ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02So417 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: So417 av m.fl. (s) Det svenska är tillsammans med motsvarigheterna i de nordiska länderna unika. Det svenska registret har haft en kontinuerlig uppföljning av alla cancersjukdomar . Det utgör därför en mycket rik källa för forskningen. Cancersjukdomarnas orsakssamband kan spåras, behandlingsmetodens effektivitet kan utvärderas osv. I är cancerregistret knutet till . I de övriga nordiska länderna har de en mer fristående ställning med viss knytning till cancerföreningarna. Det svenska registret har en stor fördel i att det är öppet och tillgängligt för alla forskare. Till nackdelarna hör dels att det som en del av drabbats av allmänna nedskärningar och omstruktureringar och är infogat i en primärt byråkratisk organisation dels att det i sitt uppdrag inte skall bedriva egen forskning. Dessa nackdelar har bl.a. fört med sig att registret betänkligt släpar efter med publiceringen av data. Det senaste är . Ett annat problem är tjänstestrukturen som medfört personalavgångar och rekryteringsproblem. Enligt vår bedömning medför de problem vi här anfört att det inte används på ett optimalt sätt. Dess framstående kvaliteter skulle kunna komma ännu bättre till sin rätt till fördel för de cancersjuka och förhoppningsvis kunna bidra till lösningen av cancerns gåta om vissa förändringar i dess organisatoriska ställning genomfördes. Vi tror att en mer fristående ställning - gärna med knytning till cancerfonden som ju finansierar huvudparten av svensk cancerforskning - skulle främja registrets möjligheter. Vi tror också att registret bör ledas av en forskarmeriterad person gärna med professors ställning. Med hänsyn till det stora värdet som ligger - delvis förborgat - i registret bedömer vi att en frikoppling från och en koppling till forskningen skulle ge registret nödvändiga resurser för ett mer optimalt utnyttjande. Sammanfattningsvis vill vi peka på behovet av en översyn av det nationella cancerregistrets ställning och uppdrag. Denna översyn bör göras skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om en översyn av det nationella cancerregistrets ställning och uppdrag. () () 1989/90 So417
mot · GD02So418 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So418 av m.fl. (fp) Fortbildningsinsatser för flyktingar med utländska examina Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1989/90:Sf610 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flyktingar med särskilda behov 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortbildningsinsatser för flyktingar med utländska vårdexamina. () () () () () ()
mot · GD02So420 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: So420 av () Kostvanor m.m. får i årets budgetproposition till projektet för kost- och hälsoupplysning. SCB undersökte sambandet mellan våra kostvanor och vår hälsa. Det var , som slopade lunchsubventioner uppfördes på dagordningen. I anledning härav gjorde en undersökning av effekterna av detta beslut. I denna undersökning redovisas ett produktionsbortfall till följd av försämrade lunchvanor på 30-40 miljoner arbetstimmar. Dessa motsvarar 0,50,av samtliga arbetade timmar. Värdemässigt motsvarar bortfallet 5 500 - ! Av cirka 4,4 miljoner förvärvsarbetande svenskar fick en tredjedel eller 1,5 miljoner subventionerad lunch. Undersökningen visade att mellan 600 000 och 700 000 försämrade sina lunchvanor på grund av de nya bestämmelserna. Den lunchstudie som bl a ingick i studien, visade att det föreligger ett klart samband mellan näringsintag och prestationsförmåga. En övergång från stadig till lätt lunch sänker arbetstakten för dem som arbetar heltid med efter lunch till dagens slut eller räknat på . Utöver ett oönskat produktionsbortfall får man räkna med kraftigt minskat kundunderlag för många lunchrestauranger, förmodligen med nedläggningar som följd. Skatteförslaget mot bl a restaurangnäringen förstärker den effekten. Slaget mot en ökad förståelse för sambandet mellan kost och hälsa torde starkast drabba den enskilde. Totalt sett förlorar samhället på de nya pålagorna och skatterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en offentlig utredning bör tillsättas med uppgift att kartlägga sambandet mellan produktionseffekter och kostvanor.
mot · GD02So421 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90: So421 av förste vice talman m.fl. (m, c, fp) Lokalisering till av en enhet inom regionala organisation I regeringens prop. 1989/90:100, bil. 7 () föreslås att en av regionala enheter lokaliseras till i stället för till . hade föreslagit att enheten skulle förläggas till efter att bl.a. ha beaktat rekryteringsbasen, dvs. tillgången på olika typer av expertis (bl.a. medicinsk och odontologisk kompetens), kontakterna med samverkansnämnderna, närheten till tillsynsobjekten och kommunikationerna. Trots detta hade samverkansnämnden föreslagit att enheten skulle förläggas till och regeringen följt samverkansnämndens förslag. För vår del anser vi liksom att hänsyn i första hand måste tas till tillgången till kvalificerad medicinsk, odontologisk och juridisk kompetens. Beträffande särskilda uppgift avseende medicintekniska frågor har närheten till det blivande läkemedelsverket framförts som ytterligare ett starkt skäl till lokalisering till . I sammanhanget finns skäl att även framhålla det väl utvecklade samarbetet mellan medicinsk, farmaceutisk, matematisk- naturvetenskaplig och teknisk forskning inom det medicintekniska området. Som exempel på kvalificerad tillämpning och utveckling av medicinteknisk utrustning kan nämnas uppbyggnaden av ett centrum för positronemissionstomografi i anslutning till . En uppföljning och utvärdering av sjukvårdsorganisationens utveckling kräver dels tillgång till största möjliga bredd och djup när det gäller den medicinska kompetensen, dels tillgång till kvalificerad hälso-och sjukvårdsforskning. I båda dessa avseenden torde utan tvekan kunna erbjuda den ojämförligt största kompetensen inom regionen. En nära samverkan mellan den regionala tillsynsmyndigheten och är också angelägen ur utbildningssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att regionala tillsynsenhet för förläggs till . () () () () 1989/90 So421
mot · GD02So422 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:So422 av () Ett allergicentrum har i sitt betänkande föreslagit att ett allergicentrum inrättas. Det skall drivas i form av en stiftelse med staten, organisationer och näringsliv som intressenter. Ett allergicentrum skall utnyttjas för att klara av att utbilda och informera ansvariga om olika typer av allergiproblem. Ett framtida allergicentrum torde ha behov av fortlöpande kontakter med Statshälsan och . Eftersom dessa verksamheter är lokaliserade i torde det vara en klar fördel att etablera ett allergicentrum i denna kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etableringen av ett allergicentrum.
mot · GD02So423 · 1990-01-18 00:00:00 — Motion till 1989/90:So423 av och (båda c) Transplantation av organ mellan människor kan rädda liv. har bestämt att donation får ske om den döde eller hans anhöriga har gett tillstånd. Råder oenighet bland de anhöriga får man inte ta organ. Grunden är att de anhöriga ska tolka den dödes vilja. Att mista en anhörig innebär en sorg för familjen. Att därtill tvingas ta ställning till organdonation och försöka tolka den avlidnes vilja, innebär för många ytterligare en påfrestning. Det skulle underlätta om man i sådana situationer hade tillgång till skriftligt bevis på den avlidnes önskemål. Detta skulle vara möjligt, om den avlidne ägde ett donatorkort. Detta kort skulle man kunna ha på eller med sig på samma sätt som vi bär med oss körkort, försäkringsbesked eller kontokort. Det som har hindrat många från att skaffa sig ett donatorkort, säges vara att man inte vet hur det bör se ut för att vara giltigt. Många säger att de tänkt att skaffa ett men har inte blivit färdiga att göra det. Andra har uttryckt önskemål om att det borde finnas färdiga kort att fylla i, som fanns lätt tillgängliga ute i samhället. De flesta uttrycker sig positivt över att hjälpa andra genom organdonationer. Kunskap råder om att vi kan rädda andra människor till ett friskare liv genom organdonation. För t.ex. hjärtsjuka och njursjuka kan nya organ avgöra liv eller död. Det är så att organ från en avliden person kan hjälpa fyra levande, men tyvärr är det stor brist på organ. Därför tvingas många sjuka utstå onödigt lidande . Med hänvisning till vad som anförts borde färdiga donatorkort framställas och placeras ut på olika håll i samhället, där de är lättillgängliga. Tillgång till donatorkort ute i samhället skulle göra att debatten om organdonationer skulle öka. Det är av stor betydelse att var och en under sin livstid tar ställning till denna fråga. Det skulle underlätta för anhöriga, som därmed skulle slippa att tolka den avlidnes önskemål. Det skulle öka informationen om behovet av organdonationer, vilket skulle leda till ett ökat givande, vilket i sin tur räddar fler liv. Lämpliga platser att placera ut donatorkort på kunde vara apotek, försäkringskassor och t.ex. körskolor. Genom att ha information på körskolor vänder man sig till myndiga personer. når man en grupp av människor som det kan vara lämpligt att uppmärksamma på farorna i trafiken. Förhoppningsvis skulle information om donatorkort leda till större försiktighet i trafiken och därmed färre olyckor. bör få i uppdrag, att framställa ett donatorkort, som kan utplaceras på lämpliga platser i samhället. avslog ett liknande motionskrav och hänvisade då till att borde avvakta transplantationsutredningens resultat. finns inga förslag presenterade från denna utredning, varför vi anser att det är angeläget att ett donatorkort framställs och utplaceras i samhället i avvaktan på förslag från utredningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att framställa ett donatorkort som bör utplaceras på lämpliga platser i samhället i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1989/90 So423
mot · GD02So426 · 1990-01-16 00:00:00 — Motion till 1989/90:So426 av () Kiropraktorer Kiropraktiken blev erkänd i lag. Manipulationsbehandlingen är varumärkt. Kiropraktorkategorin Doetors of Chiropractic är legitimerad. Så långt är allt gott och väl. Patienten har fått denna information men har svårt att förstå varför ersättning inte självklart då utgår vid givna behandlingar. Andra patienter får ju. Om legitimeringen innebär ett erkännande, och detta måste man utgå ifrån, så rimmar det förhållandet illa med den konsekvensen, att ersättningsfrågan inte är löst. Hur kommer det sig, att det allmänna träder in med ersättning vid manipulationsbehandling, om denna ges av läkare eller sjukgymnast? När den utföres av den på detta speciella område bäst utbildade, utgår ingen ersättning. Förhållandet är ologiskt. Därför bör regeringen tillse att patienter hos legitimerade kiropraktorer också tillerkänns ersättning. En naturlig uppföljning till vårens beslut är också att regering och riksdag överväger titelskyddet för de legitimerade kiropraktorerna. Det skulle också medverka till ett slutligt erkännande av de legitimerade kiropraktorerna som en del av landets hälso- och sjukvårdspersonal. Men saknas ytterligare några komponenter för att bilden ska vara fullständig. Kiropraktorn har inte rätt att sjukskriva en patient som går på behandling. För patienten innebär detta givetvis ett extra bekymmer, då denne förutom själva behandlingen också måste söka upp en läkare för att bli sjukskriven. Om kiropraktorn erkändes fullt ut i sin yrkesutövning med de medel som hans utbildning och kunskaper medger, skulle han förfoga även över detta instrument. Sjukskrivningsrätten hänger intimt samman med behandlingsrätten för en legitimerad utövare. I dessas utbildning ingår även röntgen, varför remissrätten är ännu ett medel i förutsättningarna för en heltäckande behandlingssituation. Detta skulle förmodligen också underlätta uppbyggnaden av det teamwork som kan upprättas mellan olika kategorier av sjukvårdspersonal och som totalt gynnar patienten. Man bör erinra sig att med vårens beslut onekligen närmat sig förhållandena i grannländerna och . Man bör också ha i minnet det nordiska intresset för en gemensam nordisk utbildning av kiropraktorer, vilande på en likartad lagstiftning. arbetar positivt i detta syfte, vilket skulle innebära goda forskningsmöjligheter för hela Skandina Därmed skulle givetvis svenska myndigheter också få välbehövlig och bättre insyn i de legitimerade kiropraktorernas utbildning och kompetens. De omnämnda frågorna torde ha en gemensam nämnare däri, varför det vore angeläget att tog initiativ till en gemensam nordisk hantering av hela frågan i anslutning till redan pågående utredning om en gemensam utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om titelskydd, remissrätt och sjukskrivningsrätt för legitimerade kiropraktorer samt initiativ till en integrering av dessa frågor i utredningen om en nordisk kiropraktorutbildning. 1989/90 So426
mot · GD02So428 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So428 av () Förlossning i hemmet När distriktsbarnmorskeorganisationen avvecklades försvann möjligheten att inom den offentliga sjukvårdens ramar genomföra hemförlossningar. Vi borde kunna återinföra hemförlossning som ett alternativ. Det finns föräldrar som av olika personliga skäl ser förläggning på sjukhus som ett ingrepp i deras personliga liv. är hemförlossningar möjliga att genomföra under stor säkerhet: mammorna är generellt i bättre fysiskt skick än de var , de kontrolleras regelbundet med flera kontroller än tidigare genom mödravården och möjligheterna att upptäcka eventuella komplikationer på förhand har ökat genom utvecklingen av kontrollhjälpmedel. Det finns två huvudorsaker till att hemförlossning inte är möjlig: - Landstingens organisation medger inte att en barnmorska på t.ex. mödravårdscentralen kan gå ifrån och lämna sin mottagning, när tiden för förlossningen är inne. Inte heller finns instrument och utrustning. - författningar är omoderna och tar inte hänsyn till barnmorskors eget professionella yrkesansvar, utan anger att hon/han skall arbeta under förman, dvs. Jag menar, att om alla kontroller under havandeskapet har visat att det kan förväntas en helt normal förlossning och det finns barnmorskor, som är villiga att åta sig hemförlossning, borde detta inte hindras av organisatoriska skäl eller av att författningarna inte är i takt med förbättringarna i mödravården. Den utredning som arbetat med Förlossningsvården har inte tagit upp hemförlossningar. Den borde fortsätta sitt arbete och då beakta frågan om hur hemförlossningar organisatoriskt skall kunna genomföras och se över de författningar som reglerar förlossningsvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att utredningen organisation alternativt får ytterligare direktiv att se över möjligheterna till hemförlossningar både inom den Mot. offentliga sjukvårdens ram och utom.
mot · GD02So435 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: So435 av m.fl. (fp) Forskning om amalgam Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf258 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt amalgamforskning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellan privatpraktiserande tandläkare och institutioner. () ()
mot · GD02So437 · 1990-01-22 00:00:00 — av m.fl. (m) Bättre välfärd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf259 hemställs 1. att beslutar att rätten till valfrihet i vården skrivs in i hälso- och sjukvårdslagen i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att , i avvaktan på det i motionen föreslagna försäkringssystemet, hos regeringen begär förslag om en vårdgaranti i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär förslag om inrättande av en medicinalstyrelse i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om förändrade statsbidragsregler för barnomsorgen i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad valfrihet inom såväl hemtjänst och hemsjukvård som institutionsbunden äldrevård, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av reglerna för bidragsgivningen till handikapporganisationerna. () ()
mot · GD02So438 · 1990-01-17 00:00:00 — Motion till 1989/90:So438 av m.fl. (mp) Rehabilitering av tortyroffer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90: Sf615 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att alla som varit utsatta för tortyr skall erbjudas sakkunnig behandling psykiskt och.fysiskt vid ett centrum för rehabilitering av tortyroffer. () ()
mot · GD02So439 · 1990-01-19 00:00:00 — Motion till 1989/90: So439 av m.fl. (c) Tandvårdens organisation, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Sf263 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande forskning och utvecklingsarbete för ersättningsmaterial vid tandlagning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en ny arbetsorganisation inom tandvården med inriktning på mera förebyggande arbete. () () () () () ()
mot · GD02So440 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90: So440 av och (båda Kontaktperson för psykiskt sjuka övergår vi alltmer till att behandla psykiskt sjuka i mer öppna vårdformer. Detta medför ofta problem för såväl den sjuke som för anhöriga. Många psykiskt sjuka saknar sjukdomsinsikt, vilket gör problemen än större. Med nu gällande lagstiftning kan ofta adekvat hjälp och vård ej beredas innan den sjuke hunnit rasera sin arbetssituation, sin ekonomi och sin sociala situation och ytterst kanske sitt eget liv. Socialberedningen har behandlat frågan om kontaktperson för patienter inom den psykiatriska vården. Den betonar att kontaktperson enligt socialtjänstlagen erbjuds inför planering av utskrivning från psykiatrin eller som ett led i en behandling för att undvika intagning på sjukhus. Vi menar, att vissa psykiskt sjuka kan komma att hamna i gränslandet mella dessa två kategorier. Det gäller kanske i första hand dem som ej har sjukdomsinsikt - att få dem att acceptera en kontaktperson. För anhöriga skulle det underlätta högst väsentligt om någon utomstående person kunde hålla kontakten med den sjuke och även föranstalta om vård när det behövs. har tidigare hänvisat till att tvånget inom psykiatrin är föremål för översyn. som denna pågår kan många både sjuka och anhöriga komma att hamna i mycket besvärliga situationer. Denna fråga måste tas upp till diskussion och fordrar en snar lösning. Många anhöriga lever under stor press i ovissheten vad en kär anhörig kan ta sig till utan att ha någon chans till stöd och hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kontaktperson för psykiskt sjuka. () ()
mot · GD02So441 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:So441 av och (båda fp) Användningen av medicinteknisk utrustning inom sjukvården har ökat kraftigt. För att bl.a. trygga kraven på dessa produkters säkerhet och tillförlitlighet tillkallades en utredning. Den lämnade sitt betänkande Medicinteknisk säkerhet. sägs att ärendet bereds i . Ca 2 500 pacemakers opereras in i patienter i . De flesta utförs på särskilda hjärtkliniker och utförs således av specialister. Så snart en patient med pacemaker avlider, opereras apparaten bort. Detta kan kanske synas oetiskt men måste göras för att man skall kunna kontrollera den och eventuellt upptäcka systemfel. I sker återanvändning i begränsad omfattning, på vissa kliniker, på andra inte alls. Skälet till att vissa kliniker inte återanvänder pacemakers är, att ansvarsfrågorna inte är lösta. En pacemaker är förhållandevis dyr men har med dagens teknik blivit mycket tillförlitlig. Återanvändning är ett sätt att spara pengar. Den ekonomiska fördelen måste dock vägas mot de eventuella risker, som återanvändningen kan medföra. Ett antal frågor är obesvarade när det gäller återanvändningen av pacemakers. - Kan pacemakern verkligen rengöras ordentligt och därmed vara fri från bakterier och virus, typ AIDS och Hepatit B? - Vem bär ansvaret om pacemakern inte fungerar? - Vem äger pacemakern? - Hur kan pacemakers funktionsduglighet garanteras, när man inte vet vad den första patienten har utsatt den för i form av stötar, fall, olyckor, defibrilleringar, ev. kirurgiska ingrepp med t.ex. diatermi, strålning etc.? - Skall patienten informeras och godkänna att en begagnad pacemaker inopereras? I en del länder, t.ex. och , är återanvändning förbjuden. har i sin tidigare behandling av liknande motioner bl.a. sagt: Det har inte förekommit något fall vare sig i eller såvitt känt utomlands, där en patient kommit till skada i samband med återanvändning av pacemakers. Måste det verkligen hända en olycka för att skall anse att ansvarsförhållandena vid återanvändning behöver utredas? Utskottet säger vidare att det inte är en uppgift för att bedöma vilka medicinska och tekniska säkerhetskrav som skall ställas. Det är inte heller vårt förslag. Vi anser, att det är en uppgift att utreda ansvarsförhållandena vid återanvändning av pacemakers. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda ansvarsförhållandena vid återanvändning av pacemakers. () () 1989/90 So441
mot · GD02So443 · 1990-01-22 00:00:00 — Omfattningen av ämnet etik varierar emellertid avsevärt i vårdutbildningen. Vi anser att etiken är av sådan grundläggande karaktär för bedrivandet av vård att den bör ingå som en central del i vårdutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra omhändertagandet av patienterna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av fritt läkarval, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de förebyggande insatsernas roll i sjukvårdsarbetet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av primärvårdens utbyggnad, 5. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av satsningar på personalfrämjande åtgärder för sjukvårdspersonal, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra en god försörjning av sjukvårdspersonal, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om relationen mellan offentlig och privat vård, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att staten tar sitt ansvar för hälso- och sjukvården, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landstingens roll, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etik i vården. () () () () () () () () () ()