mot · GD02Fi213 · 1990-01-25 00:00:00 — kan komma att behöva ta i anspråk delar av det nuvarande budgetöverskottet för tillkommande utgiftsbehov utöver regeringens förslag. Under rubriken inkomster av statens verksamhet upptas en omföring från arbetslöshetsförsäkringen utanför statsbudgeten in i densamma. På grund av det goda arbetsmarknadsläget har försäkringen gått med ett betydande överskott vilket passivt fonderats. En del av dessa medel för vi nu in i budgeten och använder för att stärka arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Under inkomster av statens verksamhet upptas också ränteeffekten av försäljning av statliga företag och av statlig skogsegendom, ökade inleverans krav på samt tillgodoräknande av ränteeffekten av för- Mot. slag gentemot regeringen rörande den särskilda vinstskatten som tas ut av Fi213 förslag innebär också minskat nettounderskott i sjukförsäkringen genom vårt förslag om arbetsgivarperiod. Vi sänker emellertid arbetsgivaravgifterna i motsvarande grad. Av budgettekniska skäl har vi därför inte tagit in arbetsgivarperioden i balansen ovan. Rubriken skatter och avgifter, netto, upptar de skatteförändringar som föreslår och som påverkar statsbudgeten uthålligt. I denna post inräknas inte de miljöavgifter på svavel och klor enl miljöavgiftsutredningens förslag som vi tar in, men återför till miljöförbättrande åtgärder. Dessa inräknas inte heller i det totala skattetrycket. Vi har i beräkningarna inte heller beaktat de förändringar som skattereformens genomförande föranleder. Skattereformen 1990 är totalfinansierad för vidkommande. Beträffande återstoden av reformen avstår vi från preciseringar i avvaktan på den prop som regeringen avser att lägga . Vi föreslår att omsättningsskatten på värdepapper avskaffas. Det ökar skatteintäkterna med via en ökad handel och därmed ökad realisationsvinstbeskattning. Vidare höjer vi alkoholskatten som en ren anpassning till konsumentprisutvecklingen. Vi avskaffar skogsvårdsavgiften och höjer avdraget för resor i tjänst. Tabell 4 nedan visar hur påverkar det totala skattetrycket under /91. På område ökar anslagen till bland annat brottsofferjourerna. Vi satsar också på en folkkampanj mot våld. får 450 milj. kr. extra för en satsning på inkulsive . Genom att vi, till skillnad från regeringen, inte tar pengar till från biståndsbudgeten får vi mer pengar över för att satsa på de allra fattigaste länderna. På försvarsdepartementets område satsar vi på civilförsvaret. I övrigt slår vi vakt om handlingsfriheten års försvarsbeslut. Inom ansvarsområde har en rad förslag. Vi föreslår i en trepartimotion tillsammans med och moderata samlingspartiet, att ett beskattat vårdnadsbidrag på per barn och år införs . Föräldraförsäkringens utbyggnad från 12 avvisas. Vårdnadsbidraget ger större rättvisa och en ökad valfrihet för småbarnsföräldrarna. föreslår att en försöksverksamhet med en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen omfattande , genomförs i två län. Slår försöket väl ut bör systemet utvecklas till hela landet. Till gruppbostäder för senildementa anvisas 500 milj. kr. Detta bör därefter ingå i den kommunala skatteutjämningen. Vi föreslår också att undantagandepensionärerna ges lagstadgad rätt till pensionstillskott. På område anslår vi 140 milj. kr. utöver regeringen till transportrådets inköp från SJ av olönsamma järnvägssträckor. Inom område sparar vi 340 milj. kr. som en helårseffekt genom att vi motsätter oss förslaget om ändrat huvudmannaskap för folkbokföringen. Spardelegationen föreslås läggas ned. Utbildningsområdet tillhör de prioriterade för del. 1989/90 inom område innebär ökade medel såväl till Fi213 grund-, gymnasie- som högskola. Regeringens förslag om att försämra bidraget till studeranderabatterna avvisas. Till kulturen anslås 50 milj. kr. Också beträffande jordbruket väntas en proposition i vår. För ansvarsområde gör vi endast smärre justeringar nu i förhållande till regeringen. Inom medför den låga arbetslösheten möjligheter till besparingar vilket vi utnyttjar. satsar på arbetslinjen istället för passivt bidragsgivande. Vi ökar därmed arbetskraftsutbudet. 250 milj. kr. satsas på arbetshandikappade. På område görs en rad besparingar. Kraftiga satsningar görs på bl.a. ungdomars boende genom ökade anslag till byggande av smålägenheter. Utförsäljning av en rad statliga företag är den största för ändringen inom industridepartementets område. I en trepartimotion tillsammans med och moderata samlingspartiet föreslås att en utförsäljning sker till ett värde av . under kommande budgetår. Därutöver föreslår vi en utförsäljning av skogsmark till ett värde av 200 milj. kr. Se tabell 3 nedan. Ränteeffekterna tillgodoräknas budgetalternativet. föreslår också åtgärder för att främja svensk tekoindustri. På område är största satsning 200 nya polisaspiranter utöver vad regeringen föreslagit. föreslår att miljöavgifter på klor och svavel införs fr.o.m. nästa budgetår. Dessa inbringar tillsammans 600 milj. kr. på /91. Intäkterna från avgifterna föreslår vi fördelas via miljö- och tillbaka till miljöförbättrande åtgärder och åtgärder som främjar energi- och resurshushållning. Sammantaget är budgetförslag starkare än regeringens. Det anser vi fortfarande motiverat ur konjunktursynpunkt. Såvida den förväntade avmattningen av konjunkturen 1990 vänds i regelrätt lågkonjunktur, reduceras budgetöverskottet automatiskt. Den totala skattekvoten reduceras 1990 med förslag. Till detta bidrar förslag om att avveckla löntagarfonderna, vilket också tagits upp i en trepartimotion tillsammans med och moderata samlingspartiet. Tabell 4 visar påverkan på skattekvoten för budgetåret, med beräkning av helårseffekt. Omfördelning av statliga tillgångar (helår) Försäljning av statliga företag Skatter och avgifter, brutto, miljoner kr (helår) Mot. Alkoholskatt 900 F'213 Avdrag resor i tjänst -300 Vinstdelningsskatt -3 000 Sänkta skatter -2 890 De svenska räntorna har fortsatt att ligga betydligt över det internationella ränteläget. Den fortsatta överhettningen i ekonomin med en alltför hög konsumtionstillväxt har inte stått i paritet med tillväxten i ekonomin. Avsaknaden av en fungerande finanspolitik har gjort att penningpolitiken kommit att spela en allt viktigare roll. Räntan på såväl sex månaders statsskuldsväxlar, femåriga statsobligationer som de korta tre månaders penningmarknadsräntorna har stigit kraftigt . Med en realränta på ligger , och i topp i . Fortsätter försvagningen av handels- och bytesbalansen kan det höga ränteläget förväntas hålla i sig. Även om den inhemska konsumtionen nu visar tecken på en viss avmattning kommer en stram penningpolitik fortsättningsvis att vara viktig för att motverka en fortsatt försämring av bytesbalansen. Penningpolitikens ökade roll i den inhemska stabiliseringspolitiken beror bl.a. på det minskade värdet av ränteavdragen. anser det därför oacceptabelt att penningpolitiken i så stor omfattning fått ta över finanspolitikens roll. Mot bakgrund av valutaregleringens slopande måste finanspolitiken även spela en betydande roll i den ekonomiska politiken. Omsättningsskatten på värdepapper och den s.k. valpskatten som infördes på penning- och obligationsmarknaderna har visat sig vara till allvarligt men för den svenska penning- och kapitalmarknaden. Sedan omsättningsskatten på aktier höjdes till 1985 har omsättningen på den svenska aktiemarknaden nästan halverats. Omsättningsskatten har bidragit till att ca tre fjärdedelar av utländska placeringar i svenska värdepapper lämnat den svenska aktiemarknaden. har handeln med svenska börsnoterade aktier på utländska börser ökat från drygt 15 miljarder till . Än allvarligare är situationen på den svenska penningmarknaden. Sedan den s.k. valpskatten infördes har penningmarknadens omsättning gått ner med . Det är olyckligt med hänsyn till den betydelse som den korta lånemarknaden har. I fjolårets budget aviserade regeringen tillsättandet av en utredning i syfte att utvärdera effekterna av omsättningsskatten. Ännu har inget förslag redovisats. anser att erfarenheterna av omsättningsskatten nu är så entydigt negativa att denna och den s k valpskatten på penningmarknaden bör avvecklas. Avregleringen av kreditmarknaden kombinerat med den goda tillgången på kapital har ökat upplåningen bland hushållen . I motsvarande mån har det enskilda hushållssparande! sjunkit kraftigt och varit negativt . Åtgärder för att öka sparandet och minska lånebehovet bör istället stimuleras med skatte- och avdragsjusteringar. Kreditpolitiken måste inriktas på att öka hushållens sparande. har hushållens nettoupplåning i ökat. En viss uppbromsning av utvecklingen som inleddes har vänts till en nedgång , som sparandet tenderar att öka. Hushållens nettoupplåning beräknas att års nivå på ha sjunkit till 1989. Det är framför allt upplåningen hos banker och finansbolag som minskat medan upplåningen hos den långsiktiga lånemarknaden i bostadsinstitut ökat. Slutsatsen av detta är att de kortsiktiga konsumentkrediterna minskat till förmån för de mera långsiktiga bostadskrediterna. Det innebär att allmänhetens upplåning i ökad utsträckning styrts över till upplåning för reala tillgångar och finansiellt sparande. Det fortsatt höga ränteläget kan förväntas bromsa upp hushållens upplåning ytterligare detta år. De minskade värdena av ränteavdragen i och med skattereformen bör rimligen stimulera en ökad amortering på låneskulder. Fortsätter inflationen att stiga kan dock denna benägenhet avta. Under det gångna decenniet har hushållens sparande kraftigt minskat. Även om hushållens nettosparande är negativt har den återhämtning som inleddes fortsatt . har sparkvoten stigit från rekordlåga till -2,1989. Sammantaget har en mättnad i konsumtionen, ett höjt ränteläge, begränsningar i avdragsrätten och de nedkylningseffekter, som beslutade , givit resultat. Den finanspolitiska åtstramning som det obligatoriska tillfälliga sparandet inneburit, visar att en nedkylning både var nödvändig och önskvärd. Ett högt hushållssparande fyller flera syften. För det första ger det hushållen ekonomisk trygghet och ökat oberoende att ha en stor finansiell buffert. För det andra ger ett sparande i egen bostad, aktier, vinstandelsfonder och i eget företag en positiv makt- och ägandespridning i samhället. För det tredje innebär ett högt sparande i hushållssektorn definitionsmässigt en lägre konsumtion och därmed ökande risk för överhettning med en minskad inflation som följd. anser därför att sparandet i ekonomin i första hand skall ske i hushållssektorn. För att öka hushållssparande! behövs konkreta åtgärder. Det krävs bl a 25 för att öka lönsamheten för sparande. föreslår att ett program för Mot. ökat sparande och decentraliserat ägande skall tas fram. det totala finansiella sparandet bör sättas högt. Detta för att kunna netto Överskottet skall i huvudsak genereras i hushållssek Målsättningen för hushållssparande bör vara att få en sparkvot för hushållen på . har föreslagit detta i en speciell motion om sparande och decentraliserat ägande. Avkastning på banksparandet har under den största delen av varit negativt efter skatt. Införandet av allemanssparande! har sannolikt inte gett något ökat nettosparande, utan endast medfört en överflyttning från annat banksparande. Insatser behövs för att göra målsparande verkligt attraktivt. vill därför införa personliga investeringskonton. Följande riktlinjer för personliga investeringskonton bör gälla: - Personliga investeringskonton införs för långsiktigt målsparande. - Insättningarna maximeras till ett halvt basbelopp och undantas från beskattning. - Avkastningen görs skattefri. - Uttag utan skattekonsekvenser får endast göras till investeringar i permanentbostad eller i eget företag. - Beskattningen sker när tillgången avyttras. - Vid uttag till annan användning sker beskattning . Ett system med personliga investeringskonton kommer att aktivt bidra till ett ökat enskilt sparande i bank. Det kommer också att bidra till ett ökat intresse för att starta eget företag samt att äga sin egen bostad. Detta sparsystem ger till skillnad från allemanssparande! ett system för långsiktigt sparande. Personliga investeringskonton ersätter till viss del det institutionaliserade pensionssparandet, men utgör det ett viktigt komplement. Systemet kan också bidra till en sundare aktiemarknad med fler aktörer och en större andel aktier ägda av enskilda och färre via institutioner. Tillgångarna på det personliga investeringskontot skall inte gå att belåna. Detta tillsammans med långsiktigheten i sparandet minimerar risken för skattearbitrage. Slutligen kan det personliga investeringskontot kraftigt stimulera hushållssparande! och därmed minska konsumtionstillväxten, vilket ger utrymme för investeringar och en förbättrad bytesbalans. Det bör ankomma på regeringen att verkställa den ytterligare utredning som kan krävas och återkomma till med ett konkret förslag om införande av personliga investeringskonton. Målsättningen bör vara att införa personliga investeringskonton . Detta bör regeringen ges till känna. har avvecklat de sista resterna av valutaregleringen. Därmed är det nu fritt fram för svenska placerare att investera utomlands. Avregleringen ledde till att nettoexporten av räntebärande papper ökade för att sedan minska . stigande ränteläget har varit en orsak till dämpningen med Mot. 1989/90 något minskade räntemarginaler mellan svenska och utländska räntor. Nettoimporten av utländska aktier har ökat dramatiskt eller med 24,2 miljarder mot 3,1 miljarder . Vidare har de svenska direktinvesteringarna i utlandet ökat om än i långsammare takt. Däremot har de utländska direkta investeringarna i legat i stort sett stilla . Det är viktigt att nu för en ekonomisk politik som inför den pågående finansiella integrationen inger förtroende för den svenska valutan. Det är mot denna bakgrund som den just nu strama penning- och räntepolitiken skall ses. Det är dock viktigt att åtgärder vidtas för att successivt åter sänka räntenivån och därmed stimulera investeringarna. Den svenska inflationstakten har alltsedan 1982 överstigit jämförbara länder inom . Inflationen är i dubbelt eller i vissa fall så hög som i våra viktigaste konkurrentländer. Denna utveckling urholkar kontinuerligt reallöner och konkurrenskraft. Den överhettning som kommit av arbetskrafts- och bostadsbrist i framför allt bidrar starkt till inflationsutvecklingen. Följden av arbetskraftsbristen blir löneglidning som sedan sprider sig till övriga landet. Följden av bostadsbristen blir kraftiga prisstegringar på boendet, vilket ger utslag i den allmänna prisutvecklingen. De senaste årens avtalsrörelser har drivit fram höga nominella lönelyft, vilka p.g.a. inflationen dock givit ett magert utbyte realt för löntagarna. Den snabba löneglidningen för vissa grupper har givit upphov till kompensationskrav och därmed stegrat takten i lönekostnadsutvecklingen på hela arbetsmarknaden. Vi måste nu växla ned priser och löner genom en verksam inflationsdämpande politik. På detta område har regeringen misslyckats: - Genom att genomföra skattesänkningar med fördelningspolitiskt sned profil bäddar man för kompensationskrav från låglönegrupperna. Vid olika utbyte åt olika inkomstgrupper bäddar man för kompensationskrav. - Genom att driva fram regional obalans som skapar löneglidning och överhettning på arbets- och bostadsmarknaderna i storstäderna driver man på den allmänna prisutvecklingen i hela landet. - Genom devalveringspolitiken i kombination med avregleringen på kreditmarknaden och ett dåligt fungerande skattesystem har spekulation främjats. En våg av fusioner i näringslivet har lett till monopolprissättning. - Systemet måste kunna garantera statens personalrekrytering genom att skillnader i löneökningar inom totalramen tillåts. - Regeringen har vid upprepade tillfällen använt sig av likviditetsindragningar eller tillfälliga skatter. Så skedde också 1989. har uppfattningen att alltför svaga incitament för att uppnå samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar är orsaken till problemen. En rad åtgärder är nödvändiga för att få ned kostnads- och löneökningstakten: 27 - betonar vikten av stabilitet i de spelregler som samhället ställer Mot. 1989/90 upp för ekonomin. Vi avvisar därför s.k. engångsskatter. - Regeringen måste trovärdigt deklarera att för höga löneökningar inte kommer att pareras genom devalveringar. En fast växelkurs måste vara en norm för den ekonomiska politiken. Finans- och penningpolitiken måste syfta till att understödja den fasta växelkursen. Arbetsmarknadens parter får därmed ta ett större ansvar för den försämrade konkurrenskraft som uppstår vid för höga löneökningar. - En politik för regional balans måste föras som minskar den överhettning som finns i vissa regioner, medan andra regioner har problem med arbetslöshet. Överhettningssymptom och löneglidning är störst inom storstadsområdena. En politik för regional balans är ett effektivt medel mot löneglidning och kostnadsökningar. - En skattereform med fördelningspolitisk rättviseprofil måste innefatta bättre skatteutjämning och sänkt matmoms. Vi berör utformningen av skattereformen längre fram i motionen. - Den reala utvecklingen av den offentliga konsumtionen måste relateras till den reala BNP-tillväxten. Endast på så sätt kan utrymme för reallöneökningar skapas utan att den långsiktiga konkurrenskraften urholkas. - Avtalsperioderna måste samordnas. Överhäng och överlappande avtalsperioder ökar kompensationstänkandet. En effektiv anti-inflationspolitik kan då inte förås. Den tredje vägens politik har misslyckats med att ta tillvara möjligheterna att långsiktigt skapa den hållbara utveckling i den svenska ekonomin som efterkrigstidens mest utdragna högkonjunktur hade kunnat ge möjligheter till. I stället har den långvariga överhettningen i ekonomin lett till att nödvändiga anpassningar och strukturella åtgärder i samhället skjutits . De grundläggande strukturella problemen i ekonomin kvarstår. Den nödvändiga förnyelsen av svensk industri har inte skett i tillräcklig omfattning, trots det goda konjunkturläget. Den tredje vägens devalveringspolitik har konserverat industristruktur. Avregleringen på kapitalmarknaden kombinerat med det starka konjunkturläget och den goda tillgången på kapital har inte förvaltats för en långsiktig konsolidering av svensk industris position. Den av devalveringen i hög grad betingade vinstutvecklingen inom gamla industrigrenar har gjort att kapitalbildningen i första hand skett inom dessa näringar. Avregleringen av kapitalmarknaden och den expanderande aktiemarknaden har gjort att intresset koncentrerats dit. Stora institutionella placerare, såsom löntagarfonderna, har dessutom bidragit till att driva upp kursutvecklingen och koncentrera ägandet i de börsnoterade företagen. Däremot kvarstår kapitalbildningsproblemen för små- och nyföretagandet. Inför en stundande konjunkturavmattning är detta allvarligt. Den offentliga sektorn har allt oftare ställts under debatt. Det står klart att sektorn omfattar en så stor andel av den totala samhällsekonomin, att den inte kan fortsätta att öka. Nya reformer och verk samheter måste i huvudsak genom omprövning, prioritering och ef- Mot. 1989/90 fektivisering. Flera verksamhetsområden inom den offentliga sektorn har Fi213 emellertid akuta problem. Det gäller i första hand vård och skola. Skälen till krissituationen är flera - utarmade resurser, personalflykt, organisatoriska och strukturella problem etc. För del är vård och omsorg samt skola prioriterade områden. har tagit aktiv del i uppbyggnaden av välfärdspolitiken. För att den offentliga sektorn ska fungera bättre måste verksamheten förändras och effektiviseras. Det måste ske med utgångspunkt i en positiv grundinställning. Grundtryggheten skall förstärkas i såväl det offentliga transfereringssystemet som i den offentliga verksamheten. Människor skall ha god och likvärdig tillgång till samhällets tjänster oberoende av bostadsort, ekonomiska eller andra förutsättningar. - Rättvis fördelning. De offentliga medlen måste fördelas mer rättvist . Det gäller t.ex. likvärdig del för alla föräldrar av samhällets stöd till barnomsorg, likvärdig service samt utbildning över hela landet etc. - Decentralisering och delaktighet. Minskat avstånd mellan den offentliga verksamhetens konsumenter och producenter. Större möjligheter för de offentligt anställda att ta ekonomiskt och organisatoriskt ansvar för verksamheten. Målstyrning och ramstyrning bör tillämpas i högre grad. - Valfrihet och alternativ. Medborgarna bör få goda möjligheter att välja mellan olika former för t.ex. vård, barnomsorg och äldreomsorg. Det kan ske både genom varierad verksamhet inom den offentliga sektorn och genom t.ex. privata och kooperativa komplemenent till stat och kommun som huvudmän. De enskilda medborgarnas möjligheter att hävda sin rätt gentemot myndigheter måste öka. - tar upp den offentliga sektorns förnyelse i en särskild motion till . De regionala obalanserna är ett annat viktigt strukturproblem. Regional balans måste vara ett grundläggande mål för den ekonomiska politiken. Regionalpolitiken skall syfta till att minska överhettning i vissa regioner, medan andra regioner måste få bättre förutsättningar för att höja den ekonomiska aktiviteten och bekämpa arbetslöshet. En sådan politik är nödvändig för att motverka inflation och bättre utnyttja resurser och kapacitet. har väckt särskilda motioner i dessa frågor. Antalet som förtidspensionerats har ökat kraftigt . Förtidspensioneringarna görs dessutom vid allt yngre ålder. Andelen långtidsarbetslösa är av totala antalet arbetslösa. Arbetet för att möjliggöra inträde (återinträde) på arbetsmarknaden för dessa grupper måste intensifieras. En utveckling i denna riktning skulle för samhället innebära en väsentlig möjlighet att få ner arbetskraftsbristen och kostnader för arbetslöshetsförsäkring och förtidspension. Utslagning p.g.a arbetshandikapp är en tragedi för den enskilde och åsamkar samhället stora kostnader. Samhällets utbetalningar via arbetskadeförsäkringen har ökat kraftigt . Kraftfulla insatser måste nu sät tas in för att förbättra arbetsmiljön. Härtill kommer den arbetslivsfond som Mot. 1989/90 medverkat till att aktivt bidra. har föreslagit en rad offensiva åtgärder för att bereda förtidspensionerade, arbetshandikappade, långtidsarbetslösa och andra arbetssökande arbete eller utbildning. I en särskild motion utvecklar vi ytterligare dessa frågor. Antalet sjukdagar har ökat kraftigt . Förbättrad fysisk och psykisk arbetsmiljö är viktig för att komma till rätta med detta. Det nya sjukförsäkringssystemet har inte heller fått en lyckad konstruktion och bör därför förändras. föreslår nu försöksverksamhet med en arbetsgivarperiod. Det innebär att arbetsgivaren betalar sjuklön till den anställde . Försöket skall bedrivas i två län. För att kompensera för de ökande kostnaderna för företagen sänks arbetsgivaravgifterna i motsvarande mån. Slår försöket väl ut bör arbetsgivarperiod införas allmänt. har också föreslagit en omläggning av arbetsgivareavgiftssystemet till förmån för småföretag. Detta är en viktig strukturpolitisk och regionalpolitisk åtgärd. förslag innebär bland annat att egenföretagare befrias från sociala avgifter upp till ett basbelopp. Förslaget har väckts i särskild motion. Infrastrukturella satsningar på bland annat kommunikationer och utbildning är viktiga för långsiktig ekonomisk utveckling. Investeringar i form av högre utbildning och forskning har också en stor regionalpolitisk betydelse. vill förstärka de mindre högskolorna och sprida de fasta forskningsresurserna även utanför universitetsorterna. syn på utbildningen finns utvecklade i en rad motioner om utbildningspolitik, skola och högskola. Andra typer av infrastruktursatsningar är också viktiga för den ekonomiska utvecklingen. En grundläggande förutsättning för en hållbar utveckling är fungerande kommunikationer i alla delar av landet. vill verka för en decentraliserad utbyggnad av vägnät och tågtrafik.