mot · GD02T718 · 1990-01-25 00:00:00 — Motion till 1989/90:T718 av m.fl. (vpk) Flygtrafikens energiförbrukning och miljöförstöring har flygtrafiken utvecklats kraftigt. Antalet resande med flyg har fördubblats. Bara ökade antalet resenärer med inrikesflyget . Motsvarande siffror för utrikestrafiken är och för chartertrafiken . I särskild vpk-motion behandlas civilflygets säkerhetsfrågor mot bakgrund av 1989, och flygets expansion. I bilaga till årets budgetproposition står att läsa att luftfartsverket kraftigt kommer att öka sina investeringar. Grunden för planen är att trafiktillväxten för inrikesflyget kommer att vara 5,, för utrikesflyget och för chartertrafiken från svenska flygplatser . För hela årtiondet innebär detta att inrikesflyget ökar och att utrikesflyget kommer att fördubblas. Vpk kräver en annan utveckling. Flyget är nämligen det ur energisynpunkt sämsta tänkbara transportmedlet och dessutom ger flygtrafiken upphov till svåra miljöstörningar. Flera jämförelser mellan olika transportmedels energiförbrukning har gjorts . har visat att inrikesflyget kräver 10 gånger mer energi än ett eltåg räknat per personkilometer. Trafikforskaren har för räkning jämfört en normal flygning mellan och med SJ:s planerade snabbtåg och funnit att flyget i det fallet förbrukar 6 gånger så mycket energi som snabbtåget! Även jämförelser med bil och buss utfaller klart till flygets nackdel. Utsläppen till luften från flygtrafiken är stora. De allvarligaste utsläppen utgörs av kväveoxider, kolväten och koldioxid. Miljöeffekterna av dessa gaser är välkända och allvarliga. För att börja med koldioxidutsläppen kan vi konstatera att dessa är proportionella mot energi- eller bränsleförbrukningen, vilket alltså innebär att flyget också här kommer på första plats om man räknar utsläpp per personkilometer. Kolväteutsläppen från ett passagerarflygplan är mer än dubbelt så stora som från en bensindriven personbil utan katalysator och mer än tio gånger så stora som från personbil med katalytisk avgasrening. Förutom att kolväten ger direkta skador på växtligheten och tillsammans med kväveoxid bidrar till ozonbildningen utgör de ett allvarligt hälso- och olägenhetsproblem i närheten av våra flygplatser. Bland de klagomål som förekommer i närhe- Mot. ten av flygplatserna tillhör besvär med fotogenlukten de vanligaste. luktbesvär kan ge upphov till huvudvärk, illamående och allergiska reaktioner. Vid ett mycket stort antal flygplatser förekommer också klagomål som visar att frukt, bär och grönsaker blir förorenade av oförbränt flygbränsle. Man har också kunnat konstatera förhöjda halter av polyaromatiska kolväten i bär och grönsaker som vuxit i närheten av flygplatser (t.ex. och ). Både vad beträffar koldioxidutsläpp och kolväteutsläpp har flygmotorerna blivit bättre och bättre. Det har man åstadkommit bl.a. genom att göra motorerna bränslesnålare och genom att höja förbränningstemperaturen. Detta har emellertid fört med sig att kväveoxidutsläppen ökat ett par . Utvecklingen går alltså i detta avseende tvärtemot den som sker för övriga transportmedel. Uppgifterna om flygtrafikens utsläpp av kväveoxider varierar mellan 8 500 och . Oavsett vilken siffra som är den riktiga kommer flygets andel av de totala kväveoxidutsläppen från trafiken att öka eftersom skärpta avgaskrav införs på andra fordonsslag och på grund av de ökade utsläppen från nyare flygplansmotorer. har tidigare beslutat om en 30-procentig minskning av kväveoxidutsläppen till 1995 räknat . Med den minskningstakt vi har kommer vi inte att kunna nå detta mål. Flyget måste vara med och bidra till ytterligare minskning av kväveoxidutsläppen. Också vattenföroreningarna från flyget är allvarliga. Märstaån vid är ett välkänt exempel. Enligt uppgifter har mer än 20 djurarter slagits ut. Djur som druckit av vattnet har hittats döda. Vid flygplats har flera sjöar drabbats hårt av vattenföroreningar som härrör från flygplatsen. Närmsta sjön, , saknar liv helt och hållet till följd av utsläppen. Också , , och Kungsbackaån är påverkade av utsläppen. De ämnen som i första hand påverker vattnen är urea, som används mot halka , glykol, som används för avisning av flygplanen och brandbekämpningsmedel innehållande bl.a. fluortensider. Öronbedövande flygbuller hör till vardagen för alla de människor som bor i närheten av våra större flygplatser. beräkningar visar att ca 50 000 personer störs av flygbuller i . Visserligen är talen för järnvägstrafik, 110 000, och för vägtrafik, 3 000 000, betydligt större, men flygbullret ligger betydligt högre i ljudnivå och närmar sig ofta smärtgränsen. Många effekter av buller är välkända: stress, sömnsvårigheter, nedsatt koncentrationsförmåga m.m. Känt är också att buller kan framkalla konkreta symptom som högt blodtryck och nedsatt hörsel. Det man erbjuder de flygbullerstörda är förhoppningar om tystare plan och att visuella inflygningar endast skall tillåtas . Man talar också om att de mest bullrande flygplanen endast skall få starta och landa . Mot bakgrund av ovanstående konstaterar vpk att en satsning på flygtrafik inte är förenlig med det för miljö och utveckling kallar "en hållbar utveckling. Denna rapports huvudprincip tillämpad på transportsektorn måste istället innebära att det är järnväg och sjöfart som måste 17 utvecklas på bilismens och flygels bekostnad. Vi accepterar inte prognoser Mot. som visar att flygtrafiken kommer att fördubblas fram . gens uppgift är att styra utvecklingen, inte att styras av utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvecklingen på transportområdet skall styras, så att järnvägs- och sjöfartstransporter gynnas framför flygtransporter, 2. att beslutar att inga nya trafikflygplatser skall få byggas i Syd- och om de planerats för att underlätta ett ökat trafikutbud, 3. att beslutar att inrikes flygtrafik på kortare sträckor än samt där snabbtåg finns som alternativ skall begränsas kraftigt, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avgasregler för trafikflygplan bör införas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bullernivån från flyget måste sänkas genom att speciellt bullrande flygplan tas ur drift. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)