mot · GD02Ub625 · 1990-01-25 00:00:00 — , vars föregångare grundades vid i , ombildades vid en omorganisation 1969 till en fristående helstatlig institution med uppgift att betjäna olka avnämarkategorier i landet. Ett bredare verksamhetsfält gavs åt institutet som till en början erhöll ökade resurser, vilka var avsedda att även kunna användas för att initiera ett nordiskt samarbete. 1977 blev institutet en s.k. särskild inrättning vid med egen styrelse och självständiga arbetsuppgifter. Institutets uppgifter är enligt regeringens förordning av (som i detta avseende i allt väsentligt följer instruktion) att främja studiet av samhälls- och kulturutvecklingen i de latinamerikanska länderna samt medverka till ekonomiska och allmänkulturella kontakter med . Det åligger institutet särskilt att driva och främja forskning och utbildning om , att sprida information om aktuella latinamerikanska förhållanden samt att driva biblioteksverksamhet och utgöra dokumentationscentrum för Latinamerikaforskningen. De uppgifter som åvilar institutet är omfattande. Det kan konstateras att nödvändiga resursförstärkningar för att möjliggöra en verksamhetsutbyggnad som motsvarar de av statsmakterna uppsatta målen aldrig har tillförts institutet (frånsett en påbörjan ). har som gått sedan institutet omorganiserades, intresset och engagemanget för i ökat kraftigt på olika områden och nivåer. Till en del har institutet kunnat möta den ökade efterfrågan på dess tjänster och de höja krav på kapacitet för dokumentation, information och forskning, som detta ökade intresse för inneburit, med en verksamhetsexpansion. Denna har gjorts möjlig tack vare att förstärkningar av extraordinärt och delvis mindre permanent slag kunnat erhållas: tillskott av personal i form av ett antal (f.n. nio) AMS-avlönade landsflyktiga latinamerikaner, tillflykt till medel från externa finansieringskällor, bl.a. har periodiska bidrag för forskningsbevakning från SAREC erhållits samt fördelar av ett närmare samarbete med . Dessa förhållanden har skapat en i längden ohållbar situation med grundanslag och ordinarieanställda som endast svarar för en mindre del av verksamheten och dess finansiering. har genomfört en översyn 1 1989/90. Nr Ub625 -628 av verksamhetens inriktning, vilken utmynnat i en rad slutsatser och riktlinjer. Vissa grundläggande principer har fastställts för den kommande verksamheten. utgör en viktig region för , politiskt såväl som ekonomiskt och allmänkulturellt. vilket motiverar en avsevärd utbyggnad av kunskapsbasen i landet om regionen. De politiska kontakterna med har för det första ökat betydligt. Våra officiella relationer är i hög grad positiva med de allra flesta av länder. åtnjuter en betydande goodwill i regionen, där kunskap och kännedom om våra utvecklingserfarenheter alltmer efterfrågas. Det svenska biståndet till , som fortfarande låg på en mycket blygsam nivå, har byggts ut väsentligt och uppgår till storleksordningen . Utbyggnaden gäller såväl det bilaterala biståndet (till i första hand ) som det humanitära biståndet, stödet genom enskilda organisationer och forskningssamarbetet vid SAREC. En viktig länk mellan och är de ekonomiska förbindelserna i form av handel och investeringar. Svenska företag bedriver en omfattande verksamhet i världsdelen genom export- och projektaktiviteter samt genom egna dotterföretag. Mellan av de svenska direktinvesteringarna i återfinns i . För flera latinamerikanska länder är därtill en betydande exportmarknad. Även engagemanget för från folkrörelser och enskilda organisationer är betydande. En utökad nyhetsbevakning från massmedia har bidragit till ett allmänt starkt ökat Latinamerikaintresse. Regionen ägnas en allt störe uppmärksamhet i svensk litteratur och kultur. Ett omfattande kulturutbyte sker med både via officiella kanaler - bl.a. - och genom privata initiativ. Latinamerikanska författare säljer mycket stora upplagor i de nordiska länderna. har en stor grupp latinamerikanska flyktingar/invandrare. I förhållande till folkmängden torde näst vara det land i som tagit emot flest flyktingar från under senare årtionden. Det stora antalet invandrare härifrån har bidragit till ökningen av det svenska engagemanget för inom flera områden. Det kan hävdas att inget annat land i och få länder i det övriga uppvisar ett jämförbart intresse för eller jämförbara positiva relationer med denna kontinent. Institutets grundanslag (som schablomässigt avräknas mot UD:s biståndstitel) har i reella termer legat kvar på en i stort sett oförändrad nivå . Resultatet har som ovan nämnts blivit att institutets verksamhet till en övervägande del finansieras av externa medel och lönebidrag och till en mindre del av ordinarie grundanslag. Att en så stor del av finansieringen är extern gör det svårt för institutet att planera den långsiktiga verksamheten. En så låg nivå på resurstilldelning som den f.n. erhåller är inte rimlig med tanke på det ovan redovisade omfattande intresse och engagemang för som finns i på olika områden. Den är även uppseendeväckande låg i jämförelse med vad Afrika- respektive Asienforskningen institutionellt erhåller från den svenska statsbudgeten. Ökat politiskt och ekonomiskt samarbete och ökade svenska biståndssatsningar i olika stater i kommer att ställa högre krav på vår kunskap om olika aspekter av världsdelens utveckling. Mot bakgrund härav är det ett starkt önskemål att institutet får allmänt utvidgade forsknings- och utredningsresurser. Det växande behovet av en intensifierad bevakning och analys av förhållanden och skeenden i de latinamerikanska länderna gör det angeläget att särskilt den akademiska kompetensen vid institutet förstärks. Det är sålunda av stor vikt att institutets ställning som svenskt centrum för dokumentation, information och forskning om inte försvagas utan förstärks. En utbyggnad ter sig angelägen mot bakgrund såväl av det ökade intresset för som önskemål att uppfylla de av statsmakterna ursprungligen uppställda målen för verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . () Axel () () ()