ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub75 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub75 av och (båda fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Odontologisk forskning och forskarutbildning i Genom förslag i regeringens proposition nr 1964 skapades en odontologisk fakultet i fr.o.m. /68. Vid fakulteten inrättades från början ett antal professurer för forskning och forskarutbildning samt 100 utbildningsplatser för blivande tandläkare. Vid Göteborgsfakulteten finns sammanlagt 13 professurer i odontologiska ämnen. Samtliga professurer är inrättade genom beslut av . Det finns 80 utbildningsplatser inom tandläkarlinjen vid i . Göteborgsfakulteten är en internationellt sett mycket framstående fakultet. I en studie , utförd av , undersökte man de vetenskapliga referenserna i ett stort antal odontologiska tidskrifter. Fakulteten i placerades då på tredje plats i världen. Till detta kan läggas att fakulteten också erhåller de i särklass största anslagen från . Det torde inte råda något som helst tvivel om att den odontologiska fakulteten vid bedriver en ytterst framgångsrik och internationellt sett mycket uppmärksammad forskningsverksamhet. Ett annat kvantitativt mått på den vetenskapliga verksamheten är antalet avlagda doktorsexamina. I en studie utförd av UHÄ 1989 presenterades antalet doktorsexamina i relation till tilldelade anslag. Av materialet framgår att fakulteten i har den lägsta kostnaden per färdigutbildad doktorand i landet. Siffrorna är inte bara ett mått på den forskningsmässiga framgången utan visar också att Göteborgsfakulteten uppenbarligen är resursmässigt underdimensionerad. Det odontologiska fakultetsanslaget till i är lägre än vid övriga fakulteter i landet. Den odontologiska fakulteten i har tilldelats ett i förhållande till övriga universitet väsentligt lägre belopp per av inrättad tjänst som professor. Det är förvånande att så stora skillnader föreligger mellan de olika fakulteterna. Det kan inte förklaras av skillnader i antalet utbildningsplatser inom tandläkarlinjen. Vid i utbildas 80 tandläkare medan motsvarande siffra för är 60 och för i 40 (fr.o.m. nästa budgetår). Förklaringen torde i stället vara att Göteborgsfakulteten ursprungligen erhållit ett för lågt ingångsvärde. När betydande resurser nu satsas på att utveckla forskningen inom olika samhällsområden är det också angeläget att den odontologiska fakulteten i erhåller rimliga basresurser i nivå med övriga fakulteter i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att fakultetsanslaget för odontologiska fakulteten i måste jämställas med övriga odontologiska fakulteter. () () 1989/90 Ub75
mot · GD02Ub76 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub76 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Finansiering av The Svedberg-laboratoriet The Svedberg-laboratoriet vid kan sägas vara en organisatorisk förebild för de nationella forskningsanläggningarna, vilka tillkom genom forskningsproposition. finns fyra nationella forskningsanläggningar: , superdatorcentret i , MAX-laboratoriet i samt The Svedberg-laboratoriet i . The Svedberg-laboratoriet är ett centrum för acceleratorbaserad forskning, som täcker ett brett kunskapsområde med tyngdpunkten inom strålningsvetenskap. Huvudsyftet är att ge svenska universitet och andra forskningsorgan möjligheter till grundforskning inom fysikalisk frontlinjeforskning genom att ta fram nya fakta om materiens små beståndsdelar. Acceleratorerna har också en mångfald andra användningsområden av betydelse såväl för annan grundforskning som för tillämpningsområden. Som exempel kan nämnas utnyttjandet av protonstrålar för behandling av ögonmelanom hos människa och tekniken att med tandemacceleratorn åldersbestämma mycket små prover för att se hur många 14 C-kärnor de innehåller. The Svedberg-laboratoriet är en viktig hemmabas för internationella storprojekt av typen , där satsar stora belopp. För att svenska forskare skall kunna hävda sig i det internationella kunskapsutbytet och ta till vara den teknikutveckling som sker vid utländska storlaboratorier är det nödvändigt att de har tillgång till en hemmamiljö med kvalificerad personal och modern apparatur. Stora investeringar har gjorts i laboratoriet, bl.a. i acceleratorer med kringutrustning och i lokaler. Det sammanlagda värdet av investeringarna överstiger 350 milj.kr. i dagens penningvärde. Resurserna ställs till förfogande för forskning inom många olika områden. Det är viktigt att investeringarna blir optimalt utnyttjade. är så inte fallet på grund av för snävt tilltagna driftsanslag. Driftbudgeten begränsar sig till . Om inte en betydande resursförstärkning kommer till stånd måste nuvarande målsättningar överges för att The Svedberg-laboratoriet skall kunna behålla tillräcklig kvalitet på åtminstone ett fåtal av de prioriterade områdena. Man räknar med att omkring hälften av de nu pågående forskningsprojekten måste avbrytas om en resursförstärkning inte kommer till stånd. som regeringen föreslår är visserligen välkomna, men de löser varken de akuta eller de långsiktiga problemen för laboratoriet. Det motsvarar en reell förbättring och understiger klart beräknat underskott för innevarande budgetår. Den ytterligare förstärkning som behövs för att laboratoriet skall kunna fortsätta viktiga och framgångsrika projekt och fungera som ett aktivt forskningsinstitut i internationell konkurrens samt upprätthålla och förstärka en fruktbärande forskningsmiljö uppgår till 2,5 milj.kr. Därför fordras en uppräkning av anslaget med detta belopp utöver vad som angivits i forskningspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts som stöd till The Svedberg-laboratoriet. 1989/90 Ub76
mot · GD02Ub78 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub78 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Vissa tjänster inom det medicinska området Regeringen föreslår i propositionen nya tjänstekonstruktioner inom medicinsk fakultet. Det föreslås dels en omvandling av de kliniska lärarna till högskolelektorer, dels att de kliniska amanuenserna ersätts med kliniska assistenter. Dessa båda förändringar överensstämmer i huvudsak med vad UHÄ föreslagit. På en viktig punkt avviker emellertid regeringens förslag från UHÄ:s. De kliniska assistenterna ses som en ren övergångslösning av . Därefter vill regeringen att de reguljära tjänstetyperna inom högskolan skall användas också inom medicinsk utbildning och forskning. Medicinsk fakultet har emellertid stort behov av en tjänst som klinisk assistent. Det behövs ett betydande antal lärare på mellannivå för utbildning och handledning av de läkarstuderande under den praktiska tjänstgöringen på sjukhus och vårdcentraler. För rekrytering av kliniska forskare krävs en tjänstetyp som kan förenas med läkartjänst i hälso- och sjukvården. De reguljära tjänsterna kan inte, åtminstone med dagens utformning, fylla denna funktion. Det största enskilda problemet för de kliniska forskarna är bristen på forskningstid. Klinisk forskning kan endast bedrivas i anslutning till och integrerad med sjukvården. Strävan efter en enhetlig tjänstestruktur för högskolan får inte drivas så långt att den medicinska forskningen och forskarrekryteringen äventyras. Kliniska assistenter bör därför införas utan att man på förhand bestämmer att de skall avskaffas . Om det skulle visa sig möjligt att ändra villkoren för högskolans reguljära tjänster så att de uppfyller behoven av utbildning och forskning också vid medicinsk fakultet, finns det inget hinder att regeringen återkommer till med ett sådant förslag. UHÄ har vidare föreslagit att alla lärartjänster inom det medicinska området skall kunna förenas med tjänster inom sjukvårdsorganisationen. Förutom läkartjänster gäller detta arbetsterapeuter, ingenjörer, laboratorieassistenter, logopeder, sjukgymnaster och sjuksköterskor. Regeringen har inte ställt sig bakom UHÄs förslag om tjänsteförening. Regeringen anför istället att undantag skall kunna medges i vissa fall. Vi anser att UHÄs förslag om möjlighet till tjänsteförening bör genomföras. För utbildning och forskning inom vårdområdet är det angeläget att vi tar till vara möjligheten att kombinera arbete inom vården med lärartjänster. Även andra vårdutbildningar än läkarutbildningen borde få generell tillgång denna lärartjänstkonstruktion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänsten som klinisk assistent, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att kombinera andra tjänster än läkartjänster med undervisning inom vårdutbildningarna. () () 1989/90 Ub78
mot · GD02Ub79 · 1990-03-20 00:00:00 — av och (båda fp) med anledning av prop. /har praktiskt taget inga fasta forskningsresurser. I propositionen föreslås en viss förstärkning för forskningsstödjande åtgärder som vid den treåriga anslagsperioden skulle ge högskolan 2,2 miljoner under anslaget E 12 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål. Som jämförelse kan konstateras att detta anslag utgör av den summa som satsas på fakultetsanslagen på universiteten och de stora högskolorna. I första hand är de föreslagna medlen avsedda för planering och för att ge lärarna möjligheter att ansöka om forskningsstöd och projektanslag samt för stöd till lärares forskarutbildning. Motsvarande åtgärder föreslås för övriga mindre och medelstora högskolor. Vid budgetperiodens slut kommer deras resurser på det aktuella anslaget att uppgå till ca 43 milj.kr. Högskolor och universitet kan ses som samhällets kunskapscentra. Detta betyder att även högskolan i /, vars huvuduppgift är grundläggande utbildning, måste ha resurser för att dess lärare skall kunna forska eller forskarutbilda sig. Inte minst krävs det aktiva forskare vid högskolan för att man skall kunna följa den vetenskapliga utvecklingen inom olika ämnen. Enligt propositionen bör en fortsatt utveckling av forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna ske inom ramen för nuvarande organisation. För högskolan i /innebär detta bl.a. att dess lärare i forskningsavseende skall integreras i motsvarande verksamhet vid fakulteter och institutioner vid och få del av den rörliga forskningsresurs som man har där. /spänner över ett vidare fält än . Det är bara som inom sig har alla de ämnesområden som förekommer vid /. Högskolan har behov av samverkan med ett flertal universitet och högskolor. En slutsats av ovanstående är att det är bättre om / får egna forskningsmedel motsvarande den rörliga resursen. Dessa medel kan sedan användas för forskning och forskarutbildning i samverkan med de universitet och högskolor som är bäst lämpade för respektive projekt eller ämnesområde. Denna samverkan bör ge en tillräcklig garanti för att verksamheten blir av god kvalitet. 1 1989/90. I propositionen föreslås varierande storlek på planeringsanslagen (under E 12) för de olika högskolorna. De tre tidigare universitetsfilialerna , och ligger på en nivå /93 på 4,7 miljoner. /får 3,9 miljoner, medan övriga högskolor utom de två senast etablerade får 2,2 miljoner. /är den enda högskolan i landet som ansvarar för två län. Den kommer vidare att bland de mindre och medelstora högskolorna ha det största antalet lärare inom de kostnadskrävande tekniska ämnena. Vi anser därför att en större del av medlen för forskningsstödjande åtgärder bör fördelas till /. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen av forskningen vid högskolan i /, 2. att beslutar att fördela medlen till forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna, på sätt som anförts i motionen. () () 1989/90 Ub79
mot · GD02Ub81 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub81 av (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Konsumentforskningen är mycket eftersatt i vårt land. Tjänster för konsumentforskning som inrättades vid vissa universitet har omvandlats och fått inriktning mot andra forskningsområden. En inrättad professur vid för konsumentteknisk forskning kan inte finansieras. anslås inte längre medel till till stöd för forskning på konsumentområdet. Statens stöd till konsumentforskning står i skarp kontrast inte bara till annan forskning utan också exempelvis till de summor som läggs ner på reklam och marknadsföring. Över huvud taget förfogar näringslivet över mycket stora resurser för konsumentpåverkan. Viss del av dessa resurser används även till forskningssamarbete mellan högskolan och företagen i syfte att främja och utveckla konsumentpåverkan. Motsvarande satsning på konsumentforskning finns ej. Konsumentforskningen är tvärvetenskaplig till sin karaktär. Den kan inte hänföras till något särskilt universitetsämne. Den spänner över breda områden, bland annat beteendevetenskap, ekonomi, teknik, juridik och samhällsvetenskap. Behovet av konsumentforskning är stort. I propositionen pekas på angelägna forskningsområden. Mycket anmärkningsvärd framstår avsaknaden av förslag för att bygga upp en konsumentforskning i landet. Vpk anser att det är angeläget att konsumentforskningen får ett genombrott. För att höja dess ställning krävs ekonomiska resurser och en organisation som ger en positiv forskningsmiljö. Vi anser att den ovan beskrivna karaktären av tvärvetenskap i konsumentforskningen gör det lämpligt att samla de olika forskningsområdena i ett så kallat tema. Temaorienterad forskning bedrivs vid i . Ett nytt tema, Konsument, bör inrättas där. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ett tema Konsument vid i .
mot · GD02Ub82 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub82 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Förstärkta resurser till centrum för miljövetenskaplig forskning i () tillkom genom beslut och var från starten en organisation i vilken , och ingick. Syftet med CMF är att stimulera forskningssamarbete mellan de ingående myndigheterna. I styrelsen ingår även företrädare för och arbetsmiljöfonden. /89 har även inträtt i CMF. har högskolan i anmält intresse av anslutning. Redan i förra forskningspolitiska propositionen förutsattes en stegvis uppbyggnad av resurserna för CMF. Då visste man inte att skulle gå in, än mindre att högskolan i skulle begära inträde. Dessa händelser är mycket glädjande, eftersom det innebär att en slagkraftig miljövetenskaplig organisation är på väg att skapas i genom en samverkan mellan alla de forskande enheterna i norra . CMF är unikt genom sin spännvidd - tre högskoleenheter (inklusive högskolan i ) och två sektorsmyndigheter, därtill nära samverkan med och arbetsmiljöfonden. CMF och den fortsatta uppbyggnaden av resurserna för miljövetenskaplig forskning i är vidare en uppföljning av den långsiktiga satsning som inleddes genom lokaliseringen av SLU, FOA och i . I forskningspropositionen föreslås emellertid endast en mycket blygsam uppräkning av CMF:s anslag. Förutom kompensation för löne- och prisökningar är man beredd att satsa 1 milj. kr. Inom denna ram skall dessutom basresurser till enheten för miljökemi rymmas, liksom den av regeringen redan godkända höjningen av ambitionsnivån i verksamheten som följer av anslutning. 1 praktiken innebär regeringens förslag därför minskade resurser. CMF:s anslag har legat på 4 milj. kr. Eftersom det tog innan verksamheten faktiskt kom i gång har den i praktiken kommit att motsvara en nivå på 6 milj. kr. Den miljövetenskapliga forskningen är ett prioriterat område. De forskande enheterna i representerar en betydande potential för forskning inom detta område. har vissa unika drag, som framstår som förebildliga för ett tvärsektoriellt samarbete. Det är mot den bakgrunden angeläget att CMF ges ytterligare resurser. En uppräkning på 4 milj. kr. i förhållande till vad som föreslås i den forskningspolitiska propositionen synes rimlig. Moderata samlingspartiet har motsatt sig inrättandet av arbetslivsfonden och den särskilda arbetsmiljöavgiften. Att få majoritet för avgiftens och fondens avskaffande synes för tillfället omöjligt. Jag föreslår därför att uppräkningen av CMF:s anslag finansieras med medel från arbetslivsfonden. Med hänvisning till det anförda hemställs att under anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna, i , för /91 anvisar ett med 4 milj. kr. förhöjt anslag till , att finansieras i enlighet med vad som i motionen anförts. 1989/90 Ub82
mot · GD02Ub85 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub85 av m.fl. (fp, m, c, mp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Frågan om ersättning till universitet och högskolor för den förlorade tjänstebrevsrätten anmäldes redan i budgetpropositionen (s. 211) men tas upp på nytt i forskningspolitiska propositionen (s. 235-236). Redan nu står det klart att det anslag som beräknats som ersättning inte kommer att täcka de faktiska kostnaderna. Detta har påpekats av t.ex. rektorsämbetet vid , men har också vitsordats av postens egen statistikavdelning. Utan en faktisk kostnadstäckning kan t.ex. det internationella litteraturutbytet för universitetsbiblioteken allvarligt hämmas. Universitetsbiblioteket i har sålunda regelbundet litteraturutbyte med ca 2 700 institutioner, av vilka många finns i och utvecklingsländerna. Det belopp - 60 milj. kr. - som föreslagits i budgetpropositionen som kompensation för förlorad tjänstebrevsrätt skall fördelas på ett stort antal högskoleenheter . Även om viss rationalisering i fråga om försändelser kan tänkas är som tidigare nämnts det totala ersättningsbeloppet alldeles för lågt beräknat. Om högskoleenheterna för tiden 1 juli31 redovisar försändelsekostnader till Universitets- och högskoleämbetet, bör det vara möjligt att få fram underlag för en mer realistisk kostnadsbild än den nuvarande. Regeringen bör på grundval av denna redovisning från högskoleenheterna och det ansvariga verkets yttrande återkomma till med förslag om kompletterande medel för ändamålet, antingen i tilläggsbudget eller i nästa års budgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kompletterande medel som ersättning för avveck lingen av tjänstebrevsrätten för universitet, högskolor och forsknings- Mot. 1989/90 bibliotek. () ()
mot · GD02Ub87 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub87 med anledning av prop. 1989/90 om forskning Turism är en stor och viktig näringsgren i . Enskilda näringsidkare, organisationer, kommuner, landsting och länsmyndigheter har satsat stora personella och ekonomiska resurser för att säkerställa och utveckla den för vårt län allt viktigare turismnäringen. De statliga insatserna har varit stora och betydelsefulla. Åreregionen är ett bra exempel på detta. Staten har fått ganska god utdelning av satsningar som gjorts i . Hela länet har blivit ett av viktigaste områden för såväl nationell som internationell turism. Vid högskolan i finns en linje, inriktad på turism. Den visar sig mer och mer viktig för länets utveckling och behov och är ett bra exempel på den regionala betydelse vår högskola har. Företaget i är ett annat exempel på hur seriöst, uppfinningsrikt och målmedvetet det satsas för att utveckla turismen i . En nationell angelägenhet är att de 1998 förläggs till Östersund-Åre. Arbetet med detta stora projekt kräver stora resurser i form av kunskap och beredskapsinsatser, inte minst från turismnäringen. Jag har till årets tillsammans med partikamraterna motionerat om att turistråd skall förläggas till . Jag ser det närmast som en självklarhet att vårt förslag blir beslut. I forskningspropositionen betonas vikten av att utveckla och fördjupa kunskapen om turism. Regeringen föreslår att en professur i turism inrättas och förläggs till . Förslaget om en professur i turism är utmärkt, men jag protesterar mot att den förläggs till . Med hänvisning till det jag anfört ovan är det alldeles självklart att professuren skall förläggas till . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att den i propositionen föreslagna professuren i turism förläggs till .
mot · GD02Ub88 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub88 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Tjänstekonstruktion vid medicinska fakulteter I forskningspropositionen finns ett förslag till en ny tjänstekonstruktion vid de medicinska fakulteterna. Den föreslagna omvandlingen av de kliniska amanuenstjänsterna bör avslås. Detta förslag garanterar inte att grundutbildningen tilldelas egna kontrollbara resurser, vilket innebär att den i budgetpropositionen föreslagna förändringen av läkarutbildningen inte kommer att kunna genomföras. Det innebär något helt annat än vad som togs upp i årets budgetproposition och har av oss tolkats som att regeringen på denna punkt kommer med dubbla budskap, dels förstärkning av utbildningen enligt budgetpropositionen, dels en försvagning enligt forskningspropositionen. I budgetpropositionen beskrivs en förnyelse av läkarutbildningen av utbildningsministern på följande sätt: en viktig förutsättning för en nödvändig reformering av hälso- och sjukvården har diskuterats i olika internationella organisationer. () har engagerat sig i dessa frågor. anordnades en världskonferens av som antog en deklaration med 12 punkter om reformering av läkarnas grundutbildning. I dessa sammanhang har haft en aktiv roll bl.a. genom att Hälsouniversitetet i lyfts fram som ett exempel. Det förnyelsearbete som pågått har inneburit att flera viktiga ämnesområden förstärkts i utbildningen. Förnyelsen måste fortsätta även inom andra områden bl.a. när det gäller tidigare klinisk utbildning och en ändring mot undervisningsformer som bygger mer på förståelse och problemlösning. Exempel på sådant förnyelsearbete som jag finner angeläget - förutom vid Hälsouniversitetet - är det arbete som pågår vid i efter förslag från en arbetsgrupp där. Det ankommer på UHÄ att med utgångspunkt i den av UHÄ fastställda utbildningsplanen för läkarlinjen följa det lokala förnyelsearbetet. Vpk anser i likhet med vad utbildningsministern skrev att ett förnyelsearbete som styrs från basen är väsentligt men håller inte med om de uppifrån givna direktiven för tjänster inom medicinska fakulteter som han har föreslagit i propositionen , dvs. att dessa tjänster skall vara en egen resurs i den medicinska utbildningen och inte tas i anspråk för forskning eller andra ändamål. Forskningspropositionen tar ingen hänsyn till de erfarenheter som gjorts i och . Vpk anser också att det är olyckligt när forskning och utbildning skall behöva konkurrera med varandra. Detta är inte till gagn för utbildningen då undervisning ger en lägre meritering än forskning. Vi anser att utbildningen skall ha egna anslag, vilket inte framgår av forskningspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att de kliniska amanuenstjänsterna tills vidare kvarstår, 2. att hos regeringen begär en ny omedelbar utredning om dessa tjänster i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1989/90 Ub88