mot · GD02N284 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:N284 av och (båda fp) I den lilla danska staden kör det omkring mer än 250 små elektriska bilar på de trånga gatorna. Det hörs bara ett svagt surrande när elbilarna dyker upp och några avgaser lämnar de inte efter sig. Skulle strömmen ta slut kan elbilägarna i rulla in framför järnvägsstationen, till en stormarknad eller ett par andra platser där stora skyltar anger att det finns gratis ström till elektriska bilar. är ett annat land där intresset är stort för den rena och tysta elbilen, liksom i och . Förklaringen är helt enkelt att intresset för miljövänlig teknik är stort i dessa länder. är minst sagt trögt i starten när det gäller att satsa på alternativbilen. Posten prövar dock en ny variant av den miljövänliga elbilen. Bilen väger drygt ett ton varav hälften är batterivikt. När man har räknat in förarens vikt finns det inte plats för last. Men å andra sidan är bränslekostnaden inte mer än milen mot . milen för en bensinbil. Elbilen är förvisso ingen ny uppfinning. Den har en lång historia. Vi får gå tillbaka till första för att träffa på det första elfordonet. Alltså långt innan förbränningsmotorn blev ett intressant alternativ som drivkälla. Här följer några milstolpar ur elbilens historia. 1839 - det första elfordonet byggdes av skotten . Den drogs av batteri med järn/zinkelektroder. 1881 - i introducerades den första batteridrivna bussen. gick elbussar i trafik även i , och . 1988 - världens första mekaniskt drivna taxidroskor började användas i . De var eldrivna. 1899 - belgaren slog hastighetsrekord med sin elbil, . 1909 - British tillverkade elbilar där motorerna var inbyggda i bakhjulsnaven. En av dessa körde . 1920 - elektrisk självstart för bensinbilar konstruerades. Men oljepriserna dumpades. Detta ledde till elfordonens nästan totala tillbakagång. 1981 - ett svenskt elfordonscentrum invigs i . 1988 - batterier som gör det möjligt att köra per uppladdning presenteras. Trots att det gått byggde sitt elfordon har inte så värst mycket hänt vad gäller utvecklingen av elbilen. 1 1989/90. den olja i , speciella krav på militära fordon samt Mot. massproduktionen enligt löpandebandprincipen av förbränningsmotor- N284 drivna fordon gjorde att elbilen kom att minska drastiskt i antal och betydelse. En viss elbilsrenässans ägde rum i , bl.a. i , under då tillgången på olja var mycket begränsad. En del eldrivna fordon har dröjt sig kvar . Bland annat finns det ca. 50 000 eldrivna mjölkdistributionsfordon i . Man räknar med att det finns över 1 miljon elfordon i världen . Av dessa används ca. 650 000 för materialhantering och ca. 250 000 till golf och annan fritidssysselsättning. Elfordonsparken i består i huvudsak av eldrivna truckar till ett antal av ca. Hög tid att satsa på elbilen Det finns många skäl som talar för att större satsningar måste göras för att göra elbilen till ett slagkraftigt alternativ till förbränningsmotordrivna bilar. I jämförelse med dagens konventionella bilar är elbilen miljövänligare, billigare vad gäller drivmedelskostnader, billigare i underhåll, tystare, renare och har längre livslängd. Visst forsknings- och utvecklingsarbete pågår i kring elbilen. Detta sker bl.a. på , , och (Styrelsen för Teknisk Utveckling). Intresset för att driva på utvecklingen har dock inte varit i . Att vårt klimat skulle utgöra hinder, vilket framförs ibland, är inte ett hållbart argument, även om det komplicerar något för elbilarna. Introduktion i stor skala av elfordon skulle i mycket liten grad öka de problem som sammanhänger med produktion och distribution av elenergi. Batterierna är fortfarande den svagaste länken för elfordon. De är dyra och klarar endast relativt korta körsträckor åt gången. Men med tanke på erfarenheter från utlandet borde elfordon ändå kunna användas mer i . Det finns ovanligt få elbilar i vårt land jämfört med de flesta andra europeiska länder. En elbil betraktas fortfarande som ett ovanligt experimentfordon av de flesta. Självklart fordras det mycket av ytterligare forskning och försök innan elbilen är mogen som ett mer omfattande alternativ och konkurrent till de motorfordon som vi använder . Enligt vår mening är tiden nu inne för en kraftig satsning på elbilen som ett alternativ till den mer traditionella drivmedelsbilen. Den satsningen borde bestå i ett kraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete. Utöver STU, m.fl. borde den svenska bilindustrin vara självklara samarbetspartner i detta utvecklingsarbete. Konkurrensbevakningen från de olika företagsenheternas sida borde i detta gemensamma arbete underordnas det gemensamma målet. Staten bör ta nödvändiga initiativ i detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av elbilen. () () 1* 1989190.