ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub90 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub90 av och (c, fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Medicinsk genetik, baserad på modern molekylärbiologisk grund, är under stark utveckling såväl inom landet som internationellt. På grund av de metodologiska framstegen inom molekylärbiologin har det nu blivit möjligt att på ett helt annat sätt än tidigare dels exakt strukturbestämma de mänskliga arvsanlagen, dels påvisa hur de regleras. I princip är det fullt möjligt att kartlägga samtliga människans ca 100 000 gener, och program med sådan målsättning har redan initierats inom t.ex. EG:s medicinska forskningsorganisation. Intresset för att bearbeta dessa frågor emanerar ur insikten att många eller t.o.m. de flesta av de stora s.k. folksjukdomarna beror på en kombination av genetiska och miljöbetingade faktorer. Som exempel kan anföras hjärtoch kärlsjukdomar, allergier, cancer, diabetes, vissa sjukdomar i och psykoser. Ett annat mått på omfattningen är att minst 4 000 olika sjukdomstillstånd kan hänföras till defekter i en specifik gen. I och med hälsouniversitetets inrättande fick medicinska fakulteten en kraftig resursförstärkning på det medicinsk-teoretiska området genom med bl.a. fem professurer. Institutionen förväntas tillgodose kompetensen inom det cellbiologiska fältet i vid bemärkelse, inkluderande såväl medicinskt-kemiskt och fysiologiskt som morfologiskt inriktad forskning. När denna satsning gjordes hade molekylärbiologin och genetiken inte samma centrala ställning i forskningen som . Vid hälsouniversitetet finns ingen tjänst i medicinsk genetik, och över huvud taget är forskningen inom det molekylärgenetiska området svag. Genom att inrätta en tjänst med beteckningen medicinsk genetik betonar man att det är den mänskliga arvsmassan som står i centrum, snarare än den hos t.ex. bakterier eller andra lägre mikroorganismer. Organisatoriskt skulle medicinsk genetik kunna samverka med en eller flera av de experimentellt inriktade institutionerna inom hälsouniversitetett.ex. medicinsk mikrobiologi, patologi eller cellbiologi. Härigenom kan praktiska fördelar uppstå, t.ex. i form av gemensamt utnyttjad metodologi och apparatur. Förutom den grundvetenskapliga prägel som skulle dominera denna tjänst finns ett stort intresse och behov inom flera kliniska discipliner, såsom invärtesmedicin, pediatrik, gynekologi-obstetrik och dermatologi-venereologi. själva verket involverar medicinsk genetik i stort sett alla forskningsområden. Ämnet ligger därför väl i linje med hälsouniversitetets strävanden till integration och samverkan mellan teori och klinik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en professur i medicinsk genetik vid hälsouniversitetet i . () () 1989/90 Ub90
mot · GD02Ub93 · 1990-03-15 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub93 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Det finns en typiskt norrländsk sjukdom sorn aldrig tillhört det prioriterade område som tilldelats forskningsanslag vare sig från landsting eller av statliga medel. Sjukdomen är familjär amyloidos, även kallad Skellefteåsjukan. Varför denna sjukdom ur forskningssynpunkt rönt så ringa intresse är oklart, men tänkbart är att kunskapen om sjukdomens art, utbredning och följder för de människor som drabbas är mindre känt. Läkare har dock konstaterat att ett betydande antal människor är drabbade av sjukdomen, vilket ofta innebär ett stort lidande, betydande invalidisering och hög dödlighet. Familjär amyloidos, som drabbat människor i Norr- och och speciellt i Skellefteåområdet, har blivit föremål för klinisk forskning vid i , en forskning som möjliggjorts genom att läkare av eget intresse bedrivit denna vid sidan av sitt ordinarie arbete. Deras forskning har kunnat ges visst stöd av de begränsade medel som föreningen (förening för de amyloidossjuka) kunnat bistå med tack vare donationer och insamlade medel bland medlemmar, anhöriga och andra. I ett frågesvar i (1986/87:115) sade dåvarande utbildningsminister att medicinska forskningsrådet stödjer ett projekt rörande amyloidossjukdomen. Anslaget för denna forskning avsåg dock amyloidos i allmänhet och icke den speciella typ av sjukdomen som vi har i vårt land, nämligen familjär amyloidos med polyneuropati. Enligt de uppgifter vi erhållit har två av de läkare som har den största kunskapen om denna sjukdom vid upprepade tillfällen sökt forskningsanslag, men utan framgång. Enligt vår mening måste den här berörda sjukdomen inräknas i de prioriterade områdena vad gäller forskning. Med hänsyn till det lidande som såväl yngre som äldre amyloidossjuka tvingas leva med är det ytterst angeläget att nödvändig forskning tilldelas medel och resurser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör således ta nödvändiga initiativ för att ett forskningsprogram för här nämnda sjukdom kommer till stånd. Enligt uppgift har forskare vid gjort framsteg i sitt arbete för att finna sjukdomens grundorsak och utifrån denna utveckla verksamma mediciner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad forskning kring sjukdomen familjär amyloidos. () () 1989/90 Ub93
mot · GD02Ub96 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub96 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning 1989/90 Ub96104 är en mycket speciell havsmiljö med relativt få växt- och djurarter. har i likhet med andra havsområden uppvisat allvarliga miljöstörningar. tillförs stora föroreningar genom utsläpp frång tung industri och avloppsvatten från flera omkringliggande städer. Kunskapen om havsmiljö är mycket begränsad. Speciellt uttalad är denna kunskapsbrist för områdets nordligaste bassäng, . Mot den bakgrunden saknas ännu ett underlag för bedömningar hur problemen kan angripas med lämpliga åtgärder från miljöövervakande myndigheter på nationell och regional nivå. I detta sammanhang kan erinras om att länsstyrelserna i och utarbetat ett handlingsprogram för en förbättrad havsmiljö, . Detta program består av tre viktiga komponenter, nämligen forskning, miljöövervakning och gränsregional samverkan med motsvarande myndighet i . Avsikten med programmets forskningsdel är att utifrån behovet av åtgärder i stärka den långsiktiga kompetensen inom området samt att ge samhället genom sina miljöövervakande organ insyn och inflytande över forskningens inriktning och omfattning. Glädjande nog föreslår nu regeringen en satsning på en uppbyggnad av det centret i . Tyvärr är denna satsning inte tillräcklig mot bakgrund av de dokumenterade problem som på olika sätt påvisats. Detta gäller också den resursförstärkning som föreslås till den samverkansorganisation för miljöforskning som etablerats i , dvs. centrum för miljövetenskaplig forskning (CMF). Som tidigare nämnts torde det centret i bli en viktig resurs för forskning rörande miljön i . Denna forskning kan bidra till att öka kunskapsbasen för aktiva miljövårdsåtgärder. Miljöproblemen är emellertid så komplexa att de forskningsmässigt måste angripas utifrån ett mångvetenskapligt perspektiv. Det gäller såväl grundforskning som mer tillämpningsinriktad forskning. Det gäller sålunda att dels ta till vara, dels också att stärka och komplettera den kompetens som finns vid olika forskningsinstitutioner i och den tekniska högskolan i . Genom det förhållandet att högskolan i har sökt en samverkan med CMF i finns med ens den samverkansorganisation som kan behövas för en 3 sami Nr Ub96-104 intensifierad forskning om miljöförhållandena i . Styrelsen för CMF i bör därför kompletteras med representanter för tekniska högskola och miljöövervakande myndigheter i området. Problemen i har uppmärksammats genom att den svenskfinska har beslutat genomföra ett projekt kallat . Detta förhållande borde medföra att de utökade resurser som kommer att tillföras CMF i bör användas för att möjliggöra större samverkansprojekt inom ett ramprogram om . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplettering av styrelsen för CMF i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av CMF:s utökade resurser. () () 1989/90 Ub96
mot · GD02Ub97 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub97 med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Den ekologiska forskningen om vattendrag har internationellt fått en stor uppmärksamhet, beroende på ökade problem med vattenförsörjning, havsförorening, biotopbevarande och energianvändning. I de mera tätbefolkade länderna är det nära på omöjligt för forskarna att undersöka hur vattendrag fungerar naturligt. Referensområden, med hela, opåverkade system, finns i norra genom de stora outbyggda älvarna. Många av de utländska forskarna har upptäckt de stora värderna som finns i den orörda naturen i norra , främst genom den forskning som pågår vid . I har ännu inga riktade insatser gjorts för att öka den ekologiska forskningen kring större vattendrag. En etablering av en ekologisk forskningsstation vid skulle både nationellt och internationellt få en stor betydelse för den ekologiska forskningen om vattendrag. De fyra älvarna , , och är undantagna från vattenkraftsutbyggnad bl.a. för att de besitter stora värden sett ur vetenskaps- och forskningssynpunkt. Inom EG:s ramar finns ett sameuropeiskt forskningsprojekt som studerar ekologiska processer på flodstränder. Bland de sju flodsystem som ingår i studien har utvalts som referensområde. utgör det största biflödet till . En ekologisk forskningsstation bör innefatta mark reserverad för experiment och byggnader med servicepersonal och utrustning. Därutöver behövs basservice i närbelägna orter varvid en inte obetydlig sysselsättning skulle erhållas. Detta måste ses som positivt i en bygd där arbetslöshetssiffrorna alltjämt är höga. En forskningsstation vid med ett stort utbud av många olika älvmiljöer i ett område med stora naturvärden kommer att fylla ett stort behov för långsiktiga ekologiska experiment. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om etablering av en ekologisk forskningsstation vid Lais- Mot. 1989/90 älven.
mot · GD02Ub98 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub98 av och (båda s) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Datatekniklinjen i inrättades 1982 efter förslag från datareferensgruppen inom utbildnings- och högskoleämbetet (UHÄ). Det förutsattes härvid en samtidig utbyggnad av forskningsresurser med 28 professurer i hela landet varav fyra i . Principbeslut om en tjänst i i datorsystemteknik fattades . Denna tjänst inrättades , därefter har inget ytterligare hänt. Programvaruprofessuren - teknisk datalogi - har såväl 1986 som 1989 prioriterats högst av tekniska fakulteten och högst av UHÄ. Det skulle vara värdefullt om en sådan professur skulle kunna inrättas eftersom det annars är ytterst tveksamt om datatekniklinjen med en enda fast tjänst som forskningsbas kan fortsätta. Utbildningen är eftertraktad, så också efterfrågan på dem som genomgått utbildningen. 90 elever kan nu tas in. Antalet sökande har varit mer än 1 000 . Ny industriell verksamhet i är i hög grad inriktad på informationsteknologi. Behovet och beroendet av välutbildade civilingenjörer är för denna utveckling mycket stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av forskningsresurser för datatekniklinjen i .
mot · GD02A120 · 1990-04-04 00:00:00 — Motion till 1989/90:A120 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland fattade beslut om det s.k. Bergslagspaket. Då avsattes 200 milj.kr. till för åtgärder för att öka sysselsättningen inom kommun. Vi var redan i samband med detta förslag kritiska till den ensidiga satsningen på ABB. Vi anser att regionalpolitiken måste syfta till likabehandling. Alla företag inom regionen som kan anses ha förutsättningar att expandera borde ha erbjudits stöd. De föreslagna medlen till ABB borde ha fördelats på regional nivå efter sedvanliga beslut av länsstyrelse och länsarbetsnämnd. I efterhand kan det konstateras att de avsatta medlen till ABB bara i mycket liten utsträckning kommit att utnyttjas. Bolaget har inte alls expanderat i området, utan sysselsättningen har i stället minskat med 200 personer. Det fattas fortfarande ca 500 arbetstillfällen för att nå den nivå sysselsättningen hade i regionen när gruvan i lades ned. Regeringen vill nu ånyo förlita sig på ABB. I propositionen sägs att ABB kommer att anstränga sig för att åter uppnå den tidigare sysselsättningsnivån. Ett samarbete mellan kommun, och anser föredragande statsråd vara en fruktbar form för det fortsatta arbetet med att skapa nya arbetstillfällen. Regeringen vill anvisa totalt 158,6 milj.kr. som reservationsanslag för särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland. Av medlen skall arbetsgruppen redan från början få disponera 15 milj.kr. Övriga medel skall användas till att stödja genomförandet av projekt som arbetsgruppen initierar. På samma sätt som tidigare menar vi att regionala stödformer inte får leda till godtycke utan till en regional utveckling som står i proportion till kostnaden. Vi anser att det fordras en ökad självständighet på länsnivå för att på bästa sätt lösa problem i en krisdrabbad region. Med anledning av sysselsättningsproblemen i de aktuella delarna av Bergslagen bör länsanslaget till de aktuella länen förstärkas. Således avvisar vi regeringens förslag och menar att medlen i stället bör överföras till ordinarie anslag för regionala utvecklingsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställs A120 att beslutar att de föreslagna medlen . till Särskilda insatser i delar av Bergslagen och norra inland för /90 överförs till ordinarie anslag för regionala utvecklingsinsatser i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · GD02A121 · 1990-04-04 00:00:00 — Motion till 1989/90:A121 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /90 Regeringen föreslår att skall anvisa ett anslag på över 158 milj. kr. till särskilda regionalpolitiska insatser. Bakgrunden är att beslutade om särskilt stöd till i samband med att den olönsamma Grängesbergsgruvan skulle stängas. Regeringen ansåg då att det var nödvändigt med särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i . Inte mindre än 100 milj. kr. anvisades för detta ändamål. Det visade sig att regeringen kraftigt överskattade behovet. Endast ca en tjugondel av beloppet har utnyttjats. Det är givetvis positivt att neddragningen av verksamheten vid gruvan har kunnat ske utan att större extraordinära insatser varit nödvändiga. är gruvan helt nedlagd. Det sista malmtåget har rullat mot . Regeringen slöt också ett avtal med ASEA om utbyggnad av verksamheten i . Under riksdagsbehandlingens gång fusionerade företaget med BBC och bildade ABB. Fusionen resulterade i en rad rationaliseringar och samordningsansträngningar i den nya koncernen. Den omfattande utbyggnad av verksamheten i som planerades genomfördes aldrig. är uppenbarligen regeringens ambition begränsad till att få ABB att utlova att antalet anställda inte minskar. När hade att ta ställning till regeringens anslagsframställning avvisade vi regeringens förslag om särskilda bidrag till ABB. Vi framhöll att vi av principiella skäl avvisade lokaliseringsbidrag till stora företag som stod i begrepp att bygga nya produktionsanläggningar. Regeringens förslag att nu omvandla den icke utnyttjade reservationen på anslaget /88 till regionalpolitiska insatser i Bergslagen och norra är dåligt underbyggt. Regeringen redovisar själv i tilläggsbudgeten att det fortfarande fanns en reservation på ca 30 milj. kr. på det anslag som anvisades för detta ändamål 1987/88. Dessutom kommer sannolikt att besluta om utökade länsanslag för innevarande budgetår. m. nästa budgetår kommer nya regionalpolitiska regler att träda i kraft. Det finns anledning att tro att regeringen vill utnyttja detta anslag för att bygga upp en reservation så att regeringen får tillgång till paketpengar och därmed möjlighet att helt på egen hand besluta om stöd till olika verksamheter i skilda delar av vårt land. Enligt vår mening är det inte motiverat att ställa ett stort anslag av detta Mot. slag till regeringens förfogande. Vi har emellertid ingen invändning mot att 15 milj. kr. ställs till förfogande för den arbetsgrupp som även ABB avser att engagera sig i och tillskjuta 15 milj. kr. Statens andel kan tas ur de ursprungliga medlen till ABB. Detta bör ske genom att ett nytt anslag inrättas på tilläggsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Särskilda regionalpolitiska insater i delar av Bergslagen och norra inland på tilläggsbudgeten för /90 anvisar ett reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts. (m) () () () () ()
mot · GD02A123 · 1990-04-19 00:00:00 — av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:64 Vissa beslut fattade av internationella arbetskonferensen vid dess A123 sjuttiofemte möte Vpk anser att de hinder som föreligger mot ratifikation av konvention 167 om säkerhet och hälsa vid byggnads- och anläggningsarbeten bör kunna undanröjas genom att svensk lagstiftning bringas i överensstämmelse med kraven i konventionens artikel 9. Arbetsmiljölagen måste tillföras regler med krav på att de som utformar och planerar ett byggnadsprojekt skall beakta säkerhet och hälsa för de arbetstagare som sysselsätts vid projektets utförande. Regeringen bör återkomma till med förslag om ratifikation av konvention 167. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ratifikation av konvention 167. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) gotab 96537, 1990
mot · GD02Bo53 · 1990-04-18 00:00:00 — av m.fl. (m) med anledning av förslag 1989/90:13 revisorers förslag angående 1983 års revisorer har granskat bostadsförbättringsprogram. Revisorerna riktar skarp kritik mot programmets genomförande. Det administrativa förfarandet har varit onödigt komplicerat och kostsamt. Planeringen och genomförandet av bostadsförbättringarna har påverkats negativt av att villkoren från tid till annan ändrats. Möjligheterna att ta vara på erfarenheter och teknisk kunskapsutveckling har försvårats. Även den sunda konkurrensen har försvårats. Från moderat sida var vi kritiska till det så kallade ROT-systemet då det infördes. revisorers granskning har bekräftat att vår inställning har haft fog för sig. Till skillnad från revisorerna finner vi det emellertid inte meningsfullt att försök görs att reformera ett i grunden felaktigt system. För att ett bostadsbestånds standard skall upprätthållas och för att kapitalförstöring genom exempelvis rivning eller förslumning skall undvikas krävs ett fortgående underhåll och förbättringsåtgärder. Det är i detta sammanhang av stor betydelse att det förs en fast och långsiktig politik. Av revisorernas förslag framgår (sid 6) att det hos bostadsmarknadens parter finns en stark önskan att få större långsiktighet vid förnyelsearbetet. Planeringsförutsättningarna måste ligga fast och bygg- och finansieringsreglerna måste utformas så att en kontinuerlig förnyelseprocess blir möjlig. Vi delar denna uppfattning. Vad som krävs är således ett system med fasta spelregler som kan fungera och som gör det möjligt att finansiera såväl det kortsiktiga som det långsiktiga fastighetsunderhållet ur hyresinkomsterna från fastigheten. Detta förutsätter dels ett system för hyressättningen som ger utrymme även för de långsiktiga underhållskostnaderna, dels en möjlighet att fondera de medel som flyter in. Enligt vår mening bör nuvarande låne- och bidragssystem ersättas med en rätt för fastighetsägaren att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder. Dessa fonder skall vara fastighetsanknutna och medel skall endast kunna lyftas för renovering och modernisering av fastigheten. Om ett sådant förslag genomförs kommer det att leda till att hyreshöjningarna kan hållas tillbaka i renoverade fastigheter. En annan följd är att nuvarande detaljreglering och lånebyråkrati kan avskaffas. Slutligen ökar möjligheterna att ta vara på den fina bostadsmiljö som våra äldre bostadsområden oftast utgör. 1 1989/90. Med hänvisning till det anförda hemställs Bo53 att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande ROT-finansieringsregler bör ersättas med en rätt för fastighetsägare att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder. () () () ()
mot · GD02Bo55 · 1990-04-18 00:00:00 — Motion till 1989/90: B o55 av m.fl. (fp) med anledning av förslag 1989/90:13 revisorers förslag angående bostadsförbättringsprogram I förslaget redovisas revisorernas granskning av bostadsförbättringsprogram. Revisorerna föreslår dels en översyn av systemet för bostadsförbättringsåtgärder i en rad avseenden, dels ett uppdrag till byggforskningsrådet beträffande forskning på området. Revisorernas förslag tar sin utgångspunkt i uppfattningen att ett bostadsförbättringsprogram bör finnas även . Enligt mening led det ROT-program som den socialdemokratiska regeringen drev igenom efter valet av en rad allvarliga svagheter. Det medförde alltför genomgripande ombyggnader. Det saknade samband med andra stadsförnyande åtgärder, ökade behovet av bostadssubventioner och innebar subventioner av löpande underhåll. ansåg sig regeringen tvungen att tvärbromsa det program den själv satt igång. I ett första skede utnyttjades rambegränsningar. Något senare, genom beslut , sänktes räntesubventionerna till ombyggnader kraftigt - trots den kritik socialdemokraterna i valrörelsen riktat mot förslag om minskade subventioner. skärptes de reglerande åtgärderna ytterligare. Denna ryckiga politik som får välförtjänt kritik av revisorerna kunde ha undvikits om programmet givits en annan utformning från början. Enligt mening skall ombyggnader ske varsamt och med stor hänsyn till de boendes önskemål. Vi har därför lagt fram en rad förslag som skall ge berörda hyresgäster större möjligheter att påverka omfattningen av en ombyggnad. Hyresgästintyget bör utfärdas av de boende, inte av hyresgästorganisation. Vi har också föreslagit att en ombyggnad inne i lägenheten normalt skall förutsätta den boendes tillstånd. Vi avvisar rambegränsningar som metod att påverka omfattningen av ombyggnadsverksamheten och menar att räntestöd för underhåll inte skall kunna utgå till miljonprogrammets årgångar. I ett läge när det är angeläget att sträva efter sänkta bostadssubventioner får inte ombyggnads- och underhållsfrågorna hanteras på ett sådant sätt att nya stora subventionsåtaganden uppstår. Åtgärder som underlättar minskningen av subventionerna bör vidtas. Skattefria avsättningar till reparationsfonder är ett sådant möjligt förslag. Uppbyggandet av reparationsfonder möjliggör ett effektivare vidmakthållande av lägenheter och fastigheter och minskar behovet av statliga medel till underhåll och ombyggnader. En översyn av systemet för bostadsförbättringsåtgärder är motiverad men bör inte ha sin utgångspunkt i den syn på subventioner och regleringar som präglat regeringens politik. Fortsatta åtgärder vad gäller bostadsförbättring bör ha den principiella inriktning som här förordats. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatta åtgärder på bostadsförbättringsområdet. () () () () 1989/90 Bo55