mot · GD02U204 · 1990-01-18 00:00:00 — - att kvinnor på såväl givar- som mottagarsidan ges möjlighet att aktivt delta och medverka i biståndets utformning i stort och i planering, genomförande och utvärdering av enskilda biståndsinsatser och - att biståndsinsatser som befaras få negativa konsekvenser för kvinnors möjligheter till ekonomiskt och socialt framåtskridande och självständig- Mot. het inte kommer till stånd eller om de redan existerar inte får fortsatt stöd. I budgetpropositionen aviserar regeringen en översyn av det kvinnoinriktade biståndet. Vi återkommer med förslag om hur biståndet i högre utsträckning kan komma kvinnorna till del efter det att vi fått ta del av denna översyn. Särskilda s.k. kvinnohandläggare, som länge förespråkat, har tillsatts på många biståndskontor i programländerna. Problemet är att dessa oftast är lokalanställda och därmed har lägre status än utsänd personal. En nackdel är att lokalanställda inte har samma kontakt med SIDA som de anställda som verkat i . menar att kvinnohandläggarna normalt skall vara utsänd personal och att en övergång till ett sådant system successivt skall ske. Ett problem vid en bedömning av kvinnobiståndet är att statistiken inte är uppdelad på kvinnnor och män. föreslår att en målsättning för all statistik om utvecklingssamarbete skall vara att där det är möjligt göra den uppdelad på kön. Detta är nödvändigt bl.a. för att den ska kunna fungera som sekretariat för , . Kvinnoenheten har en viktig koordinerande roll. Den bevakar att svenska åtaganden förverkligas, SIDA:s handlingsprogram för ett kvinnoinriktat bistånd tillämpas och att dess riktlinjer efterlevs. För länder som inte klarar att ge de stora befolkningsgrupperna drägliga levnadsvillkor är det oftast en övermäktig uppgift att ta hand om de handikappade. Handikapp kan ofta uppstå som en följd av sjukdomar. Allmänna hälsooch sjukvårdsinsatser som alltid varit en viktig del av svenskt bistånd har därför en avgörande betydelse. Men det behövs också speciella insatser för de handikappade, som ofta är alldeles utlämnade i fattiga länder. Att visa omsorg om handikappade människor i fattiga länder är ytterst en fråga om att värna människovärdet. Här gör enskilda organisationer såsom Handikapprörelsens internationella biståndsstiftelse (SHIA) redan viktiga insatser. Vi föreslår mot denna bakgrund att det bereds ett utrymme för ytterligare handikappinsatser på 10 milj.kr. inom Särskilda program. har alltid framhållit värdet av bistånd genom multilaterala biståndsorgan och särskilt då inom ramen för FN-familjen. Den stora fördelen med multilateralt bistånd är att det gör mottagarländerna mindre beroende av politisk välvilja från enskilda givarländer. För svensk del är det multilaterala biståndet genom FN:s olika biståndsorgan ett uttryck för den stora vikt vi vill lägga vid arbete för fred och utveckling i världen. Genom kris har Världsbanksgruppen (och Interna- Mot. 1989/90 /ID A) liksom (FN:s Utveck- U204 lingsprogram/UNDP och fackorganen) fått en kraftigt ökad inriktning på de minst utvecklade länderna, särskilt i söder om . har kritiserats starkt för de miljömässigt mycket allvarliga konsekvenser som ett antal stora Världsbanksfinansierade investeringsprojekt visat sig ha i en ekologiskt mycket starkt påfrestad u-landsmiljö. Dessa projekt har dessutom i flera fall inneburit omfattande tvångsförflyttningar av fattiga människor. Denna kritik har i flera avseenden haft god grund. Det är därför glädjande att det nu skett en betydelsefull omsvängning inom . Såväl som UNDP har fått minskade resurser . Det slår hårt mot de två tyngsta multilaterala biståndsorganen, vilka är inriktade på att stödja de fattigaste , särskilt i söder om . Det bör vara målsättning att söka få till stånd ökade resurser till detta arbete. Vi föreslår bl.a. mot denna bakgrund höjda anslag till UNDP. I den välkomna debatten om mål och medel för det svenska u-landsbiståndet får inte det multilaterala biståndssamarbetet glömmas bort. De svenska biståndsmålen gäller hela det svenska u-landsbiståndet. Även inom ramen för de multilaterala biståndsorganens verksamhet bör därför betydligt mer kraftfullt verka för att ökad hänsyn tas till såväl att stödja en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter som att i högre grad beakta och främja miljöaspekterna. Det är en central uppgift för utredningen om det multilaterala biståndet att finna former för detta. Det får inte bara handla om att i allmänna ordalag framhålla principer utan att genom praktiska initiativ omsätta dessa biståndsmål i konkreta åtgärder som de multilaterala organen kan vidta. Många av står inför växande krav på insatser inom områden som också prioriteras i svensk biståndspolitik. kan även här bidra ytterligare till såväl att öka deras nu hårt ansträngda resurser som att därigenom påverka andra stater till ökade insatser. UNHCR:s arbete för flyktingar och hemlösa, UNRWA:s arbete för Palestinaflyktingar, insatser för barnen samt UNFPA:s insatser på befolkningsområdet. Med tanke på den utomordentligt allvarliga flyktingsituationen i världen och den ekonomiska kris UNHCR befinner sig i föreslår vi en mycket kraftig höjning av det svenska stödet till FN:s flyktingkommissarie med 100 milj.kr. utöver regeringens förslag. Beredningen för internationellt teknisktekonomiskt samarbete Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) har till uppgift att med biståndsmedel främja ekonomisk och social utveckling i vissa och att utvidga och stärka förbindelser med dessa länder. Verksamheten styrs av principerna för den svenska biståndspolitiken 31 även om BITS:s verksamhet i första hand har varit inriktad på att främja uländernas ekonomiska tillväxt. BITS:s tekniska samarbete syftar till teknologiöverföring genom bidrag till konsultstudier, utbildning, institutionssamarbete, personutbyte och kulturellt samarbete. Projekten finansieras av BITS men delegeras till svenska företag, organisationer och institutioner. Dessutom stöder BITS ett antal internationella kurser dit ett antal deltagare från sänds. BITS ansvarar också för u-krediterna. BITS är ett mycket värdefullt instrument för samarbete främst med medelinkomstländer, som kräver ett mindre djupgående engagemang från som biståndsgivare. Det är därför angeläget att slå vakt om och utveckla den verksamhet BITS bedriver. Det innebär bl.a. att den breddning av arbetet mot flera av biståndsmålen, såsom miljö men även social utjämning, som pågår bör drivas vidare. Därmed kan biståndet till BITS-länder bli mer behovsstyrt. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen föreslår en förstärkning för myndigheten. I linje med vår syn på bindning av bistånd menar vi att bindningen av BITS tekniska bistånd till upphandling i bör upphävas. I praktiken får detta främst konsekvenser för det finansiella stödet men man bör inte utesluta att BITS också skulle kunna finansiera kunskapsöverföring från en utländsk part t.ex. en institution i något nordiskt land och ett u-land. I avsnitten om demokrati respektive miljö har ovan föreslagits att BITS skall få särskilda ämnesanslag (parallella till SIDA:s) på dessa bägge områden. Om det i ett BITS-land finns ett mer omfattande behov av miljö- eller demokratiinsatser som kan tillgodoses i former som passar BITS arbetssätt bör de kunna tillgodoses utan att SIDA tvingas gå in. Vi vill i det här sammanhanget också väcka frågan om vilken typ av bistånd som kan ges till relativt rika och ekonomiskt framgångsrika t.ex. som står på tröskeln till att bli ett NIC-land. Vi har tidigare behandlat frågan om u-krediter och konstaterat att de bör få en tydligare låginkomstprofil. I fallet skulle de annars - med tanke på kommande energiinvesteringar - kunna få bistånd i en omfattning som inte vore biståndspolitiskt motiverad. Tekniskt bistånd till länder av denna typ bör inte ges en allmän utvecklingskaraktär med främsta syfte att främja kontakter mellan och ulandet. Däremot kan bistånd vara motiverat av miljöskäl. Framtiden för regnskogar är också vår angelägenhet och det är en del av vårt globala ansvar att bidra till bevarande och utveckling av ett uthålligt tropiskt skogsbruk. På motsvarande sätt kan det vara motiverat att ge stöd till andra rikare för att befästa deras demokrati. Ju fattigare länderna är desto större anledning finns det att i stället anlägga ett landperspektiv och söka främja deras samlade utveckling. BITS internationella kurser är av omvittnat hög kvalitet och är ett mycket värdefullt inslag i biståndet. De bör därför successivt byggas ut och i ännu högre grad inriktas på annat än infrastruktur. Anslag och övriga frågor föreslår att biståndsramen höjs med 400 milj.kr. utöver 1%-målet. Därmed kan bl.a. det föreslagna östsamarbetet på 300 milj.kr. läggas utanför 1%-ramen. Vi föreslår vidare att anslaget för u-krediter minskar med 100 milj.kr. Landramen för föreslås sänkt med 75 milj.kr. (till 225 milj.kr). Anslaget till berörda ändamål fastställs till en sådan nivå att allt utvecklingssamarbete med i stället finansieras från det särskilda anslag till regeringens förfogande för Demokratisk samhällsuppbyggnad i en bredare krets länder på 300 milj.kr. som föreslagits tidigare i motionen. Regeringen har i budgetpropositionen inte ansträngt sig att tydligt redovisa exakt hur medlen för öst bistånd skall tas fram. Det är en oacceptabel nonchalans mot . Det får nu ankomma på utskottet att i samband med beredningen avkräva regeringen ett sådant besked. Den omfördelning av anslagsposterna som vi nedan sammanställer kan komma att behöva justeras efter denna redovisning. Med de reduceringar som ovan refererats finns 875 milj.kr. Vi föreslår att de fördelas på följande sätt. anges i förhållande till regeringens förslag: UNDP n+ 20 (dvs. + 15 (dvs. + 20 (dvs. FN:s fond för Palestinaflyktingar (UNRWA) + 10 (dvs. FN:s flyktingkommissarie () + 100 (dvs. + 20 (dvs. Humanitärt bistånd i södra + 20 (dvs. + 25 (dvs. + 25 (dvs. Särskilda program, delpost för handikappade + 10 (dvs. + 10 (dvs. Förstärkningen av SIDA:s administration motiveras bl.a. av de behov som skapas genom växande biståndsanslag, genom de nya verksamheter såsom humanitärt bistånd i vi föreslår, genom krav på ökad effektivitet och genom våra förslag om utbyggnad av kvinnoenheten. Dessa behov kvarstår även om en utveckling mot ett ökat ansvarstagande för mottagarländerna i linje med vad SIDA:s rollutredning förespråkat kommer till stånd. Vi vill vidare understryka vikten av att biståndsadministrationen tar vara på hemvändande biståndsarbetares erfarenheter - något som bl.a. granskning Lär sig SIDA? Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndets legitimitet och effektivitet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ny målsättning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ökning av u-landsbiståndet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 1%-målet och östsamarbetet, 5. att för /91 beslutar inrätta ett särskilt anslag på 300 milj.kr. för Demokratisk samhällsuppbyggnad som ställs till regeringens förfogande i enlighet med vad i motionen anförts och från vilket den del av det svenska utvecklingssamarbetet med som regeringen avser ta från 1%-ramen dvs. sammanlagt 900 milj.kr. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en motsvarande justering av de anslag som i regeringens budgetförslag inrymmer medel för östsamarbete, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en minskning av andelen bundet bistånd, 8. att hos regeringen begär en samlad, parlamentarisk översyn av systemet med u-krediter i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till uppbyggande av en demokratisk infrastruktur i våra mottagarländer, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till stiftelser för bistånd till opinionsbildande organisationer i , 11 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvidgning av det humanitära biståndet, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skall ta initiativ till en årlig oberoende redovisning av förhållandena beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i våra mottagarländer, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer skall öka till , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om systemet med programländer, 15. att beslutar göra till nytt programland för svenskt bistånd, 16. att beslutar göra till nytt programland för svenskt bistånd, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till Polisario, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförs om inriktningen av biståndet till , U204 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till offren för kriget i , 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om långsiktig kunskapsuppbyggnad om det fransktalande , 21. att beslutar göra till nytt programland för svenskt bistånd, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte längre bör ingå i kretsen av länder som BITS har reguljärt samarbete med, 24. att beslutar göra till nytt programland för svenskt bistånd, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska insatser inom ramen för , 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningssamarbete med via SAREC, [att beslutar att importen av teko-varor från skall släppas fri,1] 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om biståndet till , 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till , 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslagsposten Projektbistånd till vissa och dess användning, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till , 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd inom bostadssektorn, 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om strukturanpassning, 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till familjeplanering, 34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnoinriktat bistånd, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bistånd till handikappade, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av BITS tekniska bistånd, 37. att beslutar avskaffa bindningen av BITS tekniska bistånd till upphandling i , 38. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo- Mot. tionen anförts om bistånd till relativt rika och framgångsrika , U204 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om BITS internationella kurser, 40. att beslutar höja biståndsramen med 400 milj.kr. utöver regeringens förslag för /91, 41. att till UNDP för /91 anslår 20 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 790 milj.kr., 42. att till UNFPA för /91 anslår 15 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 140 milj.kr., 43. att till för /91 anslår 20 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 360 milj.kr., 44. att till UNRWA för /91 anslår 10 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 140 milj.kr., 45. att till UNHCR för /91 anslår 100 milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 290 milj.kr., 46. att för /91 bestämmer medelsramen för till 75 milj.kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 225 milj.kr., 47. att för /91 fastställer en landram för till 50 milj.kr., 48. att för /91 fastställer en landram för till 110 milj.kr., 49. att för /91 bestämmer medelsramen för till 20 milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 120 milj.kr., 50. att för /91 fastställer en landram för till 60 milj.kr., 51. att för /91 fastställer medelsramen för Humanitärt bistånd i södra till 20 milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 330 milj.kr., 52. att beslutar inrätta en anslagspost för Humanitärt bistånd i och för /91 anslår 38 milj.kr., 53. att för /91 till katastrofbistånd m.m. anslår 25 milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 622 milj. 54. att för /91 till Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer anslår 25 milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 700 milj.kr., 55. att för /91 till Särskilda program anslår 10 milj.kr. mer än regeringen föreslagit att användas för handikappinsatser eller således 418 milj.kr., 56. att beslutar inrätta ett särskilt anslag till BITS för Särskilda miljöinsatser och för /91 anslår 20 milj.kr., 57. att beslutar inrätta ett särskilt anslag till BITS för Främjande av demokrati och mänskliga rättigheter och för /91 anslår 10 milj.kr., 58. att för /91 till u-krediter anslår 100 milj.kr. mindre än regeringen föreslagit eller således 300 milj.kr., 59. att för /91 till U-landsforskning anslår 10 milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 370 milj.kr. att användas för forskningssamarbete i , företrädesvis , 60. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utökade anslag till u-landsforskning till viss del skall kunna användas för att förstärka SAREC så att insatser i , särskilt , skall kunna genomföras, 61. att för /91 till SIDA:s administration anslår 10 milj. kr. mer än regeringen föreslagit eller således , 62. att för /91 till insatser inom ramen för internationella läskunnighetsåret anslår 2 milj.kr. utöver vad regeringen anvisar i enlighet med vad som anförts i motionen, 63. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om SIDA:s administration och hemvändande biståndsarbetares erfarenheter. () () () ()