mot · GD02Jo822 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jo822 av m.fl. (c) M Miljöfrågor 1989/90 Ett naturligt kretslopp 5 Sambandet mellan ekonomi och miljö 6 Styrmedel för att nå en bättre miljö 7 Statlig och upphandling 10 Räddningsplan för miljö 14 Åtgärder mot växthuseffekten 17 Klorutsläpp från kärnkraftverken 18 Kvävereduktion i reningsverken 18 Totalförbud mot PCB 19 Avvecklingsplan för klorerade lösningsmedel 19 Förbud mot radioaktiva utsläpp 20 Trafik 20 Mot. Transport av farligt gods 20 Jo822 Naturvård i skogsbruket 21 Skydd av älvar 21 Vård av naturvårdsobjekt 21 Vård av hotade arter 22 Jordbruk och miljö 22 Stöd till miljöorganisationer 23 presenterar i denna motion sin syn på miljöpolitiken. väcker vi också en motion om trafik och miljö samt en om bioteknik. I en kommittémotion presenterar vi förslag till miljöåtgärder för . slår fast att samhället är beroende av förbrukning av ändliga resurser. Vi anser att samhället måste inriktas på ett naturligt flöde av resurser och råvaror - det naturliga kretsloppet. Detta innebär bl.a. att förpackningar antingen ska ingå i ett retursystem eller återvinnas. Alla andra förpackningar ska bort. Vi har tidigare i en kommittémotion föreslagit ett system med s.k. gröna nationalräkenskaper. BNP-begreppet måste vidgas så att miljöförstöring och naturresursförbrukning inkluderas. Vi redovisar hur lagstiftningen och tillämpningen på miljöområdet kan förbättras genom skärpta straffsatser, särskild statsåklagare för miljöbrott och rätt för miljöorganisationer att överklaga vissa beslut. Statliga utredningar bör vara skyldiga att redovisa miljökonsekvenser av sina förslag. är de tvungna att redovisa de ekonomiska konsekvenserna. Vi föreslår att en miljöavgift på organiska klorföreningar införs. Det har miljöavgiftsutredningen också föreslagit och det är viktigt att den nu verkligen införs. Den statliga och kommunala upphandlingen måste i större omfattning inrikta sig på miljövänliga produkter. Därför ska upphandlingsförordningen ändras. Vi anser att samtliga företag ska införa miljörevision. Detta skulle underlätta arbetet med att minska råvaru- och energiåtgången. Dessutom har företagen stora ekonomiska vinster att hämta i miljövänlig teknologi. upprepar sitt förslag om en global miljöfond dit i-länder ska avsätta en andel av sin bruttonationalinkomst. Medel ur fonden kan användas till åtgärder mot ökenutbredning och skydd av regnskog. Den nordiska miljölagstiftningen samordnas utifrån högsta ambitionsnivå. Miljöproblemen i är stora. Med hjälp av den internationella luftvårdsfond föreslår kan flera länder gå samman och finansiera miljöprojekt i . Vi föreslår, i vår motion om , att 100 milj. kr. satsas på förstärkning av i och 100 milj. kr. satsas på pilotanläggningar för luft- och vattenrening i . Vi anser att ska förklaras som internationell naturpark. satsar 159 milj. kr. på kalkningsinsatser, vilket är 50 milj. kr. mer än regeringen. Kalkning är uppehållande försvar, måste arbeta för att minska utsläppen såväl nationellt som internationellt. En kraftfull satsning på biobränslen är den enda möjliga vägen för att minska utsläppen av koldioxid. Vi satsar 30 milj. kr. mer än regeringen på avloppsrening och kontroll av kemikalieanvändningen i industrin. 1* 1989190. måste få tillräckliga resurser för att köpa in mark för naturvård, bl.a. urskogar. Vi föreslår därför att 130 milj. kr. anslås till detta vilket är 30 milj. kr. mer än regeringen. För att bevara den fjällnära skogen ska en naturvårdsgräns upprättas. Ovanför denna får endast lokalt anpassat skogsbruk bedrivas. Vi anser att miljöorganisationerna ska stödjas ekonomiskt. Vi anslår därför 5 milj. kr. till bl.a. ett som miljöorganisationerna planerat. Människan är en del av miljön. Miljön utgör helheten i samhället. En god miljö är av avgörande betydelse för allt levande. En utveckling som skadar miljön undergräver också människans framtid. En levande och oförstörd miljö är en förutsättning för mänsklig existens. Hushållning med miljön och med naturresurser, liksom en miljövänlig teknikutbildning, måste vara samhällets viktigaste utgångspunkter. Industrisamhällets framväxt gav oss på många sätt hög ekonomisk och materiell välfärd. har utvecklingen blivit förödande för miljön. Misshushållning med resurser och utsläpp i naturen har skapat miljöproblem som i vissa fall är omöjliga att reparera. Det finns en insikt om att miljöproblemen måste åtgärdas. Tyvärr räcker inte olika reparationsåtgärder för att rädda miljön. måste samhället byggas och förvaltas så att inga miljöproblem uppstår. Miljöförstöringen känner inga gränser. Alla länder måste hjälpas åt för att avvärja de stora globala miljöhoten. Endast genom internationella överenskommelser och en gemensam strategi kan miljöförstöringen stoppas. arbetar för att skapa ett decentraliserat samhälle som ger överblick och hushållar med resurserna. I ett decentraliserat samhälle är kollektivtrafiken utbyggd, långväga godstransporter går på järnväg och bostäder och arbetsplatser byggs i närheten av varandra. går i spetsen för kraven på en ny livsstil som tar hänsyn till miljön. Genom ökad kunskap och personligt ansvar är det möjligt för människor att aktivt bidra till en bättre miljö. Ekonomi handlar inte bara om pengar. Det är framförallt hushållning med naturresurser och fördelningen av naturens resurser som ska betonas i den ekonomiska debatten. Ekonomin måste baseras på att bruka bättre istället för mer. Ekonomisk tillväxt, mätt i BNP, är inget bra välfärdsbegrepp för ett lands välfärd. Andra mätmetoder som tar hänsyn till miljön och nyttjandet av naturresurser måste skapas. En god miljö måste vara ett centralt mål för den ekonomiska politiken. Satsning på forskning och utbildning är central för att förbättra kunskaperna om sambanden i naturen och om vad de naturliga systemen tål. Samhället får därför inte snåla på miljöutbildning och forskning vare sig på grundskolenivå, gymnasium eller i universitetsvärlden. Sedan väckte miljöfrågorna i har samhällets syn på miljön radikalt förändrats. Många av de problem som vi då tog upp har samhället reagerat på och ingripit mot. De miljöproblem som då fanns i form av utsläpp och förgiftningar har dämpats eller stoppats. Vi tycker att miljöpolitiken nu måste få en ny inriktning. Det handlar inte endast om att begränsa utsläpp. Det är nu en fråga om att bygga samhället och utforma produktionen på ett sätt som inte skadar miljön. Det förutsätter miljövänlig teknik. Det är fråga om att ändra i samhällets struktur och myndigheters sätt att arbeta. vill också gå i spetsen för en ny livsstil, där alla genom personligt ansvar bidrar till en bättre miljö. För att kunna klara detta krävs en ny syn på ekonomin, en styrning av samhället till ett nytt kretslopp. Det krävs nya sätt att arbeta på av de statliga utredningarna, av myndigheterna och kommunerna. Dessutom behövs forskning och utbildning för att komma framåt i miljöarbetet. Samhället är helt beroende av en förbrukning av ändliga resurser. Fossila råvaror används för uppvärmning, till att driva bilar och till framställning av plastmaterial av olika slag. Uran används i kärnkraftverk. Exemplen kan göras många. Förnyelsebara resurser förstörs dessutom t.ex. genom att skövla regnskogar. Jordbruksareal försvinner genom erosion orsakad av människans missbruk. Exemplen kan göras många även på detta område. Framtidens samhälle måste istället bygga på ett naturligt kretslopp. Förnyelsebara resurser ska användas i stället för ändliga resurser. Resurserna ska användas i den takt som naturen förmår producera nya resurser. Det kommer att innebära att bilar drivs med motoralkoholer producerade av biobränslen, att energiproduktionen kommer från förnyelsebara energislag som sol, vind och biobränslen. Med hjälp av en reglerad användning av biokemi kan nya material tas fram från gamla växter och grödor. Det kommer att finnas ett brett spektrum av nya material att välja bland. finns möjligheter att få fram plastliknande polymerer från potatis. Med dessa processer kan samhället bryta sig loss från fossilberoende som är miljöförstörande. Vi måste styra in samhället i ett nytt råvaruflöde. Mänskligheten måste bruka resurser utan att förbruka. Samhället måste ha ett naturligt flöde av resurser och råvaror. Jorden, skogen och havet är resurser som kommer att spela en stor roll i den här omställningen. Genom dessa resurser och naturliga produktionsformer med solen som energikälla kan växter och mikroorganismer omvandla enkla näringsämnen till kemiskt komplicerade ämnen. Det naturliga kretsloppet kommer att ge biologisk produktion ny innebörd. Jordbruk kommer inte bara att producera livsmedel, skogsbruk inte bara virke och havet inte bara fisk. Jordbrukspolitiken måste inriktas på detta naturliga kretslopp. I det naturliga kretsloppet kommer avfallsmängderna att minska. Avfall ska definieras som sådant som inte går att återanvända och som inte kan ingå i kretsloppet. Den största delen av det som klassas som avfall ska återanvändas. Produkterna måste tillverkas på ett sätt så att de kan återanvändas. Havet som resurs måste vårdas. Därför måste all dumpning av icke nedbrytbara miljöfarliga ämnen förbjudas. Regeringen föreslår att retursystem ska främjas och engångsförpackningar missgynnas. Enligt vårt synsätt är detta inte tillräckligt. I det naturliga kretsloppet ska förpackningar endera ingå i ett retursystem eller återvinnas. Alla andra förpackningar ska bort. I en särskild motion behandlar vi frågor kring avfallshanteringen . I denna föreslår vi också en satsning på resurssnål teknik, utvecklande av nya miljövänliga förpackningar och nya system för källsortering. Vi anvisar 10 milj. kr. Sambandet mellan ekonomi och miljö Nationalräkenskaperna utgör ett centralt begrepp inom ekonomin. Inom räkenskaperna har bruttonationalprodukten (BNP) en nyckelroll. BNP-utvecklingen speglar den ekonomiska tillväxten. I detta begrepp räknar man in allt från produktion av miljöförstörande fordon, miljövänliga cyklar till tjänster såsom jazzunderhållning och utbildning. I BNP ingår också olyckor och reparation av dess effekter. I är den största delen av BNP bestående av tjänster. Bristerna med BNP har blivit alltmer uppenbara. Miljöförstöring och överutnyttjande av naturresurser har lett till ökad insikt om nödvändigheten av ett nytt synsätt på välfärden. Det ställer krav på nya vetenskapliga modeller. för miljö och utveckling () införde begreppet en hållbar utveckling. Kommissionen har föreslagit ändringar i tillväxtbegreppet så att även kostnader för miljöförstöring och naturresursförbrukning inkluderas. Kostnaden för miljöförstöringen i kan uppskattas till ca . Denna summa syns aldrig i den redovisning som görs av den ekonomiska utvecklingen i landet. I samband med kompletteringsmotionen föreslog dels att god miljö ska vara ett centralt mål för den ekonomiska politiken, dels att alternativa BNP-mått som tar hänsyn till miljön måste komplettera traditionella ekonomisk-politiska mått, samt att naturresursräkenskaper ska ingå i framtida statsbudgetar. antog vårt förslag angående en god miljö som ett mål i den ekonomiska politiken. Enligt vår mening bör målet om en god miljö tolkas så att detta mål är grundläggande för de övriga ekonomisk-politiska målen och överordnat dessa. Vi har under ett flertal år föreslagit att den ekonomiska utvecklingen ska mätas med ett mått som inkluderar även uttag av naturresurser och miljöförstöring. Sådana s.k. gröna nationalräkenskaper kan bli ett viktigt verktyg för såväl politiker som vetenskapsmän. Arbetet med att ta fram ett grönt BNPbegrepp och naturresursräkenskaper bör utföras av . Liknande system finns redan i , , och . Det räcker dock inte att ta fram gröna nationalräkenskaper. också sätta spår i de beslut som fattas så att miljö- och naturresursaspekter blir grundläggande i all samhällsplanering. I en särskild motion föreslår vi ett system med s.k. gröna nationalräkenskaper. Styrmedel för att nå en bättre miljö har länge krävt omfattande förändringar av lagstiftningen på miljöområdet. Regeringen tillsatte en utredning för översyn av miljöskyddslagstiftningen . Vi anser att lagarna på miljöskyddsområdet måste inriktas på att den mänskliga påverkan på naturen inte ska vara större än vad naturen tål. Speciell hänsyn måste också tas till särskilt känsliga områden. Miljökvalitetsnormer ska utarbetas som anger gränsvärden för acceptabel påverkan av ekosystemen. Vi anser att gränsvärdena kan grundas på följande synsätt: I. Naturfrämmande ämnen som är eller kan befaras vara långlivade, som t.ex. organiska klorföreningar, bör överhuvudtaget inte spridas i miljön. Det enda acceptabla gränsvärdet är alltså 0. Tungmetaller och andra sällsynta grundämnen är inte naturfrämmande men kan i onaturliga koncentrationer orsaka bestående eller långvariga skador i miljön, koldioxid och naturliga gaser med växthuseffekt likaså. Halterna i miljön bör hållas inom de naturliga variationerna. Alla övriga ämnen. Dessa får inte öka mer än vad naturen förmår bryta ned eller kan tolerera. Dessa principer innebär att industrins avfall och avlopp, som innehåller naturfrämmande ämnen, måste skiljas från hushållens avfall och avlopp. Det innebär också att vissa produkter som innehåller naturfrämmande ämnen och som finns i hushållssortimentet måste tas bort. har tidigare ställt krav som bör tas upp i den översyn som sker i lagstiftningen. Vi har tidigare krävt: - att påföljdssystemet vid miljöbrott bör ses över vid revideringen av lagstiftningen. Det ska vara kännbart för den skyldige att förstöra miljön. Sedan miljöskyddslagens tillkomst har få fällande domar avkunnats. Straffsatserna för miljöbrott är lägre än för andra brott. Det behövs en skärpt syn på miljöbrotten i påföljdshänseende. - en särskild statsåklagare utses för miljöbrott, eftersom det ofta i bedömningen krävs komplicerade och tekniskt avancerade undersökningar. På andra särskilda områden har tillsatts en speciell åklagare för att leda förundersökningen och föra talan i domstol. - en särskild miljöansvarig vid alla företag som arbetar efter beslut av koncessionsnämnden. Detta skulle stärka ansvarsförhållandena vid företagen. Det skulle dessutom underlätta arbetet med att utreda och beivra miljöbrott. - att företagen bör redovisa miljökonsekvensutredningar för alternativa lösningar i samband med tillståndsprövning. De bör redovisa alternativa handlingssätt och miljöeffekter av sådana, samt alternativet om åtgärden 1** 1989190. inte vidtas (nollalternativ). Dessutom bör kraven på miljökonsekvensutredningars innehåll och utformning i allmänhet skärpas. - att tillstånd för vägprojekt ska prövas enligt miljöskyddslagen, inte som enligt väglagen. - tillståndskraven måste skärpas så att fler ämnen görs tillståndspliktiga och hårdare krav sättas vad gäller utsläppsgränser. Då gamla tillstånd omprövas måste högre krav ställas även på dem, för att ta vara på den tekniska utvecklingen och den skärpta miljösynen och därmed tillgodose nya miljökrav. - att koncessionsnämndens sammansättning bör ses över. Mycket berättigad kritik har riktats mot att nämnden i många fall saknar bl.a. ekologisk kompetens. Detta gäller även . - att vid prövning i koncessionsnämnden det ges möjlighet för sakägare och intresserade att föra fram sina synpunkter. Miljöskyddslagen ger möjligheter till förhandling. Det finns ingen formell skillnad mellan koncessionsnämndens möjligheter och , men det finns en reell. tillämpar inte denna förhandlingsmöjlighet medan koncessionsnämnden gör det. Vi anser att öppenheten också ska omfatta länsstyrelsernas prövning, då det är av allmänt intresse. - att miljöskyddsförordningens 7 § måste ändras så att möjlighet ges för myndigheterna att prioritera ärendena utifrån miljöeffekt. Kontrollerna av de allvarligaste föroreningarna måste prioriteras. Detta ger de största effekterna på miljön och gör myndighetens arbete mer effektivt. - att miljöbudget över hur ämnena hanteras i företagens egen verksamhet och var de slutligen hamnar ska införas. Det ger förbättrad kontroll över hanteringen av miljöfarliga ämnen. Budgeten ska vara till hjälp för såväl det egna företaget som berörd tillsynsmyndighet. Budgeten kan också ge besked om hur många farliga ämnen som sprids med produkterna. - att miljöorganisationer som uppfyller vissa kriterier ska ha rätt att överklaga beslut om tillstånd och sådana frågor som avses i 8a § andra och tredje stycket. finns redan rätt till överklagande för kommuner och lokala arbetstagarorganisationer. Regeringen bör fastställa vilka organisationer som ska få talerätt. - att en miljöombudsman bör tillsättas. bör hjälpa allmänheten i miljömål. ska ges möjlighet att föra talan i domstolar och ge rekommendationer till myndigheter. Alla medborgare ska garanteras likhet inför lagen. Rätten till juridiskt biträde är således väsentlig för att uppfylla denna rättsprincip. När frågan om enskilt anspråk stödjer sig på miljöskyddslagen eller miljöskadelagen utgår inte rättshjälp. Den förändring som 1989 företagits av rättshjälpslagen är inte tillräcklig och möjligheterna att få rättshjälp behöver därför vidgas. Kostnaderna för den enskilde kan bli omfattande. Vi anser därför att rättshjälp i miljömål bör återinföras enligt reglerna års lagstiftning. Vidare bör reglerna för utredningar i miljömål bli generösare. En regel bör införas i 25 § rättshjälpslagen för att göra det lättare att få en sakkunnig utredning om tekniska och medicinska frågor i skadeståndstvister. Detta bör ges regeringen till känna. Statliga utredningar bör vara skyldiga att redovisa miljökonsekvenser av är de tvungna att redovisa såväl samhällsekonomiska som företagsekonomiska effekter av förslagen. Men alla statliga utredningar bör dessutom redovisa ekologiska konsekvenser av sina utredningar. Konsekvenserna bör redovisas för såväl miljön i ett berört område som för hela landet. I de fall förslag berör andra länder bör konsekvenserna av verksamheten för dessa redovisas. inrättades 1967, då den svenska miljöadministrationen byggdes upp. Miljösituationen har förändrats och kraven på den centrala myndigheten skärpts. Det är viktigt att anpassa verket till de nya förutsättningarna. Det behövs en genomgripande utredning av både vad gäller uppgifter och organisation. Programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK) för land, luft och hav är viktigt i miljöarbetet. Programmets syfte är att övervaka långsiktiga och storskaliga miljöförändringar. För denna miljöövervakning av bl.a. utsläpp av kolväten och kväveföreningar föreslår vi ett ytterligare anslag om 5 milj. kr. Länsstyrelsernas naturvårdsenheter och kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar behöver resursförstärkningar. De ansvarar för tillsynen enligt miljöskyddslagen. Vi föreslår en förstärkning av denna verksamhet med 5 milj. kr. Kemikalieinspektionen har en viktig uppgift i arbetet att undersöka kemikaliers hälso- och miljörisker och ta bort de kemikalier som är farligast. De har att ompröva äldre bekämpningsmedel och gamla tillstånd. De behöver personalförstärkningar för att klara detta arbete. Fler tjänster behövs också för att stimulera alternativ produkt- och teknikutveckling hos företag och berörda statliga organ. Kemikalieinspektionens verksamhet finansieras med bekämpningsmedelsavgifter och kemikalieavgifter. Regeringen föreslår att verket får en förstärkning med 4 tjänster. Vi anser att verkets uppgifter är så viktiga, och att behoven är så stora, att 10 nya tjänster behövs. Detta bör besluta. har tidigare föreslagit att miljöavgifter på klor, svaveldioxider, koldioxid och kväveoxider införes. Miljöavgifterna ska stimulera företag att vidta åtgärder för att minska föroreningarna. Det är önskvärt att miljöavgifterna minskar sig själva genom att utsläppen minskar . Miljöavgifter på fler områden behandlas just nu av miljöavgiftsutredningen. Det är viktigt att de föreslagna avgifterna nu verkligen införs. Vi upprepar därför vårt krav om en miljöavgift på organiska klorföreningar om /kg organiskt bundet klor. Detta innebär att de totala avgifter som ska betalas uppgår till Den statliga och kommunala upphandlingen är viktig i arbetet för en miljövänlig konsumtion. De statliga och kommunala förvaltningarna är stora konsumenter. Vi anser att den offentliga upphandlingen i större omfattning bör inrikta sig på miljövänliga produkter. I om avfallet och miljön (1988) föreslås att ett förtydligande görs i upphandlingsförordningen om att statliga myndigheter ska ta miljöhänsyn vid sin upphandling. Denna ändring bör ske i 3 § i upphandlingsförordningen (1986:366). En ändring av den statliga upphandlingsförordningen skulle också ge möjlighet att anta motsvarande upphandlingsreglementen i kommunerna. anser att det är självklart att de upphandlande myndigheterna medverkar till att de mål som statsmakterna ställt upp på bl.a. miljöområdet uppnås. Det råder oklarhet om hur upphandlingsförordningen ska tolkas vad gäller miljöhänsyn. Denna oklarhet är också väl dokumenterad från såväl statliga myndigheter som kommunala instanser. Det gäller bl.a. vid kommuners inköp av alternativodlade livsmedel, där rättsläget är oklart. Inköp av alternativodlat kan i vissa fall uppfattas som en inskränkning av konkurrensen. En ändring av reglementet krävs. Regeringen har gjort bedömningen att upphandlingsbestämmelserna inte behöver ändras. Denna inställning är häpnadsväckande, eftersom det råder en väl dokumenterad oklarhet på området. Ett förtydligande från skulle råda bot på detta. föreslår att det i 3 § i upphandlingsförordningen tilläggs att myndigheten vid upphandling ska beakta den inverkan produkten kan ha på miljön. har föreslagit att tillverkare och importörer av kemikalier ska åläggas att ta en ansvarsförsäkring för sina produkter för att förstärka kontrollen av kemikalier. Försäkringsbolagen kan värdera risker som kan finnas med användningen av olika kemikalier. En ovan nämnd försäkring skulle minska användningen av farliga kemikalier, ge en mer ansvarsfull hantering av kemikalier och tillföra ekonomiska resurser till olycksförebyggande åtgärder. Men framför allt skulle systemet ge skadelidande ordentlig ersättning vid skada. Det skadestånds- och försäkringsrättsliga regelsystemet bör byggas ut för att förbättra de skadelidandes ersättningsmöjligheter. I detta utbyggda system kan en ansvarsförsäkring ha en stor betydelse. Den väntade produktansvarslagen som regeringen snart ska förelägga öppnar nya möjlig ca 400 milj. kr. Vi utgår då från att utsläppen i medeltal blir TOCI per Vi föreslår i en speciell motion om avfallsfrågor att miljöfarliga tungmetallhaltiga batterier och förpackningar beläggs med miljöavgifter. heter för försäkringar. Vi anser att denna lag bör innehålla ett system med obligatoriska ansvarsförsäkringar för kemiska produkter och bioteknisk verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns starka skäl för företagen att engagera sig i miljöarbetet. De har stora ekonomiska vinster att hämta i miljövänlig teknologi. Genom att införa miljörevision i företag och även i offentlig verksamhet underlättas ett systematiskt arbete för att utveckla miljövänligare produktionsprocesser, minskning av råvaru- och energiåtgång, samt kartläggning av avfalls- och utsläppsgränserna. Miljörevisionen kan underlätta för företagen att finna dolda brister i produktionen. Bristerna kan ge företaget både miljöproblem och ekonomiska problem. En del företag har redan själva dragit igång arbete med miljörevision. Den ökade uppmärksamheten på miljöbrister i företaget kommer att verka stimulerande på teknikutvecklingen. Miljörevision kan vara ett marknadsekonomiskt styrmedel av stor betydelse. Vi föreslår därför att miljörevision införs i samtliga företag. Kunskap om naturen och hur miljön påverkas av människan är en grundförutsättning för att samhället ska få en hållbar utveckling. Skolan måste ge en god utbildning så att eleverna kan hantera framtidens miljöproblem. Utbildningen i miljö måste därför förbättras på alla nivåer.