mot · GD02Sk81 · 1990-05-02 00:00:00 — Motion till 1989/90:Sk81 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:110 1989/90 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning Sk81 För en rättvis skattereform Inledning I motionen redovisar vpk förslag för en rättvis skattereform. Vpk verkar för en grundläggande skattereform. En reform som minskar skatten på arbete och ökar skatten på kapital och produktion. Vpk stödjer ej den uppgörelse om skatterna som träffats mellan socialdemokraterna och . Vpk motsätter sig således den skattekompromiss som redovisas i propositionerna 1989/90:110 och 1989/90:111. Vpk:s kritik mot propositionerna utgår från en fördelningspolitisk syn där vi förutsätter att skattepolitiken verksamt skall bidraga till att minska inkomst- och förmögenhetsklyftor. Vpk vill att en skattereform skall utgå från principen om skatt efter bärkraft. Vpk presenterar i denna motion grundlinjerna för en rättvis skattereform. I motionen presenterar vi också förslag till beslut för skatteuttaget . Vpk anser att det finns behov av en grundläggande skattereform. Genom flera skattebeslut har de bäst ställda gynnats i skatte- och fördelningspolitiken. Socialdemokraternas och skatteomläggning leder åt fel håll. Vpk menar att behöver en skattereform för rättvisa, där de lågavlönade sätts i främsta rummet och där korrynuner och landsting får erforderliga resurser till sin verksamhet. Dagens skattesystem som på papperet är progressivt har stora brister. Några av felen är möjligheterna till skatteplanering genom stora avdrag och andra metoder för att minska progressiviteten. Därför behöver vi ett nytt skattesystem. Vpk yrkar avslag på propositionerna. De brister i fördelningspolitisk rättvisa och slår mot lågavlönade och kvinnor. Det finns dock delar i regeringsförslaget som vpk ser positivt på. Det gäller den ökade kapitalbeskattningen och de minskade möjligheterna till skatteundandragande samt begränsningar av skattefria förmånerna för höginkomsttagare. 1 1989/90. Vpk har alternativ för fördelningspolitisk rättvisa Vpk föreslår att statlig skatt tas ut på taxerad förvärvsinkomst , för inkomster samt för inkomster . Vpk föreslår ett högre grundavdrag för låginkomsttagare. I vpk:s alternativ trappas grundavdraget inom inkomstskiktet 30 . Avdraget trappas ned från en inkomst på . För inkomster föreslår vpk att grundavdraget slopas. Vpk vill ha en strikt enhetlig kapitalbeskattning på , utan de många undantag som medges i propositionen. Vpk verkar för att företagen skall vara med och finansiera sänkt skatt på arbete. Propositionens förslag om en företagsskatt på blir i realiteten endast genom införandet av en ny skatteutjämningsreserv SURV. Förslaget om SURV gynnar främst stora aktiebolag. Vpk motsätter sig denna nya reserveringsmöjlighet. Vpk:s förslag till sänkt inkomstskatt finansieras till skillnad mot regeringens alternativ huvudsakligen genom ökad beskattning av kapital och företag. Vpk finansierar sitt förslag utan intäkter från osäkra s.k dynamiskå effekter. Vpk avvisar höjningar av de indirekta skatter som ytterligare förstärker skatteomläggningens sneda fördelningseffekter. Vpk föreslår att energimomsen avskaffas. Det är fördelningspolitiskt och miljömässigt riktigare att beskatta energi via punktskatter. Vpk föreslår att matmomsens avveckling inleds genom en reducering med 1/3 . Sänkt inkomstskatt -54,9 mdkr Höjd skatt på kapital +40,9 mdkr Företagsskatt + 7,2 mdkr Näringsverksamhet etc + 9,2 mdkr Summa förstärkning =57,3 mdkr Varför behövs det en skattereform? I teorin har ett progressivt skattesystem. I verkligheten finns en mängd kryphål. Tillsammans leder dessa till att den formella progressiviteten urholkas kraftigt. I praktiken betalar höginkomsttagare ofta inte mer procentuell skatteandel än låg- och normalinkomsttagare. Den genomsnittliga skatten på bruttoinkomsten ligger på för de flesta. Först vid inkomster runt 250 000 blir det formella skatteuttaget . Om hänsyn tas till genomsnittliga underskottsavdrag, flyttas gränsen till . -63,0 mdkr +31,0 mdkr + 1,2 mdkr + 9,2 mdkr =41,4 mdkr Det nuvarande skattesystemet innehåller en rad olikheter. Olika inkomster/ kapitaltillgångar beskattas efter olika principer. Hög skattebelastning Låg skattebelastning Varor (momsen) Tjänster Kommun, låg skattekraft Kommun, hög skattekraft Löntagare (utan löneförmån) Löntagare (med löneförmån) Små företag Stora företag Skatt på arbete och kapital Det totala skatteuttaget på arbetsinkomster ger ca medan det effektiva skatteuttaget netto på kapital ger ett beräknat minus på . Genom att systemet blandar olika principer blir det mycket lönsamt att förvandla en typ av inkomst till någon annan form, arbetsinkomst till kapitalinkomst, eller förvärvsinkomst till kapitalinkomst, etc. Omvandlingarna ger vinster för individ och företag, och förluster för samhälle och andra skattebetalare. Arbete och kapital brukas inte där de gör bäst nytta, utan där de ger minst skatt. Den statliga inkomstskatten 1989 hade tre brytpunkter. Vid skatt på gav skatteskalan nedanstående effekt (beskattningsbar inkomst) stat skatt marginal effekt Om denna skala tilläts vara oförändrad så skulle huvuddelen av löntagarna i normala inkomstlägen betala en marginalskatt på . Likaså skulle extrema låginkomsttagare få betala en marginalskatt på . De höga marginaleffekterna i låga och normala inkomstlägen skapas inte genom en hög progressiv statlig skatt. Effekterna grundläggs genom ett högt proportionellt kommunalt skatteuttag, f.n. runt . Skillnaderna i kommunalskatt tillsammans med olika kommunala avgifter ger stora skillnader i disponibel inkomst för hushållen. Skillnaden mellan högsta och lägsta kommunalskatt är ca . En differens i marginalskatteeffekt på . Om hänsyn tas även till olika avgifter kan skillnaden i disponibel inkomst mellan två likvärdiga barnfamiljer uppgå till . Företagsskatten i är formellt sett hög. Då införde Wigforss en proportionell skatt på Mot. För att stimulera investeringar infördes generösa möjlighe- Sk81 ter till skattefria avskrivningar och reserveringar. Detta gör att skatten i praktiken är mycket lägre. Den effektiva genomsnittliga företagsbeskattningen för samtliga icke finansiella företag ligger på 13,, för de större börsbolagen ligger den bara på 10,. Skatteuttaget på mindre familjeföretag (och utlandsägda företag) är dock avsevärt högre och kan beräknas till (URF I, bilaga F sid 484). I praktiken motsvarar bolagsskatten inte en större kostnad än företagens utgifter för reklam, affärsresandet kostar mer än skatten. gällde följande relationer. Affärsresande = 23 mdkr Bolagsskatten = 21 mdkr Reklam = 20 mdkr har en företagsbeskattning som i hög grad gynnar stora industrikoncerner. Detta gentemot internationella konkurrenter och svenska småföretag. Momsen är en av statens viktigaste inkomstkällor. Momsen bedöms av skatteexperter som "bra" för den som vill ta ut ett tämligen högt skatteuttag på hushåll och konsumtion. Av bl.a. detta skäl har skattemotståndare lyckats blockera införandet av moms i . Införandet av en begränsad moms i ledde till att liberaldemokraterna miste sin majoritet i överhuset. Inom EG är det regel att vissa varor som tex mat har lägre momsnivå än andra varor. I sägs att momsnivån är generell. I verkligheten finns det reduceringsregler på en mängd områden. Momsen omfattar tills nu främst köp av varor, inte tjänster. Det är således momsbelagt att handla mjölk, men momsfritt att hyra en "skatteplanerare". Man hävdar att momsen är en proportionell skatt. En skatt som belastar alla lika. Detta är inte korrekt. Folk med låga inkomster betalar en större andel av sin inkomst i moms än rika. Den svenska momsen är således en skatt med regressiva drag, dvs den belastar fattiga hårdare än rika. Den personliga kapitalbeskattningen efter dagens regler leder till ett beräknat skattebortfall för stat och kommun på . Detta trots att hushållen har en nettoförmögenhet runt (RINK del I sid Orsaken är dagens generösa möjligheter till avdrag för lån etc. Kryphål - Fånga hajarna i skattenätet En vpk-slogan är "fånga hajarna i skattenätet. () har redovisat ett exempel på hur dåligt dagens system fungerar. Verket undersökte aktieförsäljningar som gav ett pris på drygt en miljard. Vinsten var ca 900 milj.kr. Beskattningsunderlaget enligt gällande regler blev 300 milj.kr. Av denna beskattningsbara vinst kvittades 285 milj.kr bort mot redovisade förluster. Återstod till beskattning 15 milj.kr. Detta kvittades bort mot förluster på korttidsinnehav av aktier och andra värdepapper. Skattefusk är omöjligt att beräkna korrekt. Den lagliga skatteflykten kan uppskattas efter några indikatorer. Handeln med handels- och kommanditbolag låg vid taxering på . Utdelningsfonderna ligger normalt på ca 3 miljarder, runt utdelningstillfället växer de genom tillfälliga insättningar till ca , för att sedan återgå till normalläge. Handeln med förlust- och skalbolag beräknas av RSV till åtskilliga miljarder. Ovanstående uppgifter måste ses som försiktiga överslag. Bara dessa tre metoder omsätter ca . Det är inte osannolikt att de verkliga beloppen rör sig om vida större belopp. Moralen har urholkats även inom skattefinansierade verksamheter. Några exempel: staten sålde Uddevallavarvet för en symbolisk summa, fick genom köpet förlustavdrag som kan uppskattas till ca 900 milj.kr. En mängd kommuner har sålt vattenverk, hamnar etc, till privata företag (köp med återköpsrätt/-skyldighet). Kommunerna hyr anläggningen av den nye ägaren, kommunerna får pengar och företagen förlustavdrag. Företagen slipper skatt och staten (indirekt) kommunerna tappar skatteinkomster. Högern hävdar att orsakerna är ett för högt skattetryck. Nyliberala marknadsekonomer ger samma förklaring. Det är riktigt att mer likformiga skatter och färre avdragsmöjligheter skulle göra att det blev mindre skatteplanering. Ingen kan dock redovisa några undersökningar som visar att länder med lägre skatteuttag har mindre skatteplanering. Skattesystemet läcker som ett såll. Andra får betala den skatt som myglarna borde betalt. Omfattningen berör minst 45 miljarder. Orsakerna är främst möjligheten att utnyttja avdragsrätter, och olika skattenivåer inom systemet. Ingen tror att något system kan täppa till alla hål. Att fortsätta att laga och lappa på befintligt system är dock inte tillrådligt. Vpk vill skapa ett skattesystem som fångar hajarna i skattenätet. I många länder driver man nu igenom skatteomläggningar som innebär minskad skatt på arbetsinkomster och sänkt marginalskatt. Andelen indirekta skatter ökar. I många av länderna kombineras åtgärderna med försök att sänka det totala skatteuttaget. RSV har påtalat att banker och kreditinstitut nu helt öppet säljer transaktionskedjor, för att ge önskat skatteresultat. Några olika typer är följande: omvandla reavinst till kapitalvinst, skaffa dubbla avdrag genom andelar i handels- och kommanditbolag, förvandla inkomst av förvärvsverksamhet till inkomst av lågbeskattad reavinst, handel med förluster och andelar i utdelningsfonder, köp av förlustoch s.k. skalbolag. hade ett skattesystem som var snarlikt det svenska. I två omgångar har man sänkt marginalskatterna. Detta skulle finansieras bl.a. med beskurna avdragsrätter och dynamiska effekter. har ett mycket stort budgetunderskott. En annan viktig finansieringspost var ett ökat skatteuttag på företagen. reform förutsatte att företagen som grupp skulle betala mer i skatt . För privatpersoner skulle skatten sänkas med motsvarande belopp. Avskaffandet av skattekrediten för investeringar beräknades leda till en ökad kostnad för företagen på . I finansierades en stor del av skatteomläggningen av företagssektorn. I säger socialdemokrater och borgare i utredningarna att så skall inte göra. I den meningen ligger propositionen till höger om . Momsen i är bred men differentierad. Normalt är matmomsen lägre än annan moms, ibland helt slopad. Inom EG har man utfärdat riktlinjer för momsen. Följande områden kan undantagas: sjukvård, social omvårdnad, utbildning, kultur, idrott, transporter, fast egendom (hyra) samt bank- och försäkringsverksamhet. har föreslagit att momsbelagda varor och tjänster skall ha moms inom två band, två skattesatser, en , och en reducerad . Den lägre skall omfatta livsmedel, energi för belysning och uppvärmning, vatten, läkemedel, böcker och tidningar, samt persontransporter. Den svenska företagsskatten är proportionell och formellt sett hög. Den effektiva företagsbeskattningen är internationellt sett låg. SCB har mätt den betalda skatten som andel av resultat före dispositioner i svensk respektive utländsk koncerndel för de 17 största internationella svenska företagen. I pendlar denna skatteandel , medan den ligger på i utlandet. Nettovinstmarginalen för de 17 största utlandsetablerade företagen ligger högre i än för den utländska delen. För samtliga icke finansiella företag ligger skatten på , och för börsbolagen lägre, (källa URFI, bilaga B sid 446, 448). Med korrigering för förlustandelar sjunker andelen ytterligare till 13,respektive 10,(URF I bilaga F 484). Enligt förslag från URF skall få lägsta företagsskatt även formellt. Företagsskatten är progressiv i ett flertal andra länder, tex , , m.fl. Den föreslagna skatteomläggningen utgår från Utredningen om reformerad inkomstbeskattning RINK, skatter KIS samt utredningen om Reformerad företagsbeskattning URF. Det rådde och råder en bred enighet om behovet av att tillsätta utredningarna. Vpk var dock inte överens om de direktiv som regeringen gav till utredningarna. Vpk är starkt kritiskt till det sätt som utredningsarbetet bedrevs på. Arbetet drevs på sparlåga fram till dess att dåvarande finansminstern presenterade sin så kallade skattebomb . Detta gjorde att väljarna inte hade rätt information om utredningarnas konsekvenser inför valrörelsen . Då presenterade ett skatteförslag som utsattes för hård kritik bl.a. från vpk och socialdemokraterna. förslag var dock mycket snarlikt det alternativ som hösten därpå blev socialdemokraternas. Det måste betraktas som ett utslag av bristande politisk etik att hantera skattefrågan och valrörelsen på detta vis. Efter finansministerns utspel drevs arbetet i en mycket snabb takt. Det forcerade arbetet gjorde att ledamöter som ej delade regeringens grundsyn fick arbeta under mycket besvärliga förhållanden. Tidsbristen var så stor att ett intern-PM från RINK angav att alternativ som ej kunde förväntas samla majoritet ej kunde beredas inom utredningen. Positivt var att en särskild utredning, Utredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning IBU, tillsattes med uppgift att snabbutreda möjligheten att införa ett system för real beskattning. (Se avsnitt 16.2) Utredningarna presenterade sina betänkanden . Föreliggande proposition ansluter nära till utredningarnas förslag. och förhösten 1989 var förslagen på remissomgång. Då skatteförslagen ej skulle komma att diskuteras i en valrörelse, hade det funnits skäl att söka alternativa vägar för att få skattefrågan belyst i en bred och folkligt förankrad debatt. Jämför tex de offentliga satsningarna på information kring folkomröstningen om kärnkraften. Regering och riksdag gjorde inga sådana åtgärder men genom förslagens kontroversiella karaktär skapades en omfattande kritik, i media och bland allmänheten. Medan skatteförslagen mottogs tämligen positivt bland de etablerade remissinstanserna, särskilt inom näringslivet, så var misstron mot skatteförslagen desto större bland allmänheten. En rad oberoende fördelningsstudier bl.a. från SCB och LO visade att förslagen brast i fördelningspolitisk rättvisa. valde regeringen att ytterligare forcera skattefrågan. Oppositionen bjöds in till samtal om att tidigarelägga skattereformen till 1990. Regeringen ville således inleda realförhandlingar om skattefrågan, innan något oppositionsparti haft verklig möjlighet att studera remissvaren. Det var att visa bristfällig respekt för det arbete som bedrivits av remissinstanserna. Vpk noterade den fördelningskritik som riktats mot förslagen. Vpk konstaterade också att tre partier, vpk, och , om än i varierande grad var eniga om att förslagen måste korrigeras i fördelningspolitiskt rättvis riktning. Två partier, och , kritiserade från motsatt riktning och menade bl.a. att utredningarna föreslog en för hög Skatt på kapitalsidan. drev dessutom ståndpunkten att skatteuttaget allmänt och direkt skulle sänkas. Vpk var motståndare till inriktningen i förslagen, men menade att det var riktigt att försöka blockera de värsta konsekvenserna av en skatteomläggning utifrån utredningarnas grundlinjer. Vpk:s verkställande utskott presenterade en skattepolitisk grundval för samtal med regeringssidan. Vpk menade att man borde försöka skapa en samsyn mellan vpk, , och socialdemokraterna. Regeringen valde dock att föra realförhandlingarna med . Uppgörelsen s - fp var en kapitulation för den skattelinje som kritiserades så skarpt i valet . ställde fem krav på en skattereform. 1 Sänkt marginalskatt med ett tak på . 2 Inflationsskyddade skatteskalor. 3 Enhetlig kapitalbeskattning. 4 En i princip enhetlig mervärdesskatt. 5 Den sänkta inkomstskatten finansieras genom höjning av andra skatter. Som framgår av propositionerna 89/90:110 och lil så fick igenom sina krav. 2.2 Uppgörelsen s - fp Uppgörelsen mellan s och fp var en framgång för men på några punkter segrade kritiken mot RINK. - Gränsen för statlig inkomstskatt sänks från till i taxerad inkomst. - En låglönerabatt i form av ett förhöjt grundavdrag införs. - Förslaget om grundavgift (socialavgift) på pensionerna överges. - Reseavdragen behålls. På andra områden innebar uppgörelsen s - fp försämringar gentemot förslagen i RINK: - Skatteskalorna överindexeras så att gränsen för statlig skatt i praktiken kommer att ligga på - Taket för ränteavdrag luckras upp. Fullt avdrag medges för alla ränteutgifter , och av ränteutgifterna däröver. - Skatteuttaget på pensionsfonder sänks från RINK:s förslag på till 15 respektive . Dessa försämringar är ägnade att förstärka de sneda fördelningseffekter som ryms i skatteomläggningen. Regeringens förslag till skatteomläggning redovisas i propositionerna 1989/90:110 och lil. Förslagen innebär i korthet. Statlig skatt skall från tas ut på taxerad förvärvsinkomst . Under gränsen betalas bara kommunalskatt. av skattebetalarna kommer alltså inte att betala någon statlig inkomstskatt. Frånsett i statlig basskatt för alla skattskyldiga. Grundavdraget sätts till . Inom intervallet 58 000 - trappas avdraget . I intervallet 95 000 - trappas avdraget åter ned till . Maximal skattelättnad är vid en kommunalskatt på . Totalt kostar sänkningen av den statliga inkomstskatten i budgetbortfall. Detta skattebortfall föreslås kompenseras genom basbreddningar inom arbetsinkomstbeskattningen, förändringar inom kapitalbeskattningen och ett ökat uttag av indirekta skatter. De sex inkomstslagen i kommunalskattelagen föreslås sammanförda till tre: tjänst, kapital och näringsverksamhet. Inkomst av tjänst breddas till att omfatta t ex måltidssubventioner, statliga och kommunala traktaments- och resekostnadsersättningar. Kapitalinkomster beskattas likformigt i ett inkomstslag. En rad undantag medges dock. Avkastningen på pensionsfonder beskattas med 15 eller , beroende på sparform. Vid försäljning av privatbostäder föreslås en schablon på som lägst (villor) och (fritidsbostäder) i skatt av vinsten. Den formella bolagsskatten sänks till . All beskattning av aktiebolag och flertalet andra juridiska personer sker i ett inkomstslag - näringsverksamhet. Mervärdesskatten utvidgas till en enhetlig beskattning av i stort sett all yrkesmässig omsättning av varor och tjänster med vissa undantag t.ex. dagstidningar, utlandsresor och vissa kulturaktiviteter. På energiområdet föreslås sammantaget ett högre skatteuttag. Vpk menar att skatt skall utgå efter bärkraft. Personer med en hög inkomst skall betala en större andel av sin inkomst än personer med låga inkomster. Denna grundprincip kommer bland annat till uttryck i en progressiv skatteskala, där skattesatsen ökar vid ökande inkomst. Skattesystemet har enligt vpk två grundläggande uppgifter. 1 Skatterna skall finansiera de offentliga utgifterna. 2 Skatterna skall utjämna skillnader i inkomster och förmögenhet. Skatteintäkterna ger samhället medel att finansiera den offentliga sektorns skydd och service samt resurser till långsiktiga investeringar. medlen ger också samhället möjlighet att föra över pengar till personer och hushåll med låga inkomster. Vpk menar att en rättvis skattereform borde utgå från följande principer: - Ökad skatt på produktionen. Frågan om skatt på företagens nyttjande av produktionsresurser bör prövas vidare. - Nya finansieringsformer för kommunsektorn, sänkta och utjämnade kommunalskatter. Detta förutsätter en bättre skatteutjämning, och ökade statsbidrag till kommunsektorn, liksom en breddad skattebas för kommunerna. - Mindre skatt på arbete, progressiva inkomstskatter; ett riktmärke bör vara att normala inkomster inte träffas av en högre marginaleffekt än . För verkliga höginkomsttagare kan ett marginalskattetak på vara rimligt. - Ökad skatt på kapital. skall rätten till skatteavdrag för ränteutgifter avskaffas. Detta förutsätter ett nytt system för boendefinansiering. Sparande gynnas genom att ränteavdrag ej medges. Kapitalinkomster beskattas efter progressiv skala. - Skattesystemet bör grundas på reala principer. En real kapitalbeskattning gör att skalan kan höjas och sparandet kan skyddas mot inflation. - Differentierade indirekta skatter. Lägre skatt på basvaror och slopad moms på mat. De indirekta skatterna kan då breddas och omfatta fler tjänster och varor. - Skatten på energi utformas efter miljöpolitiska mål. Energiskatterna utgör en del av den samlade skattebasen, medan miljöavgifter viks för satsningar inom miljöområdet. Som framgår av föregående avsnitt är vpk starkt kritiskt till de propositioner som skall utgöra århundradets skattereform. Vpk menar därför att propositionerna 1989/90:110 och lil med vidhängande propositioner ej bör ligga till underlag för ett beslut om skatterna . Vpk yrkar således avslag på dessa propositioner. Vpk menar att bör ge regeringen tillkänna att en skattereform ej kan utgå från den skatteuppgörelse som träffats mellan socialdemokraterna och Vpk föreslår att ger regeringen tillkänna att en parlamentarisk beredning bör tillsättas för att omarbeta förslagen från RINK, KIS, URF och IBU. Vpk föreslår att ger regeringen tillkänna att en sådan beredning särskilt skall beakta att en skatteomläggning skall leda till att personer och hushåll med liten disponibel inkomst får stärkt ekonomi genom ett minskat skatteuttag. Motsvarande gäller att höginkomsttagare och hushåll med stora kapitaltillgångar liksom vinstrika företag skall betala skattesänkningen genom ett ökat skatteuttag. Vpk:s huvudskäl till avslagsyrkandet är att propositionerna brister allvarligt i fördelningspolitisk rättvisa. Till detta kommer att skatteomläggningen bereus på ett otillfredställande sätt. - Vpk är kritiskt till det sätt som utredningsarbetet bedrivits på. Kritiken gäller oppositionens möjligheter att få sina alternativ allsidigt belysta, och den starka tidspress som präglat arbetet. Bland annat detta har gjort att verkligt grundläggande förslag till nya skattesystem ej har prövats i tilläcklig omfattning. - Vpk:s kritik gäller möjligheterna till offentlig debatt kring skatteutredningarnas förslag, och det faktum att en så viktig fråga som en omfattande skatteomläggning bör underställas väljarnas prövning i ett allmänt val. - Vpk vill kritiskt betona det faktum att vpk ej bereddes möjlighet att deltaga i utredningen om Reformerad företagsbeskattning URF. Den utredning som i realiteten prövade grundläggande nya skattesystem, bl.a. frågan om proms. - Utredningen om real inkomstbeskattning var en ren expertutredning utan parlamentarisk medverkan. Detta är ej tillfredställande. Om inte bifaller vpk:s avslagsyrkande ställer vpk en rad andrahandsyrkanden. Vpk:s förslag kan sammanfattas enligt följande.