mot · GD02Sk81 · 1990-05-02 00:00:00 — Inkomstbeskattningen sker liksom i propostionen i inkomstslagen tjänst, kapital och näringsverksamhet. Den statliga skatten slopas för låg och normalinkomsttagare, för övriga utgår en statlig progressiv skatt. Skatten tas ut på taxerad förvärvsinkomst , för inkomster , samt för inkomster . Skatteskalorna justeras genom årliga beslut. Grundavdraget är upp till en inkomst av . Inom inkomstskiktet 30 000 till trappas grundavdraget . Från trappas grundavdraget ned, för att slopas för inkomster . Kapital beskattas efter en strikt enhetlig skatteskala på . Vpk föreslår en väsentligt reducerad matmoms , samt höjda barnoch bostadsbidrag. Vpk föreslår av fördelningspolitiska skäl att momsen på energi och vatten och avlopp avskaffas 1991. Vpk:s förslag till skatteomläggning är fullt finansierat och rymmer ej någon post för uppskattade s.k. dynamiska effekter. Den sänkta skatten på arbetsinkomster finansieras främst genom ett ökat skatteuttag på kapital, höjda och breddade indirekta skatter bl.a. höjd skatt på energi, breddad inkomstbeskattning och ökad företagsbeskattning. Vpk:s förslag skall ses som en helhet gentemot regeringens skattepropositioner. Vpk har tidigare betonat att vpk har varit och är villigt till kompro misser i syfte att blockera en skatteomläggning med orimligt sneda fördelningseffekter. Vpk har påtalat att det finns ett mått av samsyn vad gäller fördelningsinriktningen mellan vpk, och . I ett sammanhang där en skatteuppgörelse mellan regering och opposition utgått från denna samsyn, så var vpk villigt att diskutera förändringar i vpk:s alternativ. Denna grundsyn kvarstår under beredning av propositioner och motioner. Regeringen har valt att samarbeta i skattepolitiken med . Vpk beklagar detta, men kommer att fortsätta arbetet för att förändra eventuella beslut som utgår från en liberal syn på skattepolitiken. Propositionens förslag till skatteskala innebär stora skattelättnader för höginkomsttagare och smärre skattelättnader för låginkomsttagarna. Frånsett ett grundbelopp på föreslår vpk att statlig inkomstskatt skall utgå efter följande skala. Vpk föreslår att grundavdraget sätts till . I inkomstintervallet till trappas grundavdraget . I intervallet till trappas grundavdraget ned från , för att slopas för inkomster . Skillnaderna i grundavdrag gentemot proposition framgår av följande tabell. Ett högre grundavdrag minskar kommunernas skatteintäkter. Likaledes så Mot. ökar ett slopat grundavdrag de kommunala skatteintäkterna. geringen ger vpk:s förslag till grundavdrag en förstärkning av kommunernas ekonomi med ca . Vpk:s förslag till skatteskala och grundavdrag skiljer sig åt gentemot regeringens proposition vad gäller marginalskatteeffekt, enligt nedanstående tabell. Marginalskatt (%) 5.2 Breddad beskattning av arbetsinkomster Sänkningarna av statsskatten skall till en sjättedel betalas genom nya skatter via basbreddning av arbetsinkomster. Totalt föreslår propositionen att man skall ta in , varav de största posterna är höjda värden för bilförmån, skärpt beskattning av måltidssubventioner och skärpt traktamentsbeskattning. Basbreddningen skall dessutom enligt propositionen ge en likformig behandling av olika inkomster. Vpk anser att det är rimligt att större delen av dessa obeskattade förmåner nu blir skatteobjekt. Förslagen om minskad skattereduktion för fackföreningsavgifter samt beskattning av tidigare obeskattade delar i avtalsförsäkringen avvisar vpk dock. Förmän av fri bil Förslaget om uppvärdering av bilförmån i propositionen kan accepteras av vpk. Förslaget förväntas ge en skatteintäkt om 1,1 miljard. Skärpt beskattning av måltidssubventioner Propositionen föreslår att nuvarande subventioner av lunchmåltider slopas. Detta ger en intäkt om . Vpk godtar detta förslag under förutsättning att vpk:s förslag till skatteskalor och finansiering godkänns av . Skärpt beskattning av traktamenten Propositionen föreslår att statliga och kommunala traktaments- och reskostnadsersättningar görs skattepliktiga. I enskild tjänst gäller att ersättningarna är skattepliktiga och att avdrag medges för verkliga kostnader. Vpk anser att propositionens förslag kan godtas. Den skärpning av traktamentsbeskattningen som föreslås beräknas inbringa . Övriga förslag till basbreddningar av arbetsinkomster Övriga förslag till basbreddningar i propositionen beräknas inbringa 2,8 miljarder. Av regionalpolitiska skäl yrkar vpk avslag på förslaget att slopa skattefriheten för inkomster från bär- och kottplockning. I övrigt tillstyrker vpk följande förslag: Skärpt beskattning av förmånliga lån från arbetsgivare 0,3 mdkr Slopad skattefrihet för förmåner 0,3 mdkr Inkomstslaget tjänst vidgas till en allmän uppsamlingspost 0,1 mdkr Beskattning av vissa kostnadsersättningar 0,4 mdkr Sociala avgifter för överskjutande ersättning vid bilresor i tjänsten 0,4 mdkr Slopad skattereduktion för hemmamake 0,1 mdkr Diverse övriga förmåner 0,3 mdkr Summa: 1,9 mdkr Följande förslag avvisas av vpk: Minskad skattereduktion för fackföreningsavgift 0,6 mdkr Beskattning av vissa avtalsförsäkringar 0,3 mdkr Summa: 0,9 mdkr När det gäller skattereduktionen för fackföreningsavgifter uppgår den till upp tilli (maximalt ). Skattereduktionen görs automatiskt av skattemyndigheten. Propositionen föreslår ett förhöjt avdragstak om men i gengäld en sänkt procentsats till av avgiften (maximalt ). Vpk tillstyrker att avdragstaket höjs till i enlighet med propositionen men föreslår att reduktionen sätts till . Vpk avvisar också förslaget att den skattskyldige själv skall framställa särskilt yrkande om skattereduktion för fackavgift. Vpk anser vidare att avtalsförsäkringarna skall vara skattebefriade i den utsträckning de är . 5.3 Beskattning av näringsverksamhet Propositionen föreslår att kvittningsrätten mellan underskott av näringsverksamhet och inkomst av tjänst tas bort. Detta ger negativa konsekvenser särskilt för de människor som utnyttjar kvittningsrätten för att kunna bo och arbeta på landsbygden. Vpk vill ha en levande landsbygd. Att kombinera småföretagsamhet eller mindre jordbruk med lönearbete är inte ovanligt på landsbygden. har Lantbruksstyrelsen arbetat med ett särskilt stöd för landsbygdsutveckling i norra . Detta arbete har fungerat mycket bra och stödet har inneburit en kraftig stimulans för utveckling av kombinationsföretag, med jord- och skogsbruk som bas. Det har visat sig att kombinationsnäringar speciellt gynnar kvinnornas situation på landsbygden. En annan vanlig kombination är att en av familjemedlemmarna har ett lönearbete som komplement till det egna företaget. En slopad kvittningsrätt motverkar de satsningar som görs för att stimulera till kombinationsverksamhet. Ytterligare en negativ effekt av slopad kvittningsrätt är att detta försvårar nyetablering av företag. Men det nuvarande kvittningssystemet har också nackdelar, vilket talar för att det behöver förändras. gynnar kvittningssystemet höginkomsttagare, som genom att ha en förlustverksamhet vid sidan av sitt ordinarie lönearbete, kan sänka sin inkomstskatt. Detta innebär också minskade skatteintäkter till kommunerna. I propositionen har man gjort ett undantag för författare, konstnärer och kulturarbetare, som på vissa villkor får behålla kvittningsrätten. Vpk anser att man bör utreda liknande speciella villkor även för andra grupper och i andra sammanhang. T ex skulle kvittningsrätten kunna begränsas till vissa regioner i landet, för att uppmuntra människor att bo och arbeta i dessa regioner. En avgränsning av kvittningsrätten , eventuellt med en viss avtrappning , liksom en begränsning av kvittningsrätten t ex till ett basbelopp bör också utredas. Vpk förelår att konsekvenserna av slopad kvittningsrätt utreds med avseende på konsekvenserna för landsbygden och nyföretagande, liksom möjligheter att introducera nya former för kvittningsmöjligheter i enlighet med ovanstående intentioner. Proposition 89/90:110 föreslår att bolagsskatten sänks till , dessutom avskaffas den särskilda vinstdelningsskatten, som är en realt beräknad vinstskatt. En rad reserveringsmöjligheter slopas, men en ny s.k. skatteutjämningsreserv SURV tillkommer. Vpk bereddes ej plats i utredningen om reformerad företagsbeskattning. Detta gör att vpk ej haft fullgoda möjligheter att bereda denna del av skatteomläggningen. Anmärkningsvärt är att utredningen i princip lagt ett enhälligt betänkande. Utredningens förslag har väckt ringa remisskritik men desto mer beröm från industrins företrädare. Enighet kan troligen förklaras genom följande citat från RINK:s slutbetänkande. 1 många andra länder har skattereformer delvis finansierats genom ökad företagsbeskattning inte bara på lång sikt genom en mera välfungerande ekonomi utan även på kort sikt. Den av oss föreslagna skattereformen har dock ej denna inriktning med hänsyn till att är en liten ekonomi som blir allt mera öppen för internationell konkurrens. (RINK betänkande del I, sid 85.) Företagen har haft rekordvinster. Näringslivets samlade bruttovinstöverskott låg 1988 på . Detta goda vinstläge gäller inte minst industrin. Företagsbeskattningen gav staten en nettoinkomst på /88. Det var ungefär lika mycket som företagen satsade på reklam eller affärsresor. Den reala räntabiliteten på eget kapital har pendlat kring . För att återfinna lika höga värden måste man gå tillbaka till slutet av de likvida medlen fördubblats , räknat i fasta priser. motsvarade de likvida medlen det samlade investeringsbeloppet under de tre åren 1986-1988. (Preliminär national budget sid 30, ang industrin) Andra beräkningar visar att vinstnivån steg med . Börsbolagen kan redovisa förbättrade resultat efter finansnetto på . Aktieavkastningen (utöver bankränta) var , medan den steg till . Staten borde således kunna ta ut mer än från företagen i bolagsskatt utan att näringslivets möjligheter raseras. URF hävdar att deras förslag kommer att öka investeringarna. Vpk ställer sig frågande till detta påstående. Summa vinst före skatt 1988 för de 16 största företagen var . Denna vinst ledde till högst i svenska skatter. Summa löner och lönebikostnader 1988 var . i löneökningar var lika mycket som summan av de svenska skatterna. De svenska skatternas andel av vinsten är således av den totala vinsten. Det torde också stå helt klart att löner och marknadskonkurrens är viktigare variabler än skatterna. Eftersom URF valt att bibehålla det nuvarande systemet med skattereserver (genom att föreslå inrättandet av SURV) kommer förmodligen de flesta industriföretag att belastas med lägre skatt . , konstaterar: För kan skatteintäkterna beräknas minska med ca jämfört med oförändrade regler. Minskningen beror främst på att de föreslagna basbreddningarna detta år inte fullt ut kan kompensera för sänkningen av inkomstskattesatsen. (RRV inkomstberäkning , sid 45) Avskattningen av de obeskattade reserverna skulle enligt vissa kommentarer kunna leda till betydande tillfälliga skatteintäkter. Genom att företagen får rätt att föra över pengar till den nya reserven SURV så kommer dock inte denna effekt att bli särskilt påtaglig. Det är vår bedömning att det främst är bankerna som kommer att behöva betala skatt på reserverna. Det kan dock uppstå vissa problem för mindre företag t ex vad gällar ägarbeskattningen av onoterade familjeföretag. Vpk:s skattepolitiska linje angående företagsbeskattningen är att skillnaderna i effektiv företagsbeskattning mellan stora och små företag bör utjämnas. En utjämning främst uppåt så att storföretagen får erlägga en högre effektiv skatt. Med tanke på den snabba hanteringen av företagsskattefrågan och vpk:s bristande insynsmöjligheter, vill vpk deklarera att vi avser att fortlöpande Mot. pröva ev orättvisa effekter i beskattningen av mindre företag. också att det är rimligt att ger regeringen tillkänna att en översyn av företagsbeskattningen bör göras så att mindre företag inte skattemässigt missgynnas gentemot de större börsbolagen. 6.4 Vem betalar bolagsskatten? Ett skäl till låga bolagsskatter skulle kunna vara att höjda företagsskatter endast resulterar i en lägre löneökningstakt. Det är korrekt att de medel som företagen betalar i skatt ej kan brukas till löner. Det finns dock inget omvänt samband att låga företagsskatter resulterar i ett högre löneläge. En etablerad ståndpunkt i andra länder (not 1) är att företagsbeskattning främst slår mot företag samt kapitalägare dvs aktieägare. Det finns också ett rakt samband mellan höga inkomster och kapitaltillgångar. En relativt kraftig inkomstbeskattning på höga vinster i företagssektorn torde därför spela positiv roll när det gäller att skapa fördelningspolitisk rättvisa. När skatteutredningen utöver en sänkt skattesats, valt att skapa nya typer av reserver och dessutom behålla överavskrivningarna borde detta innebära att huvuddelen av de börsnoterade industriföretagen kommer att betala en lägre skatt . Vissa beräkningar pekar på att att det nya skattesystemet kan leda till nästan en halvering av tillverkande börsföretags betalda skatt som det är svårt att se att någon branch skulle drabbas av en faktisk skatteökning. Ett alternativ för URF till att ej införa någon ny skatteutjämningsreserv skulle ha kunnat vara att sänka skattesatsen ytterligare. Om alla reserveringsmöjligheter slopats så skulle en skattesats på totalt sett leda till samma skatteintäkt som URF:s förslag om och rätt till SURV avsättning. Det kan inte uteslutas att URF gjort bedömningen att en sådan ren företagsbeskattning, som tydligare visat det ringa skatteuttaget på företagssektorn, skulle ha väckt såväl inhemsk fördelningskritik som internationell uppmärksamhet. Redan med en företagsskatt på kommer att ha lägsta bolagsskatt. Att sänka till skulle internationellt ha kunnat uppfattats som en skattemässig subvention av svensk företagsamhet. Av detta följer att vpk yrkar avslag på att införa en skatteutjämningsreserv. Vissa likviditetsproblem kan uppstå vad gäller avskattningen av obeskattade reserver; vissa smärre inslag av resultatutjämning kan också behövas för mindre företag. bör därför hos regeringen begära förslag om särskilda övergångsregler för avskattning av fonderade medel och viss möjlighet till resultatutjämning för mindre företag. Ett avslag på förslaget om införande av SURV torde ge ett finansiellt löpande tillskott till statsbudgeten på . Vpk yrkar dessutom avslag på förslaget att avskaffa den realt beräknade vinstdelningsskatten. 2 1989/90. Proposition 89/90:110 föreslår att kapital skall beskattas i ett eget inkomstslag efter en skattesats på . Då skatten beräknas på nominella inkomster kan den formellt låga nivån i realiteten visa sig vara en hög uttagsnivå. Detta gäller t ex för banksparande till relativt låg ränta av hög inflation. Vpk menar därför att förslaget om real kapitalbeskattning borde prövas i en parlamentarisk utredning. bör systemet med avdrag för ränteutgifter slopas. Detta skulle skapa ett rakare system och möjligheterna till skatteundandragande samt lånefinansierad och skattesubventionerad konsumtion skulle minimeras. En slopad rätt att dra av låneräntor fordrar dock en övergångstid. Slopade ränteavdrag kräver därjämte nya system för att finansiera boendekostnaderna. Vpk har bl.a. föreslagit inrättandet av en statlig bostadsbank med uppgift att finansiera bostadslån till låg och fast ränta. Vpk menar vidare att det finns skäl att pröva frågan om en progressiv kapitalbeskattning, så att kapitalbeskattningen harmoniserar med beskattningen av inkomst av tjänst. En förutsättning för detta är att avdragsrätten för lån har avvecklats. I ett sådant system kunde ett grundavdrag införas som skattebefriade mindre kapitalinkomster, t ex ränta på normalt hushållssparande. Detta skulle ge påtagliga sparstimulanser. bör ge regeringen detta tillkänna. För kapitalbeskattningen föreslår vpk förändingar enligt nedanstående avsnitt. En väsentlig utgångspunkt i utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) var att beskattningen skulle göras mer likformig. Tyvärr tvingas vi emellertid konstatera att regeringen i en rad avseenden frångått principen om likformighet. Den enhetliga skattesatsen på är i den framlagda propositionen snarare undantag än regel. Avkastningen från allemans- och pensionssparandet föreslås beskattas med avsevärt lägre skattesatser än de som skall gälla för vanligt banksparande. För aktiesparandet finns en rad undantag som innebär att skattesatsen även här kommer att bli förhållandevis låg. Frånvaron av enhetliga skattesatser innebär inte bara fortsatta orättvisor utan också att förutsättningarna för skatteplanering kvarstår. Vpk.s förslag syftar till att alla typer av kapitalavkastning, med undantag för reavinstbeskattning av permanentbostäder, beskattas på ett enhetligt sätt med en statlig inkomstskatt på . Vpk avslår därför regeringens förslag om en skattesats på enbart för allemanssparande, allemansfond och ungdomsbosparande. Detsamma gäller förslaget om avkastningsskatt på för tjänstepensioner och för övrigt pensionssparande. På samma grunder avslår vi regeringens förslag om att anskaffningsvärdet för aktier schablonmässigt skall kunna beräknas till av försäljningspriset. Samtliga dessa typer av kapitalinkomster bör be- 18 Som tidigare angetts kan kapitalbeskattning på visa sig vara en tämli- Mot. gen hård beskattning för kapital med låg avkastning vid hög inflation. anser därför att effekterna av den enhetliga kapitalbeskattningen måste följas noga vad gäller effekterna på bank- och pensionssparande!. Detta så att erforderliga justeringar kan göras vad gäller skatteuttaget. Problemet gäller dock generellt och skulle kunna lösas genom en real kapitalbeskattning. (Se avsnitt 16) Vad gäller kollektiva pensionsfonder bör frågan om en realbeskattning prövas, så att avkastning över en viss realränta beskattas . Vpk anser att bör ge regeringen detta till känna. Det finns å andra sidan påtagliga fördelar med en strikt enhetlig kapitalbeskattning. Om skattesatsen reduceras för viss kapitalavkastning, så uppstår s.k. arbitrage-möjligheter. Det innebär att det blir möjligt att låna pengar och göra avdrag till för att sätta in detta kapital i sparformer som sedan kanske bara beskattas till 10 eller . Enligt regeringens förslag skall reaförluster på marknadsnoterade aktier och liknande få kvittas mot reavinster under medan nettounderskottet är avdragsgillt till 70 Möjligheten att kvitta förluster mot vinster fullt ut under innevarande år är ett väsentligt avsteg från regeringens tidigare princip om att förhindra russinplockande ur kakan. Vpk föreslår att avdragsrätten reduceras till även här. Värdestegringen på fastigheter beskattas enligt regeringens förslag både med en löpande fastighetsbeskattning och en reavinstskatt vid försäljning. Skatteuttaget vid försäljning begränsas genom en schablonregel som innebär att reavinsten får beräknas till av försäljningsintäkten för permanentbostäder och till av försäljningsintäkten för övriga privatbostäder. Detta innebär ett skattetak på av försäljningsintäkten för permanentbostäder och av försäljningsintäkten för övriga bostäder, vilket är liktydigt med en reavinstbeskattning på för permanentbostäder och för övriga bostäder. För att förhindra inlåsningseffekter på bostadsmarknaden anser vi det rimligt med ett skattetak för permanentbostäder. Vpk föreslår att denna schablon sätts till för privatbostäder. För övriga typer av privatbostäder föreligger inget behov av en schablonregel. Regeringen föreslår vidare att ränteutgifter utöver ränteintäkter är fullt avdragsgilla , medan överskjutande ränteutgifter är avdragsgilla till . Vpk föreslår istället ett fullständigt avdragstak för ränteutgifter vid . för vuxna och vid . Det av oss föreslagna avdragstaket avser således ränteutgifter och inte som i regeringens förslag saldot av ränteutgifter och ränteintäkter. Vpk:s förslag till kapitalbeskattning innebär att samtliga typer av kapitalavkastning, utom reavinst på permanentbostäder, träffas av en enhetlig skatt på . Den något mildare beskattningen av värdestegringsvinster på bostäder bör ses mot bakgrund av att fastigheter också beskattas löpande. En reavinstskatt på skulle innebära att värdestegringen på bostäder i praktiken beskattas hårdare än vinsterna av andra kapitalplaceringar. Vpk:s förslag till kapitalbeskattning innebär en väsentligt högre grad av likformighet än regeringens förslag. Förutsättningarna för skatteplanering Mot. Vpk:s förslag ansluter till RINKs ursprungsförslag och Sk81 sammantaget ger vpk:s alternativ en budgetförstärkning på 10 miljarder, gentemot propositionen. råder en internationell trend att gå från direkt till indirekt beskattning. Den av regeringen och föreslagna skattereformen är en omfördelning från direkt till indirekt beskattning. Indirekt beskattning är i princip enklare att administrera och den ger vanligen mindre utrymme för skatteplanering. Det anses också allmänt som politiskt lättare att ta ut höga indirekta skatter än höga direkta skatter. Detta är en delförklaring till motståndet från högerhåll mot införandet av moms i USA.Höga generella indirekta skatter är till sin natur proportionella, och fungerar därför ofta som en regressiv beskattning. Detta innebär att hushåll med låga inkomster får betala en högre skatteandel av sin disponibla inkomst än höginkomsttagare. Indirekt beskattning har således för- och nackdelar. Vpk anser att de fördelningspolitiska aspekterna måste väga tungt vid valet av skattebas. Vpk kräver därför att momsen på mat avvecklas. Även i övrigt menar vpk att de indirekta skatterna måste utformas med stor fördelningspolitisk hänsyn. I det följande redogör vpk för sin principiella och konkreta syn på en rad frågor som rör den indirekta beskattningen. Området för indirekt beskattning sträcker sig från mervärdeskatten, moms, över energiskatteområdet till en rad punktskatter. Till detta kommer frågan om möjligheten av att införa en produktionsfaktorskatt, proms. En grundläggande tanke bakom proms är att den skall övervältras bakåt, dvs företagen skall inte betala skatten genom att höja priserna utan genom att minska utgifterna för både kapital och arbete. Momsen förutsätts däremot övervältras framåt, dvs på priserna och hushållen. I praktiken avgör dock marknadssituationen och kampen mellan arbete och kapital vem som i slutändan får betala. Frågan om proms har tidigare utretts . Ett konkret förslag avgavs som innebar att promsen skulle beräknas dels på företagens arbetskraftskostnader, dels som en skatt på företagens resultat. Denna modell kritiserades för att den inte bara drabbade den del av vinsten som går till utdelningar utan också drabbade den del som går till investeringar. Utredningen om reformerad företagsbeskattning URF prövade åter frågan om proms. URF har översiktligt prövat att ersätta såväl moms som inkomstbeskattningen av företag med proms. URF:s betänkande rymmer två modeller en K-proms och en I-proms. URF valde att stanna för att närmare utreda tanken på en K-proms. promsens skattebas utgörs av företagens bruttoförädlingsvärde med avdrag Sk81 Enligt URF:s övervägande skulle detta promsalternativ vara likvärdigt med en s.k. cash-flow skatt. I sin förlängning skulle detta alternativ fungera som en utgiftsskatt. Dvs någon skatt skall ej utgå på sparande eller investeringar. URF menar att utgiftsbeskattning skulle resa alltför stora tekniska problem, bl.a. annat skulle investeringar enbart i syfte att minska skatten stimuleras. En utgiftsbeskattning av företag bör också enligt URF samordnas med en utgiftsbeskattning av hushåll, och detta skulle i sin tur skapa en mängd nya tekniska problem. Utifrån dessa överväganden och internationella anpassningsproblem avvisar URF proms som alternativ. Vpk menar att utgiftsbeskattningen rymmer vissa fördelar, bl.a. bekattas lyxkonsumtion hårt medan sparande stimuleras. Vpk delar dock utredningens bedömning att en ren utgiftsskatt skulle resa alltför många tekniska problem för att vara ett realistiskt alternativ .