mot · GE02Ju15 · 1990-12-13 00:00:00 — De som begått samma typ av brott bör drabbas avsamma påföljder.En tredje viktig princip är att i ett rättssamhälle harstaten påtagit sig ett ansvar att skydda medborgarna motbrott.Att väga samman dessa principer vid utformningen avett system som gäller behandlingen av psykiskt stördalagöverträdare är vanskligt. Värderingarna kan skifta frånett samhälle till ett annat och från tid till tid. Det torde varaomöjligt att presentera en lösning som uppfyller alla deovan nämnda principerna. I de förslag som presenterasnedan har skyddsaspekten tillmätts stor betydelse.Samtidigt skall betonas att vad som här diskuteras endast ärriktlinjer för en ny ordning inom detta område.En väsentlig brist i regeringens förslag är att det inte görsnågon skillnad på psykiskt störda lagöverträdare och andrapsykiskt störda personer. Men de psykiskt störda personersom begår brott är bevisligen farliga för andras liv ochegendom, medan den andra kategorin inte är det frånstraffrättslig synpunkt. Då en ordning för behandling avpsykiskt störda lagöverträdare diskuteras kan dennaskillnad inte nonchaleras. I ett rättssamhälle harmedborgarna rätt att förvänta sig att det allmänna gör sittyttersta för att skydda dem mot brott.6.2 Påföljd och vård bör kombinerasI vissa avseenden är socialberedningens förslag bättreägnade att leda till ett fungerande system än regeringensförslag. Beredningens förslag om möjlighet till enpåföljdskombination är i princip tilltalande. Vi menar att ettnytt system bör bygga bl.a. på den tanken. En domstol börsåledes med att den dömer till ett fängelsestraffkunna förordna att den dömde tills vidare skall genomgårättspsykiatrisk vård. När denna vård inte längre behövsskall den dömde kunna föras över till fängelse.Det kan visserligen hävdas att detta innebär att manblandar ihop straff och vård. Å andra sidan är det merafråga om en gradskillnad än artskillnad jämfört medregeringens förslag. Redan nuvarande ordning -- vilkenkommer att bestå enligt förslaget -- innebär att den somlider av svår psykisk störning kan dömas till straffrättsligpåföljd. Till detta kommer, såsom socialberedningenanförde, att de flesta lagöverträdare av den aktuellakategorin är väl medvetna om att de begått brott men harändå ett stort psykiatriskt vårdbehov. Vårt förslag innebärvidare att nuvarande förbud att döma psykiskt stördalagöverträdare till fängelse måste avskaffas. Självfallet skalldet dock vara möjligt att -- såsom -- utdömamildare påföljd om lagöverträdaren är psykiskt störd.I det helt övervägande antalet fall då gärningsmannenbedöms som allvarligt psykiskt störd vid brottets begåendebör således sedvanliga regler om påföljd gälla. Om brottetbör föranleda fängelsestraff skall ett sådant utdömassamtidigt som domstolen förordnar om psykiatrisk vård.Längden av denna vård skall emellertid avgöras, inte avdomstolen, utan av berörd sjukvårdspersonal. Omexempelvis en överläkare finner att vård ärnödvändig skall patienten i princip föras över till fängelseför att avtjäna den ådömda påföljden. Mot bland annatdenna bakgrund är det befogat att skapa en nyvårdorganisation.6.3 Ingen påföljd i speciella fallI vissa speciella situationer bör dock fängelsestraff intekunna utdömas. I likhet med socialberedningen menar vi attdet finns ett litet antal lagöverträdare som är så störda attdet skulle vara stötande att utdöma fängelsestraff. Detgäller exempelvis personer som varit helt ur stånd attuppfatta det felaktiga i sitt handlande. I detta sammanhangskall således tillräknelighetsläran spela en avgörande roll.Det skall betonas att det här är fråga om ett fåtallagöverträdare. Enligt socialberedningens ordförande rör det sig om högst ett tiotal personer (Psykiatrisk tvångsvård och rättssäkerhet, seminariumanordnat av Rättsfonden ).I dessa fall skulle det således kunna bli aktuellt attförordna om rättspsykiatrisk vård. Om rättspsykiatrisk vårdförordnades skulle det vara tänkbart att tillämpa denordning regeringen föreslår beträffande särskildutskrivningsprövning. Åklagare skulle således beredastillfälle att lämna synpunkter av intresse beträffandeallmänhetens skydd. Till skillnad från socialberedningenmenar vi att domstolen inte bör bestämma en längsta tideller en minsta tid för vården i dessa fall. Det är principielltbetänkligt att ha ett system där en brottmålsdomstol avgörhur viss vård behövs.6.4 Kriminalvården skall ansvara för dömda personerDet är fråga om att ge vård åt personer vilka dömts avdomstol till viss påföljd. Mot denna bakgrund bör statensvara för behövlig organisation. Psykiskt störda personersom döms av domstol skall således inte överföras till vård ilandstingets regi. Kriminalvårdens egna psykiatriskaresurser, som reducerats starkt ,måste således byggas ut kraftigt. ''Det vore'' som professorNils sade vid det ovan nämnda seminariet anordnatav Rättsfonden, ''rimligare att flytta in en del av psykiatrini kriminalvården än att som flytta in en del avkriminalvården på de allmänna psykiatriska klinikerna''.Det förhållandet att den psykiatriska vården skallbedrivas inom kriminalvården kommer självfallet också attmedföra att där gällande restriktioner för vistelse utanföranstalt, permissioner med mera skall tillämpas. Detkommer således att bli påtagligt minskat utrymme förpatienterna att av olika skäl vistas utanför anstalten.Allmänhetens skydd mot nya brott från den kategorilagöverträdare det här är fråga om kommer således attstärkas väsentligt.Samtidigt borde det vara möjligt att skapa avdelningarsom fungerar som någon form av ''sluss'' mellan psykiatriskaavdelningar och fängelse. Personer som genomgåttpsykiatrisk vård skulle kunna vistas på en sådan''slussavdelning'' en såsom ett led iöverförandet till fängelse. Inom dessa ''slussavdelningar''skulle den psykiatriska vården inte vara lika intensiv som påden egentliga psykiatriska avdelningen, men likväl ge bättrestöd än vad som kan ges i fängelse.Självfallet skulle möjligheter till placering i exempelvisbehandlingshem med stöd av 34 § kriminalvårdslagenkunna utnyttjas.6.5 Fördelar med vårt förslagDet system som ovan skisserats har en mängd fördelar,vilka i korthet skall beröras.Samhällsskyddet förbättras påtagligt. En psykiatriskklinik inom kriminalvårdens ram kommer att ha helt andramöjligheter såväl legalt som praktiskt att hindra att deintagna avviker. På motsvarande sätt blir möjligheterna tillvistelse utanför anstalt påtagligt inskränkt. En följd av dettaskulle bli att vårdpersonalen inte behöver ansvara förallmänhetens skydd på det sätt som ofta i praktiken blirfallet. Denna uppgift skulle åvila kriminalvårdens personal.Med staten som huvudman för den aktuella vårdenskulle vårdresurserna kunna förbättras, bland annat genomspecialisering. Staten skulle på ett helt annat sätt än ett antalsinsemellan oberoende landsting kunna samordna ochkoncentrera vårdresurserna. Med störreupptagningsområden skulle möjligheterna att utnyttjakvalificerad personal öka. Den geografiska sektoriseringenskulle motverkas inom detta område av psykiatrin.En samordning mellan kriminalvårdens psykiatriskaresurser och den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten skulle framstå som en naturligutveckling. Det skulle kunna skapas förutsättningar för attförena undersökningsverksamhet med psykiatrisk vård åtde personer som genomgått rättspsykiatrisk undersökningoch sedan dömts av domstol.Psykiskt störda lagöverträdare skulle inte längre vårdastillsammans med övriga psykiskt störda. Det är heltoacceptabelt att den förstnämnda kategorin skall behövautsättas för exempelvis våldsbrott eller hot om våld från deofta tungt kriminellt belastade lagöverträdarna. Såsomsocialberedningen framhöll måste psykiskt störda personersom inte har begått kriminella handlingar anses ha ettberättigat intresse av att inte bli sammanblandade medlagöverträdarna.Psykiskt störda lagöverträdare som ådöms påföljd ochsamtidigt överlämnas till vård skulle få en tidsbestämdpåföljd. Varken eller enligt regeringens förslag blirdetta fallet. Om en person ansågs vara i behov av vård efterdet att påföljden verkställts skulle detta bli föremål försedvanlig prövning gällande tvångsvård.Den nya organisationen skulle vidga möjligheterna attge personer dömda till fängelse psykiatrisk vård. I nulägetfinns brister vad gäller intagnas möjlighet att erhålla vård.Enligt regeringens förslag skall begreppen ''sinnessjukdom''och ''sinnesslöhet'' liksom det så kalladejämställdhetsbegreppet ersättas med ''allvarlig psykiskstörning''. Detta innebär att personer som exempelvistidigare ansetts gå in under jämställdhetsbegreppet ocherhållit psykiatrisk vård i stället kommer att dömas tillfängelse. Genom att kriminalvårdens egna psykiatriskaresurser kraftigt förstärks med vårt förslag kommer sådanadömda personer att kunna få avsevärt bättre vård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt , med avslag på propositionen i denna del,hos regeringen begär förslag om psykiatrisk tvångsvård förlagöverträdare (rättspsykiatrisk vård) m.m. i enlighet medvad som anförts i motionen.