ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02T27 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T27 av m.fl. (s) med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor I den näringspolitiska propositionen föreslås vissa åtgärder för att stärka kommunikationerna med bl.a. en särskild infrastrukturfond på 5 000 milj.kr. När det gäller utnyttjandet av denna fond är riktlinjerna oklara. Mot bakgrund av de synpunkter som framförs i den regionalpolitiska propositionen framstår det som naturligt att infrastrukturfonden ges en regionalpolitisk profil. I motioner har vi tidigare tagit upp ett antal, för den regionala utvecklingen i södra , viktiga investeringsobjekt. I en flerpartimotion till 1988/riksdag, T562, yrkade vi på att snabbtåg skyndsamt inrättas på sträckan . I utlåtandet över motionen uttalade trafikutskottet i sitt betänkande 1988/89:TU16 följande: Utskottet har från erfarit att den upprustning av banan, som är nödvändig att genomföra för att snabbtåg skall kunna sättas i trafik, kostar cirka 300 milj.kr. har också uppgett att projektet är högt prioriterat. SJ är för sin del berett att sätta in den vagnmateriel som krävs. Enligt utskottets mening står det klart att ett snabbtåg mellan och skulle få mycket stor betydelse för kommunerna längs den . Utskottet utgår från att vid sin samhällsekonomiska prövning av projektet beaktar de regionalpolitiska effekterna. Investeringskostnaderna är, som framgår ovan, relativt begränsade. I propositionen framhålls att infrastrukturfonden i huvudsak skall användas till järnvägsinvesteringar. Utöver redan beslutad ram på 10 000 milj. , bör infrastrukturfonden kunna medverka till att tidigareläggs ytterligare och kan tas i drift . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio 1 1989/90. nen anförts om en ytterligare tidigareläggning av Mot. 1989/90 holm-Sundsvall. Axel () ()
mot · GD02T30 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T30 i (båda c) med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor De senaste årens knappa tilldelning av väginvesteringsmedel har medfört en allvarlig försämring av länets vägstandard. har med skärpa påpekat att tilldelad volym för byggande av länsvägar är helt otillräcklig för att tillgodose ens de viktigaste behoven. Endast de för vägens bestånd ofrånkomliga vägobjekten har kunnat inrymmas i planerna. viktiga utbyggnader är väg 173 mellan och Tvåstadsområdet. Det är angeläget att väg 181 byggs färdigt och återstående del i bör prioriteras. Förutom skogslänen är det som har den största mängden grusvägar. Av länets allmänna vägar är grusvägar. av det allmänna vägnätet drabbas av trafikinskränkningar under tjällossningen. I den norra delen av länet - i - är förhållandena ännu sämre. Där stängs av vägnätet av vid tjällossningen. Länet har vägar belagda med enkel beläggning, s.k. YIG-typ. Denna beläggning har en medelålder på . Den beräknade livslängden var när beläggningen utfördes. Därför krävs nu mycket höga underhållskostnader. överväger att ta bort beläggningen på delar av YIG-nätet och därmed återföra vägarna till grusvägsstandard. Denna utveckling går tvärtemot utlovade målsättningar. Regeringens vägpolitik innebär att andelen grusvägar ökar i stället för att minska. I samband med Landsbygd 90-kampanjen bekräftades att landsbygdens utveckling i stor grad är beroende av hur man kan lösa vägfrågorna. En första ågärd till en levande landsbygd är ett upprustat vägnät. I partimotion om trafikpolitiken omnämns att det är särskilt angeläget att göra satsningar på länsvägnätet. föreslår därför att anslaget till länstrafikanläggningar tillförs ytterligare som anvisas till byggande av länsvägar. En betydande del av dessa medel bör tillkomma . Anslaget B 7 Särskilda bärighetshöjande åtgärder är huvudsakligen avsett De norra delarna av länet är helt jämförbart med värm- Mot. Därför bör även , och Åmåls T30 kommuner omfattas av B 7-anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om väganslagens storlek till , 2. att beslutar att , och Åmåls kommuner i även skall omfattas av anslaget B 7 Särskilda bärighetshöjande åtgärder. () ()
mot · GD02T31 · 1990-03-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:T31 med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor Totalt omfattar det allmänna vägnätet på . Europavägar och riksvägar saknas helt medan primära länsvägar svarar för . utgjorde grusvägar en, jämfört med landet i övrigt, stor andel av det totala vägnätet. 1988 var dock av vägnätet belagt. Grusvägar utgör ändå ett särskilt problem på genom att gruset består av kalksten. Detta gör vägarna särskilt dammiga och hårdhyvlade. Turisttillströmningen innebär mycket stora trafikökningar, som i sin tur ökar underhållsbehovet. Underhållet påverkas också av den förhållandevis långa barmarkstiden. Problemen accentueras av att de grustäkter som finns ofta är små och grunda och att känslig natur och fornminnen försvårar exploatering. Den stora andelen glesbygdsboende, de många och tunga transporter som jord- och skogsbruk samt skolskjutsar för med sig kräver ett vittförgrenat vägnät med stor bärighet året runt. Trots att jordbruket som näring står inför stora förändringar måste människor även ges förutsättningar att kunna bo och verka på landsbygden. De senaste årens knappa tilldelning av väginvesteringsmedel har medfört en allvarlig försämring av länets vägstandard. bör därför få i uppdrag att planera och genomföra förstärkning och beläggning av samtliga statliga grusvägar på . Detta innebär att skulle få samma standard på vägnätet som redan har . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att planera och genomföra förstärkning och beläggning av det gotländska vägnätet.
mot · GD02T34 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:T34 med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor Infrastruktursatsningar för värmländska Bergslagen För att utvecklingen i de värmländska Bergslagskommunerna ska kunna vridas åt rätt håll krävs en väl fungerande infrastruktur i form av t.ex. kommunikationer, utbildning och olika typer av service. Inte minst viktigt är det att arbeta för ett transportsystem som ger möjlighet för näringslivet att utvecklas och som kan bidraga till en breddad arbetsmarknad och bättre utbildningsmöjligheter. En av de viktigaste åtgärderna på kommunikationsområdet är förbättrade järnvägsförbindelser. Ett förverkligande av med förlängning till skulle ha en avgörande betydelse för utvecklingen av flera viktiga samhällsfunktioner. Genom ökade möjligheter till arbetspendling främst i stråket ÖrebroKarlskoga-Kristinehamn-Karlstad skulle de lokala arbetsmarknaderna kunna samverka på ett helt annat sätt än . En annan järnvägssatsning som skulle få stor betydelse för de värmländska delarna av Bergslagen är det s.k. . Detta projekt innebär att sammanlänkas med med ett förbindelsespår i och att bandelen genomgår en spårupprustning och elektrifiering. Ett förverkligande av innebär att transportmöjligheterna till marknader för företagen i regionen förbättras högst påtagligt, befintliga företag kan utvecklas och nya företag etableras. Vidare hålls möjligheterna öppna för att etablera snabb persontrafik på järnväg mellan de centrala delarna av och . Ett annat angeläget projekt för järnvägssatsning är NKlJ-banan mellan och . NKlJ-banan har jag behandlat i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förverkligandet av till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förverkligandet av .
mot · GD02T35 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:T35 med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor Det övergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. För att tillgodose konstaterade resursbehov diskuteras nu bl.a. nya finansieringsformer. Bredda helhetsbegreppet inom trafikpolitiken Det är viktigt att bredda helhetsbegreppet inom trafikpolitiken speciellt vad gäller perspektivet samhällsekonomiskt synsätt. De olika komponenterna trafikant, fordon, väg, kostnader för olyckor, d.v.s. trafiksäkerhet och miljö behöver därför så mycket som är möjligt beaktas i ett sammanhang. Samma organisation bör har ansvaret för såväl vägbyggande som trafiksäkerhet Redan vid planeringen av vägarna bör en helhetssyn användas. Detta är , tack vare den nya tekniken, möjligt på ett helt annat sätt . För att förstärka vikten av dels ett samhällsekonomiskt synsätt på vägtrafiken, dels en säker trafik bör som ett första steg prövas fördelarna både sakmässigt och ekonomiskt att i en och samma organisation ha ansvaret för såväl vägbyggande som trafiksäkerhet. utredningar inom ansvarsområde (RRVrapporter m.m.) och omvärldsförändringar (ny länsorganisation) bör beaktas för att renodla den del av verket som skulle kunna flyttas till en samlad organisation. Viss inspektionsverksamhet borde vara skild från verkställande organ och därför utgöra en egen organisation. I detta sammanhang bör frågan om en enhetlig organisation för inspektion av väg, vatten och luft övervägas. Regeringen har avsierat en översyn av organisation och verksamhetsform. I en sådan översyn bör också, med hänsyn till vad ovan anförts, prövas att i en organisation ha ansvaret för såväl vägbyggande som trafiksäkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i en och samma organisation ha ansvaret för såväl vägbyggande som trafiksäkerhet. 1989/90 T35
mot · GD02T39 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:T39 med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa 1989/90 Regeringen föreslår i sin näringspolitiska proposition 1989/90:88 att en fond med inrättas att disponeras för trafikinvesteringar. Det gäller samfinansierade projekt där staten och andra intressenter deltar. Fonden skall enligt propositionen användas för angelägna investeringar inom bl.a. järnvägen. Genom fonden blir det möjligt att göra investeringar som inte kan enbart med anslagen till bl.a. . föreslår i en kommittémotion i stället för en särskild fond att beslutsramarna för järnvägsinvesteringar skall utökas med och att skall medges rätt att lånefinansiera investeringar. Genom dessa förslag blir en både mer omfattande och snabbare satsning på angelägna järnvägsinvesteringar möjlig. I propositionen finns inga öronmärkta pengar till enskilda objekt. När det gäller t.ex. hänvisar regeringen till att utredning pågårom hur den investeringen skall finansieras. Nyinvesteringar i järnvägens infrastruktur har i vårt land varit ett eftersatt område . har dock intresset för investeringar vuxit i styrka. bör enligt min mening användas som ett offensivt miljöpolitiskt instrument. Skall tåget bli ett slagkraftigt alternativ till privatbilismen och flyget måste det få en chans att utvecklas där de stora trafikmängderna finns och där följaktligen de stora miljövinsterna finns att hämta. Mitt parti har därför under en följd av år arbetat för den satsning på snabbtåg som förbereds. Vi har betonat att SJ i första hand bör satsa på upprustning och nybyggnad i folktäta områden och sträckor där snabbtåg kan bli ett alternativ till andra transportformer. är ett av de snabbtågsprojekt som hunnit längst ifråga om förberedelsearbete. Konkreta förslag till hur skall förverkligas har presenterats. Politiker på skilda nivåer liksom myndigheter är eniga om att bör få hög prioritet. Det som för tillfället hindrar att ett igångsättningsbeslut fattas är finansieringsfrågan. Regeringen tillsatte en statlig förhandlingsman för att åstadkomma en lösning av finansieringsfrågan vad gäller järnvägstrafiken. Något förslag har inte presenterats. Genom de betydande förstärkningar som föreslagit för trafik Nr T3V-40 Rättelse: S. 12 Tabell 4. ändrat till 150 investeringar sik bör finansieringen av underlättas. ligt min mening bör ett antal miljarder ur beslutsramen för järnvägsinveste- T39 ringar öronmurkas för byggande av . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av .
mot · GD02T41 · 1990-03-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor 1989/90 T41-45 har i en kommittémotion fört fram sina synpunkter vad avser vissa näringspolitiska frågor. Därtill vill jag här ta fram några förslag speciellt för län. I kommittémotionen föreslås att beslutsramen för infrastrukturinvesteringar skall förstärkas med ett belopp av storleksordningen . Delar inom denna beslutsram skall vara tillgängliga för regionalt beslutade investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafik. Av de regionala utvecklingsfonderna skall i fortsättningen av kapitalet (motsvarande totalt för hela landet) användas för infrastruktur. Fondernas tillgångar bör stanna i länen och komma respektive läns företag och invånare till godo. För läns del borde dessa infrastrukturella medel kunna användas till: a) snar ombyggnad av E66-an i länets södra del, b) förbättring av riksvägarna i norra länsdelarna, c) fortsatt höjning av kust-till-kustbanans ban- och vagnstandard, d) förbättring av kollektivtrafiken både vad gäller transportmedel och tillgänglighet, e) asfaltering och förbättring av grusvägarna i länet. Totalt sett bör län få en betydligt högre andel för infrastruktur inom kommunikationsområdet . Besluten om medlens användning skall fattas på regional nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade infrastrukturella medel till län. 1 1989/90.
mot · GD02T45 · 1990-03-26 00:00:00 — Motion till 1989/90:T45 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1989/90:88 Vissa näringspolitiska frågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N60 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till nya finansieringsformer för infrastrukturinvesteringar i enlighet med de i motionen angivna riktlinjerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användningen av anslaget B2 Drift och underhåll av statliga vägar för anskaffning av utrustning för automatisk hastighetsövervakning, 3. att till Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar för /91 anvisar ett reservationsanslag av 1 . 4. att till Byggande av länstrafikanläggningar för /91 anvisar ett reservationsanslag av 1 . 5. att till anslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar för /91 anvisar ett reservationsanslag av . 6. att avslår regeringens förslag om inrättande av en Infrastrukturfond för transportsektorn, 7. att till Nyinvesteringar i stomjärnvägar för /91 anvisar ett reservationsanslag på 1 . 8. att till Drift och underhåll av statliga vägar för /91 anvisar ett reservationsanslag på 6 . 1989/90 T45 gotab 96322, 1990
mot · GD02T46 · 1990-03-28 00:00:00 — Motion till 1989/90:T46 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:104 1989/90 Undersökning av olyckor T46-48 Regeringen föreslår ett fristående permanent utredningsorgan för alla slags allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten i järnvägstrafik eller i annan verksamhet. Säkerhetsfrågorna är den övergripande och gemensamma nämnaren. Vpk anser att det behövs ett sådant fristående organ som omfattar de områden som nämns i propositionen. Vpk anser dessutom att allvarliga vägtrafikolyckor i detta fall skall jämställas med de övriga ovan nämnda. Vi anser att även allvarliga tillbud som upprepas på grund av en bestämd orsak, t ex på en specifik vägsträcka eller på grund av en felkonstruktion hos fordonet, skall hanteras av kommissionen. Förebyggande verksamhet för att minska risken för allvarliga haverier är minst lika angelägen som undersökningar i efterhand. För att den nya skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt krävs det enligt vpk betydligt större personalresurser än de som anges i propositionen. Besparingssyftet får inte överordnas säkerhetsfrågorna om den nya organisationen skall vara meningsfull. Fullgoda expertkunskaper måste dessutom knytas till varje område. Med hänvisning till ett antal allvarliga olyckor, bl a haveriet i , vill vpk påtala betydelsen av en organisation som även tar sig an efterlevandes och anhörigas situation. I finns inte den typ av beredskap som t ex byggt upp. Vpk föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkomma med ett förslag till hur en sådan rikstäckande organisation skall byggas upp. I föreliggande proposition skall säkerhetsfrågorna vara de övergripande målen. Vi saknar förslag om hur olyckor med risk för allvarliga miljöskador skall hanteras. Det behövs ett organ som kan bedöma allvarliga olyckor även ur miljöaspekt på motsvarande sätt som den nya bedömer säkerhetsaspekten. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslag till en sådan institution. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att även allvarliga vägolyckor skall höra till den nya verksamhetsområde, 1989/90 T46 i ett senare skede. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 2. att beslutar att resurser förstärks i enlighet med motionens förslag, 3. att hos regeringen begär förslag om ett katastrofpsykiatriskt omhändertagande vid allvarligare olyckor, 4. att hos regeringen begär förslag om sådan vidgning av lagen att undersökning även skall göras vid risk för att allvarligare skador skulle ha kunnat uppstå på miljön om olyckan fått ett annat förlopp eller om det kan befaras att sådana skador kan komma att uppstå
mot · GD02U10 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:U10 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo25 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den biståndsmotiverade forskningen. () ()
mot · GD02U11 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90: av m.fl. (c) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo27 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att avdela ambassadpersonal till bevakning av miljöforskning. () ()
mot · GD02U12 · 1990-03-20 00:00:00 — Motion till 1989/90:U 12 av m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Ubl39 hemställs 1. att till anslaget Utredningar inom det nedrustningsoch säkerhetspolitiska området anslår . utöver vad regeringen har föreslagit för /91, 2. att avslår regeringens förslag om . i bidrag till ett , 3. att till SAREC anslår . utöver regeringens förslag för /91. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GD02U7 · 1990-03-05 00:00:00 — av m.fl.(m) med anledning av prop. 1989/90:97 om upphävande av sanktioner mot I propositionen föreslås avvecklingen av sanktionen mot . Mot detta finns inget att erinra. Det är viktigt att omvärlden stimulerar en utveckling mot demokrati i och inte stärker de krafter som vill behålla apartheid. När det gäller de fortsatta sanktionerna mot finns det därför anledning att överväga dessa mot bakgrund av de betydelsefulla steg som har tagits i riktning mot förhandlingar och nationell försoning och den betydande risk som också finns för ett bakslag i reformprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en analys av förutsättningarna för en förändrad inriktning av svensk Sydafrikapolitik. () () () () () ()
mot · GD02Ub100 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl00 av Per () med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning Lagstiftningen som reglerar den kommunala verksamheten är till karaktären numera ramlagar. Förändringen till ramlagar har inte reducerat behovet av detaljregler. Kommunerna måste därför nu själva inom vissa givna ramar forma dessa för verksamhetens genomförande nödvändiga detaljreglerna. Därmed reses helt nya krav på kommunerna. Det gäller bl.a. hur kommunens olika organ skall utformas och arbeta när det t.ex. gäller ledning och samordningen av verksamheten, en samordning inte bara inom kommunen utan också med angränsande kommuner och de olika regionala organen, t.ex. landsting och länsstyrelse. Vilka kvalitativa och andra krav skall t.ex. ställas på beslutsunderlaget när det gäller utformningen av detaljregler? Även om lagstiftningen överlåtit åt kommunerna att fatta besluten, kan inte avhända sig det övergripande ansvaret. Ett sätt att till en del uppfylla detta ansvarstagande är att ta initiativ till en målinriktad forskningsoch utvecklingsverksamhet. I en sådan skulle t.ex. för olika kommuntyper anpassade skilda planeringsmodeller m.m. kunna redovisas. En viss forsknings- och utvecklingsverksamhet av detta slag förekommer redan, men denna har i huvudsak tillkommit inom relativt snäva sektorsintressen. Vad som inledningsvis behövs är en sektorsövergripande studie, där de relevanta problemen för olika kommuntyper kan klarläggas. Sedan måste det anses som en självklarhet att resurserna också bör användas för att belysa lösningarna på dessa frågor. Regeringen bör därför på lämpligt sätt initiera och/eller intensifiera en forsknings- och utvecklingsverksamhet till stöd för kommunernas verksamhet i det beslutsklimat som ramlagarna tillhandahåller. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forsknings- och utvecklingsverksamhet till stöd för kommunernas verksamhet.
mot · GD02Ub101 · 1990-03-19 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ubl01 av Per () med anledning av prop. 1989/90:90 om forskning För en effektiv och rationell förebyggande räddningstjänst och anslutande verksamheter är det av stor vikt att kunna utföra denna med stöd av rön och beprövade erfarenheter från forsknings- och utvecklingsverksamhet m.m. Denna grundläggande forsknings- och utvecklingsverksamhet förekommer i i huvudsak inom välsektoriserade verksamhetsgrenar. Detta medför att någon samlad bedömning inte kommer till stånd av olika komponenter och verksamheter m.m. sammansatta i kompletta system och där människans och andra förhållandens inverkan tas med. För den mera administrativa hanteringen finns modeller som med ett svenskt begrepp brukar kallas för riskhantering. Vad som saknas är ett svenskt forskningsprogram som omfattar bl.a. detta område. Ett allmänt säkerhetsforskningprogram skulle effektivt kunna bidra till en framgångsrik verksamhet som är såväl skadeförebyggande som skadebegränsande. bör därför hos regeringen begära förslag om att det på lämpligt sätt inrättas ett forskningsprogram för de säkerhetsfrågor som ovan angetts. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskningsprogram för en effektiv och rationell förebyggande räddningstjänst.