ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Fi35 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi35 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Regeringen föreslår i propositionen att ett skall inrättas. Institutet skall stimulera och underlätta ett systematiskt kvalitetsutvecklingsarbete i alla delar av det svenska samhället. Statliga medel, sammanlagt 17,5 milj.kr. , skall anvisas institutet via anslag till utredningar m.m. Skälet till att regeringen valt anges vara att kvalitetsfrågorna spelar en viktig roll även inom de offentliga verksamheterna. Vi håller med om regeringens slutsats. Däremot anser vi att det finns andra garanter för kvaliteten i den offentliga verksamheten än ett forskningsinstitut. Konsumenterna bör stå för kvalitetskontrollen. Så länge regeringen inte är beredd att medge konsumenterna valfrihet kan vi inte stödja förslaget att inrätta ett forskningsinstitut. Med anledning av det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag att inrätta ett , 2. att avslår regeringens förslag att under reservationsanslaget Utredningar m.m. under trettonde huvudtiteln för /91 anvisa . utöver vad regeringen tidigare föreslagit. () () 1* 1989/90.
mot · GD02Fi37 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi37 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommuners och landstings medverkan i sektorsforskning. (mj () () () ()
mot · GD02Fi38 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Fi38 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl49 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SCB:s forskningsstatistik. () ()
mot · GD02Fi39 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi39 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl37 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör förbjudas att disponera anslag för s.k. opinionsannonser i forskningsdebatten.
mot · GD02Fi40 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi40 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Ubl39 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnoperspektiv på forskningen om skatteomläggningens konsekvenser. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02Fi41 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi41 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl41 hemställs 1. att hos regeringen begär att ett naturekonomiskt råd inrättas med sammansättning enligt vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående medlen för de kungliga slottens förnyelse. () () () Hans Leghammar (mp) () 1' : . ' * ' ! gotab 96271, Slockholm 1990
mot · GD02Fi42 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi42 av i och (båda m) med anledning av prop. 1989/90:114 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. I proposition 1989/90:114 föreslås bl.a. att skatten på spritdrycker, vin, starköl och öl höjs så att priset på dessa varor stiger med . Förutom fiskalt nit, vilket tydligt lyser igenom i regeringens proposition, hävdar man dessutom att nämnda prishöjning är motiverad av alkoholpolitiska skäl. En ytterligare höjning av priset på alkohol i innebär att vi cementerar oss i en situation där vi är ledande i västvärlden vad det gäller kostnaden för medborgarna avseende nämnda varor. Ändå har vår alkoholpolitik grundligt och totalt misslyckats. En höjning av det redan höga priset på sprit, vin, starköl och öl resulterar automatiskt i en ökad s.k. hembränning och hobbyvinstillverkning. Totalt kommer alkoholkonsumtionen inte att minska och detta vet säkert regeringen, men föredrar likt strutsen att sticka huvudet i sanden! Om konstaterar att av svenska folket lider av övervikt, hjälps inte dessa av att de resterande förbjuds/förhindras äta kvällsmat. Tyvärr, och det är ytterst beklagligt, verkar vår alkoholpolitik i liknande riktning. Visst finns det alkoholproblem i , men de metoder vi använder i syfte att lösa desamma har hitintills varit utan verkan. Prishöjningar, förbud, krångel och en omfattande byråkrati har inte åstadkommit något positivt, tvärtom. Den svenska alkoholpolitiken är en uppenbar klasslagstiftning, och människor med normala inkomster saknar möjlighet att beställa en flaska vin på en restaurang. De som har plastkort och pengar har däremot inga problem. - Man tillåter dem som har resurser och pengar att använda alkohol efter eget gottfinnande och behag, men de som är utan sådana skall straffas. I stället borde inköpspriserna på alkohol sänkas till rimlig EG-nivå. Detta sammantaget med ett avskaffande av inkonsekventa lagar och förbud kommer att ge oss möjligheten att debattera de alkoholproblem, som förvisso finns i , men som inte löses med nuvarande politik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alkoholpolitiken.
mot · GD02Fi45 · 1990-03-22 00:00:00 — 3. att beslutar införa en ny skatteklass för svagare starköl med högst 3,6 procents alkoholhalt fr.o.m. , och att skatten skall utgå per liter med och . () () () () () gotab 96312, 1990
mot · GD02Fi55 · 1990-03-29 00:00:00 — Motion till 1989/90:Fi55 med anledning av förslag 1989/90:11 revisorers förslag angående roll i budgetprocessen Revisorernas rapport om roll i budgetprocessen rymmer en hel del intressant material. De slutsatser som dras av analysen är emellertid oklara och väcker fler frågor än de besvarar. Ett olöst problem gäller kopplingen till det arbete med budgetprocessens förnyelse som f.n. utförs inom och inom den av regeringen tillkallade budgetutredningen. Ett annat spörsmål som revisorerna inte behandlar är vilka resurser som bör stå till förfogande för att hantera de uppgifter som utskotten föreslås ta itu med. Hit hör även frågan om revisorernas egna uppgifter i granskningsarbete. Ett tredje problem som berörs enbart i förbigående är hur detaljerade budgetbeslut som bör fatta och vilken arbetsfördelning som bör råda mellan utskotten och kammaren. Känt är att parlamenten i många andra länder hanterar budgeten avsevärt mera summariskt än vad som är fallet i utan att deras politiska inflytande därigenom nödvändigtvis är mer inskränkt (jfr översikten i Ds Fi 1984:18). Alla dessa frågor förtjänar en mer noggrann prövning än vad de har fått i revisorernas förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar tillsätta en arbetsgrupp för fortsatt beredning av frågan om roll i budgetprocessen.
mot · GD02Jo14 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jol4 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Frågan om renforskningens organisation och lokalisering har varit föremål för ett flertal överväganden sedan riktlinjerna för rennäringen beslutades i och med propositionen 1971:51. beslutade i enlighet med jordbruksutskottets betänkande 1981/82:40 att möjligheterna att inrätta en renforskningsstation skall prövas. Med anledning härav beslutade regeringen att uppdra åt att utreda lokaliseringsfrågan. I samråd med bl.a. SLU och utarbetade ett förslag till renforskningsprogram benämnt UmeåArvidsjaur, vilket överlämnades till regeringen . Efter remissbehandling, där samtliga remissinstanser var positiva till förslaget, låg ärendet vilande hos när skogs- och jordbrukets forskningsråd, , erhöll uppdraget att utarbeta ett sammanhållet program för den framtida renforskningen. Huvudtanken i renforskningsprogrammet var att inrätta ett forskningscentrum för renforskning i . Renforskning har bedrivits vid . Den forskningen har bl.a. resulterat i tre doktorsavhandlingar. Det förslag som föreligger, med forskningen på olika platser, har i sig en inbyggd motsägelse i behovet av grundforskning och behovet av tillämpad verksamhet. Vpk anser att propositionens förslag skall ses som en övergångslösning men att forskningsprogrammet skall ligga kvar, med inriktning att senare upprätta ett forskningscentrum med egna basresurser i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att propositionens förslag om renforskningen skall ses som en övergångslösning, med inriktning att senare upprätta ett forskningscentrum för renforskning i . gotab 96278, 1990
mot · GD02Jo19 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jol9 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Den svenska jordbrukskooperationen och konsumentkooperationen har en betydelsefull plats i svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Båda grenarna av kooperationen har även fått ett internationellt anseende och på många håll ansetts vara vägledande när det gällt att genom pragmatiska lösningar lyckas förena affärsmässig effektivitet med bibehållande av den kooperativa särarten. De yttre förutsättningarna för kooperationens existens genomgår emellertid betydande förändringar både nationellt och internationellt. Att då förlita sig på gamla lösningar och beprövade vägar för den fortsatta utvecklingen är inte möjligt. Det visar inte minst kooperationens utveckling i , både inom och utom EG-området, som innebär en strävan till anpassning till ändrade yttre förutsättningar och hårdnande konkurrenskrav. Genom ändrade skatteregler, ändrad konkurrenslagstiftning och friare varu- och kapitalrörelser samt en öppnare arbetsmarknad över gränserna krävs en anpassning och förnyelse av allt näringsliv, inklusive kooperationen. Traditionellt har det enskilda näringslivet stöd av forskningen som bedrivs vid högskolor och universitet, vilket tillsammans med företagens egen FoUverksamhet kommer att underlätta den nödvändiga anpassningen och effektiviseringen. Kooperationen har traditionellt inte motsvarande stöd och utvecklade samarbete mellan en egen FoU-aktivitet och grundforskningen vid universiteten, när det gäller kooperationens särart och speciella förutsättningar. SLU:s förslag om inrättandet av en professur med inriktning på kooperation skulle enligt vår mening kunna innebära ett betydelsefullt bidrag till kooperativ kunskapsutveckling inte enbart när det gäller det lantbrukskooperativa området utan även när det gäller kooperationen generellt. Med hänvisning till det anförda hemställs Jol9 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en professur i ekonomi med särskild inriktning på kooperation vid i . () ()
mot · GD02Jo20 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo20 av (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Skogsnäringen i sin helhet är landets i särklass största nettoexportör och valutaintjänare och därmed något av ryggraden i svensk ekonomi. Det är angeläget att ha detta i åtanke då man diskuterar skogsnäringen med dess problem, men framför allt dess framtida möjligheter. En varaktigt lönsam skogsnäring utgör också grunden för våra möjligheter att vidmakthålla och utveckla en levande landsbygd. Utan ett lönsamt skogsbruk saknas förutsättningar för en sådan. Kring alla näringar existerar hot och möjligheter . Skogsnäringen utgör därvidlag inget undantag. Inte minst för , som rymmer en växande andel av landets totala virkesförråd och tillväxt, utgör yttre miljöfaktorer ett växande svårgripbart hot. Även om kunskaperna om miljöhoten vuxit under senare är, krävs stora insatser framöver för att lära oss mera om dessa hot, men framför allt för att kunna förebygga och reparera/åtgärda redan uppkomna skador. Hoten, skadorna och metoderna att åtgärda dem är mycket olika i skilda delar av landet. Vad som är tillämpbart i norra kanske inte direkt går att översätta och tillämpa i växande skogsmarker och vice versa. Att därför ge sydsvensk skogsforskning en mer framskjuten profil och ställning i samverkan mellan SLU och skogsnäringen framstår därför som högst angeläget. De forskningsprojekt kring den sydsvenska skogen som startat och som befinner sig i ett uppbyggnadsskede bör, enligt min mening, vidareutvecklas på ett kraftfullt och framsynt sätt. Statsmakterna bör känna ett gediget ansvar härför och successivt finna former och materiella villkor för denna forskning. Även utifrån en annan utgångspunkt finns motiv för denna ökade forskning. Det gäller effekterna av en långsiktig förändring av inriktningen av vår jordbrukspolitik. Skall näringen få rimliga förutsättningar , måste konstruktiva insatser vidtagas för att överföra delar av nuvarande jordbruksmark till andra produktiva uppgifter. Lövträdsbeskogning kan vara en sådan väg. För att detta skall bli framgångsrikt krävs ny kunskap om anläggning och skötsel av denna skog på olika typer av marker med skiftande lokalklimat. Även detta är ett motiv för att det är nödvändigt med en Mot. kraftfull satsning på skogsforskningen i där statsmakterna till- Jo20 sammans med berörda intressenter inom näringen måste ta sitt ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motiv för och behov av ökade insatser för skogsforskning i .
mot · GD02Jo21 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo21 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning har i sitt forskningsprogram en alltför liten satsning på forskning om den svenska lövskogen. En orsak kan vara att alltför litet av skogsforskningen i är placerad inom de verkligt stora lövskogsområdena. En ökad skogsforskning inriktad på lövskogen har visat sig ha flera fördelar för den framtida utvecklingen inom skogen. Detta gäller både ädellövskogen och björk-, asp- och alskogar. Efterfrågan på lövträd har gjort det alltmer intressant för skogsbruket att avverka. De hårda trädslagen ek, bok, ask och alm kommer med säkerhet att få en allt större efterfrågan. Dessutom har ny forskning visat att lövträden har mycket gynnsam inverkan på försöken att stoppa den allt svårare försurningen i skogen. Den kombination av hänsyn till miljön och efterfrågan på lövträd som skissats här ovan betyder att vi anser att en forskningsstation i skulle vara ett bra komplement till annan skogsforskning. med lång utbildningstradition inom skogsbruket kan vara en lämplig lokaliseringsort. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen sägs om en forskningsstation för lövskogen i .
mot · GD02Jo23 · 1990-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning pägår två projekt, dels i , dels i , med syfte att undersöka möjligheter att utveckla linet och linnäringen. I vill man utveckla spånadslin i industriell skala. - att lösa rötningsförfarandet för småskalig, mellanskaligoch industriuell linodling - att skapa underlag för linodling i länet - att producera en lintåga av hög kvalitet till konkurrenskraftigt pris - att öka linodlingen till att gälla alternativ till den nedläggningshotade pågår vid ett projekt som syftar till att stimulera utvecklingen på landsbygdens näringsliv. Det bedrivs av arbetsgruppen lantbruk och samhälle, ALA-gruppen. ALA-gruppen skall sprida kunskap bl.a. om aktuell forskning som kan omsättas i konkreta satsningar. Resurserna för att starta forskning är emellertid tyvärr alltför begränsade. har i en partimotion 1989/90: Jo246 presenterat förslag till nya användningsområden för åkermarken. Vi anser att 15 miljoner skall satsas på forskning och utveckling av alternativ råvaruproduktion/råvaruanvändning. Vi anser att 20 miljoner bör användas till tillämpad forskning inom detta område. Jag anser att linodling och allt omkring linhantering är ett värdefullt alternativ till användning av . Därför anser jag att skall få för forskning omkring linets utvecklingsmöjligheter. Den redan tillsatta ALA-gruppen skall kunna fortsätta att arbeta med linet med inriktning på utveckling både i och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om linets utvecklingsmöjlighet i och , 2. att beslutar att anslå . till lant- Mot. 1989/90 bruksuniversitet att användas för forskning och utveckling omkring Jo23 linet.
mot · GD02Jo24 · 1990-03-20 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl25 hemställs 1. att hos regeringen begär en redovisning av möjligheterna att avveckla forskningsnämnd och befattning med forskningsinitierande verksamhet, 2. att beslutar att den fullständiga omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandtjänster även skall avse , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om analys av framtida organisation. () () () i ()
mot · GD02Jo28 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo28 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl37 hemställs att hos regeringen begär att överförs till och åttonde huvudtiteln.
mot · GD02Jo29 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo29 av och (båda c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl45 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning för framtida jordbruk och markanvändning i .
mot · GD02Jo30 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo30 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl41 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående prioritering av vissa forskningsuppgifter i samband med jordbrukets avreglering, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bioteknisk forskning, 3. att beslutar anslå 10 milj. kr., 10 milj. kr. resp. 20 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit för budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 till avfallsrelaterad forskning, 4. att beslutar anslå 5,4 milj. kr. för budgetåren 1990/91-1992/93 utöver regeringens förslag till projektområdet Storskaliga miljöeffekter-Östersjön och , 5. att beslutar anslå 4 milj. kr. för budgetåren 1990/91-1992/93 till ett nytt projektområde inriktat på miljöeffekter i och , 6. att beslutar anslå . under budgetåren 1990/91-1992/93 till för förstärkning av basresurserna, 7. att beslutar anslå 2 milj. kr. under budgetåren 1990/91-1992/93 till en forskningsstation vid Ammerån, 8. att beslutar anslå 1,5 milj. kr. för /91 till en professur i skogsmeteorologi/hydrologi vid skogshögskolan i , 9. att beslutar anslå 7 milj. kr. för /91, 15 milj. kr. för /92 och 20 milj. kr. för /93 till för forskning inom området klimatförändringar och deras effekter. () () () 1989/90 Jo30 Hans Leghammar (mp)
mot · GD02Jo31 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo31 av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N45 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en professur i kooperationsforskning vid . () () () () () () () () gotab 96347, 1990
mot · GD02Jo8 · 1990-03-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo8 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Under har insikten om vikten av ett samhälle i ekologisk balans växt sig allt starkare. Det har också inneburit en förståelse för att en fortsatt utbyggnad av folkhemmet måste gå hand i hand med miljöpolitiken. Denna förändrade syn på folkhemsbygget leder till en rad nya politiska ställningstaganden och revision av gamla. För del innebär detta att vattnet nu inte längre ses som en möjlig mottagare av allsköns föroreningar från industrin och hushållen. har alltmer börjat betraktas som en resurs. Ett uttryck för denna syn är projektet . Projektet kan också ses som ett exempel på nödvändigheten av större behov av samarbete, eftersom alla länsstyrelser runt är engagerade i detta fiskvårds- och näringsprojekt. mening måste sjösystemet betraktas i ett helhetsperspektiv. Att numera har en förbättrad vattenkvalitet - vad gäller t.ex. lägre fosforhalter som i sig ger lägre algmängder - kan ju isolerat sägas vara bra för . Men det är här viktigt att anlägga ett helhetsperspektiv, eftersom det kväve som tidigare togs upp i växter nu följer vattnet ner till . Kvävet göder sedan Bohusläns kustområden och medför en ökad algproduktion. Låt oss rikta blickarna norrut och ställa frågan: Vilken betydelse har vattenföring och planerade skogsbruksåtgärder kring Trysil för vattenkvaliteten i och vad kan detta betyda för ? Vi menar att särskilda medel måste anslås dels för att garantera , dels för att initiera forskning i samverkansform kring olika för , , och de norska vattenföringsområdenas viktiga ekologiskt-näringspolitiska villkor. Det är enligt vår mening naturligt att inom forskningsverksamheten kring dessa frågor samarbete byggs upp mellan , , Miljöforskargruppen i Fryksta och berörda norska myndigheter och institutioner. Övriga som naturligt kan ingå i detta arbete är naturligtvis SLU, som enligt vår mening besitter en särskild kompetens inom för verksamheten viktiga ämnesområden. Vi beräknar kostnaden för de åtgärder vi nämnt till 10 milj. kr. under bud- Mot. getåren 1990/91-1992/93. Anslaget bör stå till regeringens disposition för Jo8 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Laxfond , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning kring m.m., 3. att beslutar att till regeringens disposition ställa 10 milj.kr. i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Elisabelh (vpk)
mot · GD02Ju20 · 1990-03-07 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:71 om några processrättsliga frågor 1989/90 Ju20-22 kommunisterna anser att det finns starka skäl att i föreskriva att åklagaren endast får anlita opartisk sakkunnig och att den misstänkte får rätt att överklaga åklagarens beslut om utseende av en sakkunnig. Vilka konsekvenser den nuvarande ordningen kan medföra framgår t.ex. av den resningsansökan som professor ingivit till högsta domstolen i mål B 167/85 vid , det s.k. dialysmålet. kommunisterna anser att § 20 polislagen bör tillföras ett fjärde stycke med innehåll att polismyndigheten ej äger rätt att till annan tjänsteman än polisöverintendent, polisintendent, polissekreterare eller polischefsaspirant som har genomgått polischefskurs I överlämna att meddela beslut om hämtning enligt 5 kap. 6 § utlänningslagen. Rätten att besluta om hämtning av utlänning till förhör enligt utlänningslagen 5 kap. 6 § innebär ett mycket långtgående ingrepp i den personliga friheten och bör inte få delegeras till kommissarienivå som är fallet i polisförordningens § 16. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åklagarens skyldighet att anlita opartisk sakkunnig och rätt att överklaga åklagarens beslut om anlitande av viss sakkunnig. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Rättelse: S. 3 rad 1 och 5 nedifrån Tillkommit: 1. och 2.