mot · GD02A238 · 1990-01-23 00:00:00 — av m.fl. (s) Arbetsmiljön inom sjukvården ökade antalet arbetsskador , och och ökade antalet arbetsolycksfall . inkom drygt 260 000 anmälningar om arbetsskada jämfört med 244 1987. var de inkomna anmälningarna närmare 230 000. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med sjukförsäkringen av sjukfallet. Endast för arbetsskadeanmälda sjukfall som pågår skall försäkringskassorna, normalt sett, pröva om arbetsskada föreligger. Sådana arbetsskadeärenden som gick till försäkringsmässig prövning (kallade inkomna ärenden) ökade från ca 98 1987 till ca 118 1988. 346 931 personer var förtidspensionerade . Några uppgifter för föreligger inte . Av de nybeviljade förtidspensionerna blev pensionerade på grund av sjukdomar i rörelseorganen. Orsakerna till sjukfrånvaron finns inte kartlagda. En undersökning som gjordes av visar att av all sjukfrånvaro härrör från sjukdomar i rörelseorganen. Någon senare undersökning av detta slag har inte gjorts. Det krävs en radikal förändring och förbättring av förhållandena på de arbetsplatser där så många har slitits ut och pensionerats . som fler människor än har arbete, och arbetslösheten blir lägre, ökar antalet arbetsskador. Detsamma gäller sjukdomar vållade i arbetet. Nästan två tredjedelar av alla arbetsolyckor orsakas av belastnings- och fallolyckor, skador av hanterat föremål och kontakter med rörliga maskindelar. Mer än hälften av de anmälda arbetssjukdomarna har kommit av skadlig belastning. Det handlar om ansträngande och ensidiga arbetsställningar och rörelser. Det är med andra ord belastningssjukdomar som hör till de vanligaste arbetssjukdomarna. Därefter kommer de som orsakats av olika slag av kemiska produkter. Inom sjukvården är också belastningsskador den vanligaste orsaken till de anmälda arbetssjukdomarna. Till de kroppsdelar som är mest utsatta hör nacke och rygg, men även händer, fingrar, axlar och armar drabbas. 1 1989/90. Belastningsskadorna är åldersbetingade. De flesta anmälda arbetssjukdo- Mot. 1989/90 mar inträffar i ålderskategorin 35 till . Men vad som är så alarmerande är att även de mycket unga kvinnorna numera tillhör de belastningsskadade. Det hänger i många fall samman med den pressade arbetssituation som råder på många vårdinstitutioner. När det blir ont om personal i ett arbetslag tvingas man ofta ensam genomföra besvärliga lyft av patienter, där man normalt behöver vara två. Många institutioner är inrymda i gamla och slitna lokaler vilket ytterligare försvårar ett rationellt och för personalen mindre riskfyllt arbete. Den tillsatta arbetmiljökommissionen skall visserligen behandla de problem som rör arbetsmiljöfrågor. Men de frågor som här berörs är så akuta att mer skyndsamma åtgärder är behövliga och påkallade. Den verksamhet som bedrivs av landsting och kommuner, vari sjukvård och omvårdnad utgör huvuddelen, producerar i hög grad arbetsskador som i en självgenererande process i sin tur leder till ny vård. Samma slags arbetsskador från samma arbetsplatser återkommer år . Till viss del speglar det den ojämna kamp som förts mot bl.a. rationaliseringar framtvingade av ekonomiska skäl, vilket gått ut över arbetsmiljön. Räkningen för arbetsskadorna presenteras inte på arbetsgivarens bord och lidandet och värken är anonyma. Kostnaderna vad avser försäkring och sociala avgifter är inte större än för den arbetsgivare som seriöst satsar på att eliminera arbetsskadorna för den arbetsgivare som inte gör det. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skyndsamma åtgärder för att förebygga och avhjälpa akuta skador i de tyngsta arbetena inom sjukvården. () ()