende, vuxet handikappat barn, 6. att hos regeringen begär förslag till ett förtydligande i lagen om allmän försäkring 4:10 så att föräldrar garanteras rätt till ledighet och ersättning från föräldraförsäkringen för att delta i barns rehabilitering, habilitering och utbildning i enlighet med vad i motionen anförts, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förtidspensionering av handikappade som studerar bör undvikas, 8. att hos regeringen begär förslag om möjlighet att erhålla lön vid arbete på dagcenter, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hjälpmedelsförsörjningen. () () Karl-G öran B törsmark (fp) () () () 1989/90 Sf250
mot · GD02Sf251 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf251 av () Frivillig sjukförsäkring Vissa av de begränsningsregler som finns i Lagen om allmän försäkring, kapitel 21, anser jag slår orättvist. Alla svenska medborgare och alla i landet bosatta utlänningar är försäkrade enligt Lagen om allmän försäkring (AFL 1 kap 3 §). Även svenskar som är bosatta utomlands eller arbetar med svenska staten som arbetsgivare omfattas av AFL. Enligt 21 kap 1 § är det också möjligt för hemmamakar, studerande och andra med ingen eller låg förvärvsinkomst att genom frivilliga avgifter försäkra sig för sjukpenning som uppgår till lägst och högst per dag. Däremot finns ingen möjlighet att inträda i den frivilliga försäkringen om man har fyllt . Denna regel innebär att t.ex. en lantbrukarhustru eller -man, som är och som avvecklat sin jordbruksrörelse exempelvis genom utarrendering, trots att denne erlagt relativt höga sjukförsäkringsavgifter inte kan teckna frivillig sjukförsäkring. Detta är en orättvis uteslutning av en kategori människor. Den argumentering som socialförsäkringsutskottet använt föregående år är inte tillfredsställande. Den försäkringsmässigt kalkylerade risken behöver ju inte vara större när man försäkrar en frisk 55-åring än när man försäkrar exempelvis en 54-åring (eller yngre) som inte är vid god hälsa. Då kravet på hälsotillstånd är borttaget och en åldersgräns införd kan knappast anledningen vara en försäkringsmässigt kalkylerad risk. Frågan är dessutom om försäkringen är till för att skydda människorna eller tvärtom. Det begränsade skydd denna frivilliga försäkring ger bör kunna omfatta alla som inte har möjlighet att vara obligatoriskt försäkrade fram till pensioneringen. Regeringen bör därför lägga fram förslag om att inträde i försäkringen skall kunna ske även efter . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av 21 kap. lagen om allmän försäkring i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90 Sf251
mot · GD02Sf253 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf253 av och (båda c) Pensionen för den som vårdar anhörig Inom långtidsvården växer olika vårdformer fram och utvecklas till att förbättra patientens livssituation i form av både kvalificerad vård och effektiv rehabilitering. Detta har lett till att vårdpatienter kan återvända hem . Anhöriga tar då på sig en tung arbetsbörda och ett stort ansvar. För samhället innebär systemet besparingar. De flesta anhörigvårdare är i samma ålder som den vårdade och ofta i pensionsåldern. Inte sällan har makarna låg pension. Det finns exempel på att när en patient övergår till att vistas i hemmet, ofta , återgår till att klassa ett par makar som samboende mot att de tidigare uppburit pension som ensamstående under sjukhemsvistelsen. Vi anser detta sätt att löna den anhörige är fel. Samhället borde istället vara generöst i sin tillämpning av lagen. tillämpning är det motsatta och personer, som trots möjligheter att kunna vistas hemma kortare tider, vill inte övergå till växel vård. Enligt vår mening måste pensionssystemet utformas så att vårdinsatser av ovanstående slag inte bestraffas. Med hänvisning till av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag för att skapa bättre villkor för anhörigas insatser vid växelvård.
mot · GD02Sf254 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf254 av m.fl. (m) Delpensionen Delpensioneringen konstruerades för att arbetstagare som uppnått skulle få möjlighet att minska sin arbetsinsats efter ett långt arbetsliv, inte minst i de fall en sviktande hälsa kunde motivera detta. Kompensationen i delpensioneringen bestämdes ursprungligen till av berättigad pension för en femtio procentig minskning av arbetsinsatsen. Denna överkompensation skapade tillsammans med marginalskatteeffekter icke planerat tryck på delpensioneringen. Det uppfattades alltför ofta som mindre ekonomiskt rationellt att fortsätta med heltidsarbete, när behållen inkomst efter skatt blev ungefär lika stor vid halvtidstjänstgöring. Därför reducerades kompensationsnivån i deltidsförsäkringen . Nuvarande regering kunde emellertid inte motstå en rad särintressen och framlade förslag om en återgång till den tidigare alltför höga nivån. Reglerna i delpensioneringen står i strid med den politik regeringen säger sig företräda, nämligen att försöka påverka människor till ökade arbetsinsatser. Det vore därför konsekvent att återställa delpensioneringens kompensationsnivå till . Som konstaterat i fjolårets anslagsframställning täcker den arbetsgivaravgift som skall finansiera delpensionssystemet mer än väl de utgifter delpensionsfonden har även med dagens kompensationsnivå. föreslår därför att avgiften skall minskas till . Vi instämmer i verkets synpunkter. Delpensionsavgiften bör därför sänkas från nuvarande . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att kompensationsnivån i delpensioneringen skall fastställas till för nytillträdande fr.o.m. , 2. att beslutar att delpensionsavgiften skall minskas till 0,fr.o.m. . 1989/90 Sf254
mot · GD02Sf255 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf255 av m.fl. (vpk) Förbättrade pensioner Pensionstillskottet kompletterar folkpensionen för dem som saknar eller har låg ATP. Antalet ålderspensionärer med pensionstillskott är ett mått på antalet låginkomstpensionärer. fanns det ca 1 544 000 ålderspensionärer. Av dem fick 523 000 pensionstillskott. Dessa låginkomstpensionärer är inte könsmässigt jämnt fördelade. 454 000 i den gruppen är kvinnor, dvs. Låg pension är i första hand ett kvinnoproblem. Det är ett resultat av att kvinnor tjänat mindre än män, och dessutom får kvinnorna som pensionärer plikta för att de tagit ansvar för familjen och stannat hemma när barnen var små. Höjda pensionstillskott ger mest till kvinnorna Pensionstillskottet har tillkommit för att utjämna ekonomiska skillnader mellan pensionärer. En höjning av pensionstillskotten är den snabbaste och enklaste metoden att förbättra kvinnornas orättvist låga pensioner. Enligt vpk:s mening bör anta en plan för ökning av pensionstillskottet så att lägsta pension - folkpensionens grundbelopp och pensionstillskott sammanlagt uppgår till två basbelopp. Betala KBT efter den faktiska hyran Utöver pensionstillskottet har KBT - det kommunala bostadstillägget stor inkomstutjämnande betydelse. Trots att betydande höjningar genomförts av minimibeloppen, så har KBT inte följt hyresutvecklingen. KBT utbetalas inte enhetligt över landet, kommunerna kan själva bestämma summan så länge de inte underskrider fastställd norm. Därtill kommer att hyreskostnaderna också varierar, för nyproduktionen täcker inte KBT tillräcklig del av kostnaden. För att alla pensionärer oavsett inkomst och bostadsort skall ha råd att bo bra bör reglerna för KBT ändras. För ensamstående ska bostadstillägget betalas ut med ett belopp som motsvarar den faktiska hyran för en tvårumslägenhet och för sammanboende kostnaden för en tre rumslägenhet. Vpk anser också att staten bör svara för hela kostnaden för KBT. 1989/90 Sf255258 Sorn ett resultat av skatteomläggningen för kommer pensionerna inte att värdesäkras fr.o.m . Som skäl för förändringen i basbeloppsberäkningen har anförts att utan denna skulle pensionärerna bli dubbelkompenserade för prishöjningarna. Enligt vpk:s mening ger inte höjningen av pensionstillskottet och KBT pensionärerna tillräcklig kompensation för de prisförändringar som skattereformen leder till. Höjningen av pensionstillskottet ger exempelvis bara . Det kan inte heller uteslutas att förvärvsarbetande genom avtal kommer att kompensera sig för prisökningarna. Pensionärerna saknar motsvarande möjlighet och därför bör tills vidare ingen förändring i basbeloppsberäkningen göras. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en plan för höjning av pensionstillskotten enligt motionens förslag, 2. att hos regeringen begär en plan för höjning av KBT, enligt motionens förslag, 3. att beslutar, med ändring av tidigare beslut, att det för och ej skall ske förändringar i beräkningen av basbeloppet på grund av skatteomläggningen. (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Sf255
mot · GD02Sf256 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf256 Pensionspoäng vid halv förtidspension Enligt lagen om allmän försäkring får försäkrad med halv förtidspension tillgodoräkna sig ATP-poäng för förvärvsinkomster som hänför sig till den resterande arbetsförmågan. En sk jämförelsepoäng skall härvid fastställas av . Jämförelsepoängen utgörs av halva antagandepoängen adderad med pensionspoängen för den faktiska förvärvsinkomsten baserad på den resterande arbetsförmågan. Om jämförelsepoängen är lägre än hela antagandepoängen utgår man från antagandepoängen vid fastställandet av ålderspension. Är den däremot högre förbättras ålderspensionen. Man utgår från den redan intjänade ATP-poängen som har framräknats genom att man minskat inkomsten med ett basbelopp (PGI) dividerad med ett basbelopp. Man gör ett basbeloppsavdrag, vilket innebär att den ovan nämnda halva antagandepoängen är belastad med ett halvt basbeloppsavdrag. När man fastställer pensionspoängen för den resterande arbetsförmågan gör man på samma sätt som vid normal ATP-beräkning, dvs man gör ett helt basbeloppsavdrag. Vid beräkning av jämförelsepoängen blir alltså avdraget 1,5 basbelopp. Ett exempel kan nämnas för att klargöra nuvarande förhållande. Jag förutsätter en inkomstutveckling som tillfullo följt penningvärdesutvecklingen. Genomsnittsinkomst före sjukdom prisnivå på . ger 3,0 ATP-poäng. Vid hel förtidspension blir hel antagandepoäng 3,0 poäng. Vid halv förtidspension blir halv antagandepoäng 2 = 1,5 poäng. Resterande arbetsinsats bör ge 103 260 som ger 1,0 poäng. Jämförelsepoängen blir 1,5 + 1,0 = 2,5 poäng. För att den försäkrade skall kunna komma i åtnjutande av en jämförelsepoäng överstigande antagandepoängen från kvarvarande arbetsinsats behöver inkomstnivån öka med . Genom att vid fastställande av jämförelsepoängen öka antagandepoängen 1* 1989190. Nr Sf255 -258 med 1,0 innan den halveras skulle den påtalade orättvisan kunna lösas alter- Mot. nativt genom att göra ett halvt basbeloppsavdrag på den resterande inkoms- Sf256 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande beräkning av pensionspoäng vid halv förtidspension.
mot · GD02Sf260 · 1990-01-15 00:00:00 — av m.fl. (vpk) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A236 hemställs att hos regeringen begär förslag om en differentierad arbetsgivaravgift i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1989/90.
mot · GD02Sf261 · 1990-01-10 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sf261 av m.fl. (vpk) Den tillfälliga föräldrapenningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A724 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen mot etnisk diskriminering för att tillföra den tvingande skadeståndssanktioner i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.2, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen om allmän försäkring så att rätten till tillfällig föräldrapenning utsträcks att omfatta även det fall när barnomsorg stängs på grund av sjukdom hos personalen eller på grund av brist på personal i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.5. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)