mot · GD02Ju15 · 1990-02-01 00:00:00 — Motion till 1989/90:Jul5 med anledning av skrivelse 1989/90:63 med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen Det utfärdade skrivelsen är kort - föredömligt kort.Tyvärr är den till sitt innehåll lika tunn, som den är kort. Den svenska terroristlagstiftningen är i det närmaste världsunik i sin brist på rättsäkerhet mot en utpekad och diskriminerad grupp utländska flyktingar. Terrorism har alltid varit ett stort problem och det har vidgats i sin geografiska utbredning efterkrigstid på grund av förbättrade interkontinentala kommunikationer och internationell massmediai bevakning. Ett terrordåd kan utföras snart sagt var som helst i världen och ändå få stor massmediai spridning, vilket är precis den effekt terroristen åstundan Den andra aspekten är att mycket annat kan döljas bakom påstådd terrorism. Ryktesspridning och antydningar kan vara de skäl som behövs för att påverka politiker till att ge medel till att sätta upp attack- och antiterrorstyrkor samt specialavdelningar inom de hemliga polisorganisationerna. Rädslan och respekten för terrorfaran är sund och skall finnas.Men i samma stund som rädslan blir så stor att den åsidosätter rättstatens grundprinciper om objektiv bevisvärdering visavi den enskilde, så är vi själva på väg att skapa en terrororganisation inom den egna rättstaten, som visserligen inte utövar fysisk terror, med definitivt psykisk sådan. När PKK utpekades som internationell terrororganisation, så var det ägnat att förvåna. Inga bevis fanns att PKK utfört några som helst attacker utanför gränser. Det var också tämligen underligt att skåda hur olika det socialdemokratiska styret kan bedöma vad som är en befrielsekamp och vad som är maktterror. Det är ju ganska väl bekant vad samtliga stater gör mot kurderna och inte minst . Det var ju inte allt FNL i stod högt i kurs i skretsarna, liksom den rörelse som regerar med synnerligen blodiga händer. Dessa rörelser - liksom många andra - klassades som befrielserörelser av (s). - Vad skiljer PKK:s kamp för sitt folks befrielse från dessa ? Och vad skiljer ANC från PKK? Vad skiljer behandling av sina urinvånare från de stater som har kurder innanför gränsen ? Möjligen är en del av dessa en aning mera inne på utrotning än , enligt vårt synsätt. de gröna anser inte att regeringen, eller dess verktyg , Mot. skall ha rätt att klassa en organisation som terrororganisation utan att dom- Jul5 Det är också lika horribelt att klassa en människa som terrorist på lika lös grund, eftersom det drabbar såväl henne, som den ev. familj vederbörande har med sig till . de gröna anser att terroristlagstiftningen måste göras om i grunden, enligt följande: - En ordentlig beskrivning bör tas fram över vad som skall ses som en terrororganisation resp. en befrielserörelse. - Domstolsprövning bör sedan göras om en organisation skall klassas som terrororganisation eller ej. - Domstol bör också pröva om terrororganisationen i så fall är att betrakta som internationell, dvs har utfört, eller förväntas utföra, terrordåd utanför den egna staten. - Förutsättningen för att få placera en människa i fängelse, eller annan form av begränsning av rörelsefriheten, under rubriken terrorist, är att det kan göras sannolikt att vederbörande verkligen är ansluten till en sådan organisation. - Prövningen bör i så fall också omfatta om personen ifråga är att betrakta som aktiv eller passiv medlem. - Om vederbörande är att betrakta som aktiv, så bör bedömning göras om han personligen kan ha utfört den typ av dåd som anklagelsen gäller, eller kan förväntas göra detta . - Endast vid positivt utfall på alla punkterna bör en människa få begränsad rörelsefrihet utfärdad av domstol - inte av , eller regeringen. - Omprövning bör ske , om en människa fälls under stämpeln presumtiv terrorist. - Lämpligt är att en tystnadssvuren hovrätt håller i en förhandling av detta slag och att en preliminär bevisvärdering kan utföras mellan denna och t.ex. representant för RPS, innan den misstänkte blandas in. - Befinnes bevisen tungt vägande så tystnadsbesvärs såväl den misstänkte, som dennes juridiska ombud och för motbevisningsinförskaffning hålls en sluten process. - Vid fällande dom skall överklagande kunna göras till HD. - Fällande dom skall endast innebära viss anmälningsplikt och viss inskränkning i rörelsefriheten. Det skall inte innebära trakasserier eller utestängning från arbetsmarknad o.dyl., så som enligt uppgift har skett i de aktuella kurdfallen. Tvärtom bör en normalisering till det svenska samhället eftersträvas så fort det är möjligt, eftersom vi lär få behålla den terroristklassade individen i för gott. Att inte domstolspröva, eller ge den anklagade chans att försvara sig och motbevisa anklagelserna, är en skamfläck på den svenska rättsäkerhetsskölden, som bör tvättas bort. tycks inte våra makthavare och dess verktyg ha någon tilltro till det svenska domstolsväsendets förmåga att hålla tyst med hemliga dokument och processer, vilket är ägnat att förvåna alla samhälletets invånare. 1989/90 Jul5 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i bestämmelserna om terroristers behandling i rättsystemet. Det bör vara dags att börja skapa tilltro till varandras vilja att värna om rätt och trygghet i igen. Det bör därmed också vara dags att låta domstol pröva hållbarheten i de bevis som ligger till grund för kurdernas kommunarrest i . gotab 99754, 1990