mot · GE02Fi5 · 1990-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:9 Höjning av kvot i , m.m. Höjning av kvotenFörslaget att öka internationella valutafondens(IMF) resurser från cirka 90 miljarder SDR(Särskild dragningsrätt = 7,97kr) till cirka 135miljarder SDR motiveras med att åtskilliga avfondens medlemmar har fortsatt storabetalningsbalansrubbningar. Desutom understryksatt åtskilliga östeuropeiska stater -- somnya medlemmar -- kommer att behöva utnyttjafondens resurser i betydande omfattning. FörSveriges del handlar det därför om att höja sin kvotmed 549,7 miljoner SDR (= 4 400 miljonerkronor), vilket är en mycket hög summa,motsvarande 1/3 av SIDAs budget.Innan beslutar om en sådan betydandekvothöjning i IMF måste det först tydligareklargöras varför fonden avser att göra dennahöjning. Dessutom är det nödvändigt att föra enprincipiell diskussion om skuldkrisens orsaker,verkan och vad IMFs åtgärder inneburit --och vad de kommer att innebära -- för såväl gamlasom nytillkommande skulddrabbade stater.Höjningen har inte föranletts av att fondenslikviditet är otillfredsställande. Utlåningen har desenaste åren varit mindre än återbetalningarna,vilket IMF själv uppger i sin årsrapport.Efterfrågan på lån har minskat från U-ländernassida till följd av skuldkrisen.Östeuropa i samma fälla som tredje världenAtt IMF nu vill öka sitt kapital beror iställetframför allt på att flera östeuropeiska stater avseratt söka medlemskap för att få finansiell hjälp tillsina kollapsade ekonomier. Deras utlandsskulderväxer nu snabbt. Hela har cirka 170miljarder dollar i skulder, av dem svarar Sovjetensamt för 60 miljarder dollar.De presumptiva nya östeuropeiska IMF-medlemmarna är politiskt instabila och riskerar atthamna i samma skuldfälla som många av tredjevärldens länder redan har gjort.Innan fattar beslut om höjning av sinkvot är det därför nödvändigt att studera vad IMF-lånen medfört för de skuldtyngda länderna itredje världen.U-länderna uppmanades att ta lånen under1970-talet. IMF, och kommersiellabanker drev på och lockade med bra villkor ochlåga räntor. Det inlånade kapitalet användes inteenbart för produktiva investeringar. Mångadiktaturer lånade pengar för att finansieraupprustning. av skulderna beräknas ha militärbakgrund. En del av lånen har också flyktat direktfrån låntagarlandet till hemliga bankkonton iSchweiz.Löftet från IMF om bra villkor och låg ränta förlånen till hölls inte. Oljechocken och isynnerhet USAs snabbt höjda ränta förändradeläget fullständigt. Drivkraften bakom detta varUSAs ekonomiska politik och upprustning.Sedan skuldkrisen bröt ut har U-ländernasskulder snabbt vuxit till en katastrof. Många länderhar betalt mer i skuldtjänst än den ursprungligaskulden. Så har t.ex. betalat mer i skuldtjänst än de fått i lån.Plundring av U-länderSkuldkrisen pumpar kapital från tillI-länderna. 1982--1988 var nettotransfereringen avkapital från Syd till Nord 200--300 miljarder kronorom året. Det motsvarar en Marshallplan årligen.Idag är det i praktiken som ger biståndtill I-länderna!Resultatet av skuldkrisen är gigantiskanedskärningar i budgetar som leder social utarmning som kan mätas bl.a. i ökadbarnadödlighet. Enligt kommer 50miljoner barn att dö av fattigdom före sekelskiftet.Den brasilianske arbetarledaren ochpresidentkandidaten '''' har mycket träffandebeskrivit situationen som ''det tredje världskriget''där ''inte soldater utan barn mister livet'', ''ett krigom skulderna och huvudvapnet är räntan, ett vapendödligare än atombomben''.IMF bär i detta ''krig mot tredje världens barn''ett stort ansvar. Det är bl.a. IMFsstrukturanpassningsprogram, som U-ländernatvingas att anta, som leder till social utarmning,svält och kravaller.Det finns ingenting som tyder på att IMF avseratt förändra sin politik mot den tredje världen. Inteheller kan vi förvänta oss en bättre politik mot detilltänkta nya medlemmarna i . Risken äratt vi snart också kan få se ''IMF-riots'', IMF-kraveller, i . De säkerhetspolitiskaaspekterna på detta nya problem får inte förbigås.En höjning av kvot till IMF är intemotiverad mot bakgrund av mål förbiståndspolitiken, som är resurstillväxt, ekonomiskoch social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet, demokratisk samhällsutvecklingoch omsorg om miljön.Exemplen och SydafrikaPå grund av IMFs odemokratiska uppbyggnadhar ett mycket stort inflytande över fondenspolitik. Aktuella exempel på det är IMFs hållningmot och mot Sydafrika.Vietnam är ett av de nio länder som släpar eftermed sina betalningar. har en skuld på 130miljoner dollar till IMF. Landet vägrar dock inte attbetala. Senast betalade landet 8,48miljoner dollar. För att hjälpa landet att klara uppsina mellanhavanden med IMF bildades eninformell grupp med , , ochNederländerna. Inte heller har motsatt sejatt genomföra reformer som IMF krävt. Ändocktillåter inte IMF att reglera sin skuld. Detär som -- av politiska skäl -- vägrar gå med påen lösning som skulle göra det möjligt för Vietnamatt få mjuka IDA-lån.IMF håller däremot på att ändra inställning tillSydafrika. Beslutet att inte beviljaSydafrika krediter håller på att omprövas. Detframgår mycket tydligt i en hemlig IMFrapport(från ) som i kommit över.I juni sammanträffade en IMF-delegation medSydafrikas finansminister och centralbankschef.Dessa och andra möten mellan IMF och Sydafrikahar starkt kritiserats av FNsavkolonialiseringskommitté.Samtidigt som FN och anti-apartheidrörelsenmanar till fortsatt bojkott av arbetar IMFi motsatt riktning.Det är absurt att med höjning av sinkvot skulle bidra till en organisation som vägrar attfinna en lösning med det fattiga Vietnamsskuldbetalningar, men aktivt arbetar för att få gelån till apartheids Sydafrika.Ändring av fondens stadgarIMF bildades på Bretton Woods-konferensen1944--45. IMF, och , kom in i FN-systemet först . Därför har de inte sammademokratiska struktur som i övriga FN; ett land --en röst.Idag domineras IMF helt av de västerländskastaterna och då i synnerhet av . I-ländernamed av jordens befolkning har avrösterna i IMF. av jordensbefolkning har av rösterna.Organisationens struktur, arbetssätt ochrekrytering fungerar på ett mycket slutet sätt.Parlament och allmänhet har ringa insyn i fondensverksamhet och planer.En växande internationell opinion har vänt sigbåde mot IMFs och odemokratiskaoch slutna system. Utöver själva hart.ex. också framförtkravet på demokratisering.I detta läge väljer IMF istället att föreslå en änmer stärkt I-landskontroll och att direkt frånta ettantal deras rösträtt.USAs diktatDet är som ligger bakom förslaget, somdessutom är villkorat: Om inte medbetalningsdröjsmål fråntas rösträtten så blir detingen höjd kvotinsats från USAs sida.Om förslaget skulle drivas igenom innebär detatt följande länder förlorar sin rösträtt: ,, , , , , , och Demokratiska Kampuchea.Kan någon tro att dessa länder, som redan harminimala röstandelar, kommer att skynda sig attbetala inför hotet att berövas sin rösträtt? Nej, dethandlar om att skaffa IMF och det rika ''Nord''ännu ett politiskt påtryckningsmedel mot detutsugna 'Syd''. Redan har åtta av de nio länderna avIMF avstängts från tillgång till den internationellalånemarknaden.Om skulle delta i denna USAsutpressningspolitik innebär det att vårt land äntydligare lierar sej med ''Nord'' i Nord--. Det skulle vara mycket olyckligteftersom , kanske mer än något annatvästerländskt land, har möjlighet att spela enprogressiv och medlande roll i denna växandevärldskonflikt.Alternativa vägarInga tecken tyder på att IMF avser att ändra sinlånepolitik vare sig mot tredje världen eller denytillkommande östeuropeiska staterna.Det finns därför skäl för att med egnamedel visa sitt stöd för alternativa vägar -- försådana finns.En rad personligheter, organisationer, FN-organ och stater har presenterat alternativautvecklingstrategier för tredje världen. Strategiersom i flera fall genom nedrustning vill föra överresurser från militära ändamål till social ochekonomisk utveckling. Dessa initiativ bör Sverigeaktivt stödja.Sverige borde också aktivt arbeta för att,tillsammans med de nordiska staterna och EFTA,forma strategier för utveckling av de östeuropeiskaekonomierna. En utveckling som -- till skillnad frånIMFs strukturanpassningsprogram -- tar hänsyn tillmänniska och miljö. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:9punkterna 1 och 2 gällande höjning av kvoti ,2. att avslår proposition 1990/91:9punkt 3 gällande föreslagen ändring avValutafondens stadgar,3. att hemställer hos regeringen ominitiativ till reformer för demokratisering av IMF,4. att som sin mening ger regeringentill känna att IMF som FN-organ ovillkorligenmåste efterleva av FN beslutade sanktioner motSydafrika.