mot · GD02N432 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N432 av m.fl. (mp) Förbränningsanläggningar för fossila bränslen För att skall ta sitt globala miljöansvar när det gäller växthuseffekten föreslår vi att en ny lag stiftas som förbjuder uppförande av fossilbränsleanläggningar med en planerad årlig energiomfattning överstigande 10 GWh. Det är bekant att halten av koldioxid i atmosfären påverkar dess genomsläpplighet för värmestrålning så, att stigande halt av koldioxid ökar reflektion av den långvågiga värmestrålningen från jorden ut i rymden. Detta brukar kallas växthuseffekten, eftersom det leder till en ökad temperatur på jorden. Mänsklighetens ökade bruk av fossila bränslen leder till att stora kvantiteter kol förs från jordens innandöme ut i atmosfären i form av koloxid. Nedhuggning och förbränning av jordens skogar har samma effekt. Sammanhangen framgår bäst av figur (Fig.l, ur ref. 1) på nästa sida. Jordens kolmängder och flöden i milliarder ton respektive milliarder ton LÖSTA ORGANISKA ÄMNEN 1 000 - 3 000 DÖDA ORGANISKA ÄMNEN () 1 000 - 3000 OCEANDJUPEN 34 000 000 (0,5-5) SEDIMENT 20 000 000 Följden blir att koldioxidhalten i luften stiger. Av figur 2 (enl. ref. 1) framgår att en extrapolation av nuvarande trender leder till en fördubbling av den förindustriella nivån före mitten av nästa århundrade. Inte ens en frysning av användningen av fossila bränslen vid dagens nivå är tillräcklig för att undvika stora ökningar . CO2 i luften. 1200 1100 1000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 4 X (*) 3*(*) Syntetiska bränslen ersätter ali olja. Kol ersätter gas. tillväxt per är C02 till luften Historisk blandning av bränsle. tillväxt per är C02 till luften Naturgas ersätter all kol och av oljan. tillväxt per är C02 till luften 1 ökning av fossil bränsleanvändning efter 1985. Förindustriell nivå (*) O Energiscenario enligt (NEP 2) C02 till luften. 1 1 1 1 1 1 1900 1925 1950 1975 2000 2025 2050 Ar Redan dagens nivå ökning av koldioxidhalten från förindustriell nivå har med hög sannolikhet påverkat världens klimat. En temperaturhöjning på 1 å har iakttagits. Världshavens nivå har höjts beroende på temperaturhöjningen, och nederbördsmängderna minskar i de tropiska/subtropiska områdena, som de ökar i de mera polnära, dvs. på våra breddgrader. Detta framgår med all tydlighet av de genomsnittsvärden som redovisas i nedanstående diagram (Fig. 3, enl. ref. 2) Kort sagt: torka i , och södra , stora nederbördsmängder bl.a. hos oss. Vår existens sätts på spel om skulle minska eller om polarisarna skulle börja smälta. Nederbördsindex för olika breddgradzoner på norra halvklotet De kunskaper man har om koldioxidhaltens effekter har kompletterats med kunskap om andra gaser, som också bidrar till växthuseffekten: kolväten, dikväveoxid, freoner, ozon. Åtskilliga av dessa gasutsläpp är relaterade till mänsklighetens energianvändning, vilket manar till ytterligare ansträngningar att reformera energianvändning och industriella metoder så att utsläppen minimeras. har också insett detta och deklarerat att politiken skall utformas så, att utsläppen av koldioxid till luften ej får öka (betänkande 23 1987/88 rskr. Trots att detta beslut fattades har regeringen inte återkommit till med konkreta förslag att genomföra politiken. Enligt de grönas uppfattning är dock detta krav otillräckligt. FN:s chefsklimatolog uttalade att mänsklighetens utsläpp av växthusgaser måste minskas och det är industrivärlden som har det dominerande ansvaret. Kravet måste vara balans, d.v.s. att atmosfärens koldioxidhalt stabiliseras på en acceptabel nivå. Målet måste vara att bruket av fossila bränslen skall upphöra. Detta kan ändå ej återföra koldioxidhalten till förindustriell nivå. Endast bränslen där årsförbrukningen motsvaras av en årlig tillväxt kan accepteras. Med sorg och beklämning har de gröna noterat att statliga myndigheter och inte ens regeringen tycks ta krav, en frysning av kol dioxidutsläppen på nuvarande nivå, på allvar. De stora förbrukarna: kraftindustrin, bilismen och uppvärmningssektorn planerar för fortsatt användning och expansion när det gäller bruket av fossila bränslen. menar därför att genom lagstiftning måste förhindra byggandet av nya, större förbränningsanläggningar, att bromsa användningen av fossila bränslen inom trafiken. I små anläggningar som villapannor rekommenderar vi andra åtgärder som redovisas i annat sammanhang. Det finns anledning att diskutera kärnkraftsavvecklingen i detta sammanhang. Vid en långsam avveckling kan biobränslen och andra icke fossila energiformer jämte effektiv elanvändning ersätta kärnkraften utan att en ökad användning av fossila bränslen skall behöva ske. Vid en snabb avveckling enligt förslag måste temporärt användningen av befintliga oljekraftverk ökas men några nya anläggningar erfordras ej. Stopp för all projektering och byggande av fossileldade kraftanläggningar och projekterar stora fossilbränsleanläggningar jämte storskaliga demonstrationsanläggningar. planerar minst fyra stora fossilbränsleanläggningar. planerar gaseldade anläggningar vid Barsebäck.Det är de grönas uppfattning att kärnkraftsavvecklingen kan och skall genomföras snabbt () och att därvid inga nya produktionsanläggningar för elkraft hinner byggas eller behöver byggas. skall nuvarande fossileldade olje- och kolkraftverk avvecklas och ersättas med elhushållning, övergång till andra energiformer samt elproduktion baserad på vindkraft och biologiska bränslen. Vi beklagar att energiministern i årets budgetproposition uttalar: När det gäller inriktningen av investeringar ansluter jag mig i huvudsak till förslag. kan ej ansluta sig till miljö- och energiministerns uppfattning utan föreslår att genom en ny lag förbjuder projektering och byggande av förbränningsanläggningar för fossila bränslen som är avsedda för en årlig energiomsättning överstigande 10 GWh/år. The Global 2000, Volume 1, The Summary report. Pergamon Press, , 1981. Precipitation Fluctuations över Northern Hemisphere Land Areas since the Mid-19th Century. Science, Vol. 237, 10 1987. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att i lag förbjuda projektering och byggande av anläggningar avsedda för förbränning av fossila bränslen med en planerad årlig energiomsättning överstigande 10 GWh. () () ()