ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GD02Ub583 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub583 av m.fl. (s) En marinekologisk enhet vid I den miljöpolitiska propositionen (1987/88, Jou 23 rskr. 373) framhöll regeringen bland annat att föroreningen av mark och vatten särskilt hårt drabbat södra och sydvästra . Jordbruket har ett betydande utsläpp till vatten av kväve, vilket hårt drabbat bl.a. , och . Näringstillförseln till slättsjöarna har gett upphov till en tilltagande igenväxning. Miljösituationen i det skånska landskapet förvärras ytterligare av föroreningar från andra länder, vilket bland annat gett och ger upphov till havsföroreningar. Vi får emellertid inte fastna i en diskussion om havets tillstånd utan vi måste få till stånd en förbättrad analys av vad det egentligen är för utsläpp som görs och vad detta förorsakar samt hur man kan förbättra havsmiljön. Det krävs omfattande forskning och andra åtgärder för att klara situationen med havsföroreningar totalt kring Skånes kuster. De mätningar som görs sker nästan uteslutande i vattnet. Detta är inte tillräckligt. Analyserna måste också omfatta sedimentprover. har hos regeringen begärt att ett marint laboratorium förläggs till . Vi anser också att det universitetsanknutna forskningsarbete som erfordras måste förläggas så nära som möjligt berörda havsmiljöer. Många och tungt vägande skäl finns för att placera en marinekologisk forsknings- och undersökningsenhet vid . Det finns särskilt svåra havsföroreningsproblem kring Skånes kuster, som kräver speciella ekonomiska och administrativa insatser. Det finns god kompetens och stort intresse för marinekologiska frågor inom flera forskningsenheter vid . De marinbiologiska institutionerna i (och ) ligger långt från och har visat ett svagt intresse att förlägga särskilda undersökningsprojekt i den södra regionen. Med hänsyn tagen till ovannämnda skäl finns det således anledning att fördela personresurser och övriga anslag inom marinekologisk forsknings- och undersökningsverksamhet så, att en rejäl forskningsinsats med anknuten undersökningsverksamhet kan upprätthållas i anknytning till . Den marinekologiska verksamheten som finns vid limnologiska institutionen i finansieras helt med externa anslag och kan således icke anses vara fast etablerad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser för marinekologisk forskning vid så att en fast enhet för sådan forskning kan etableras med anknytning till limnologiska fakulteten vid . () () 1989/90 Ub583
mot · GD02Ub590 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub590 av m.fl. (s) Tandläkarutbildningen 1989/90 Ub590597 antas på tandläkarlinjen 260 studerande, fördelade på 120 i , 80 i och 60 i . I budgetpropositionen föreslås att antalet nybörjarplatser skall bibehållas med 260 samt att tandläkarutbildningen skall återupptas i med 40 platser. föreslås en minskning i med 40 platser. Utredningen om översyn av tandvårdsutbildningarna m.m. - SOU 1989:28 - föreslog att antalet nybörjarplatser för tandläkare i landet skulle minskas från nuvarande 260 till 220 . Utredningen föreslog vidare att tandläkarutbildningen skulle återupptas i med 40 platser. Detta skulle åstadkommas genom en neddragning i såväl som och . Utredningen byggde sitt förslag till fördelning av tandläkarplatserna vid de olika utbildningsorterna på befolkningstalen i de olika landsdelarna och därmed pä det uppskattade framtida behovet av tandläkare. Regeringens förslag medför att skulle få förhållandevis färre utbildade tandläkare än landet i övrigt. Enligt den ovan nämnda utredningen bör antalet utbildningsplatser vid , lokaliserade i , inte minskas till färre än 100 platser för att i någon mån tillförsäkra denna del av landet ett tillräckligt antal tandläkare. Vi vill dessutom peka på ytterligare två faktorer som med allra största sannolikhet kommer att öka det framtida behovet av tandläkare i regionen. - har födelsetalen ökat kraftigt, vilket kommer att medföra större efterfrågan på tandvård för barn i förskole- och skolålder. - Andelen äldre personer i befolkningen ökar och nya generationer pensionärer kommer att kräva en mer avancerad tandvård. Vi delar utbildningsministerns uppfattning att det råder en betydande osäkerhet om hur många platser det kommer att behövas totalt i tandläkarutbildningen i landet som helhet. I likhet med utredningen om översyn av tandvårdsutbildningarna m.m. anser vi dock att ett återupptagande av tandläkarutbildningen i med 40 platser bör åstadkommas genom en minskning på samtliga övriga utbildningsplatser. Ett av de största problemen i är den regionala obalansen. Vi arbetar mycket aktivt med åtgärder som kan motverka denna obalans - i samarbete mellan kommuner, i och inom ram och det finns anledning att vara försiktigt optimistisk. I årets budgetproposition säger sig t.ex. utbildningsministern vara angelägen om en förstärkning av utbildningsinsatserna på . Ett tillskott om 500 platser från är riktpunkten för 1992-93. En stor neddragning av tandläkarutbildningen i står således inte i överensstämmelse med den ambitionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet platser vid tandläkarlinjen vid år 1990-91 skall vara 100 inom ramen för befintligt antal platser. () () 1989/90 Ub590
mot · GD02Ub591 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub591 av Hans Nyhage m.fl. (m) Utbildning av lantmätare vid Utbildningen av civilingenjörer på lantmäterilinje äger endast rum vid Kungl. Tekniska Högskolan (KTH) i , där intagningen är 90 elever . Erfarenheten visar att av eleverna fullföljer utbildningen, vilket således innebär att 65-70 går ut färdigutbildade. En gjord undersökning hos olika arbetsgivare visar att årsbehovet av lantmätare är ca 100, vilket innebär att 130-140 elever bör tagas in med beaktande av studieavbrotten. Efterfrågan på lantmätare ökar . Särskilt markant har ökningen varit hos kommunala fastighetskontor, större fastighetsägare, kreditinstitut och konsultföretag med inriktning på mätnings- och kartteknik eller fastighetsekonomi. På den statliga sidan är anstälda vid lantmäteriet och hos andra centrala och regionala myndigheter. Det råder nu en avsevärd brist på lantmätare i landet som helhet. Stora skillnader råder emellertid mellan olika områden. Nära hälften av de yrkesverksamma lantmätarna finns i med omgivande regioner, där tillväxten varit stor . I andra delar av landet har det däremot blivit allt svårare att tillgodose efterfrågan. Detta gäller inte minst för västra , där bristen är allvarlig för såväl lantmäteriet som kommunerna och enskilda arbetsgivare. Den angivna snedfördelningen i landet torde främst bero på att utbildningen enbart är lokaliserad till . Vid varje intagning har närmast varannan elev kommit från Stockholms-området. Från de västsvenska länen har endast ett fåtal elever kommit. Erfarenheten visar att många elever får bindningar till studieorten och därför stannar kvar där eller i dess närhet. Genom utbildning enbart i försvåras rekryteringen av utbildad arbetskraft i andra delar av landet. En ökad intagning vid KTH skulle därför knappast medföra några större förbättringar i de södra och västra landsdelarna. Det är därför angeläget, att en lantmäterilinje inrättas vid i . Härigenom ges också möjligheter att kombinera utbildningen med t.ex. väg- och vattenbyggnadslinjen. Utbildningen av lantmätare har stora ekonomiska och juridiska inslag, vilket medför en naturlig anknytning till den utbildning på dessa områden, som bedrivs av och . Det finns således åtskilligt, som talar 1* 1989/90. för en lokalisering av utbildningen till , något som också samtliga länsstyrelser i de fem västsvenska länen har uttalat sig för. Denna lantmäterilinje bör kunna vara inrättad till /92. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en lantmäterilinje vid i . Hans Nyhage (m) () () 1989/90 Ub591
mot · GD02Ub592 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub592 av m.fl. (s) Antagningen till YTH Kontorslinjen 60 poäng Vid högskolan i inrättades en riksunik utbildningslinje, YTH Kontorslinjen 60 poäng. Denna utbildning tillkom på initiativ av bl.a. arbetsmarknadens parter och avser att ge studerande med lång och kvalificerad yrkespraktik inom kontor och förvaltningar möjlighet till vidareutbildning inom områdena administration och ekonomi. Till linjen har sökande kommit från hela landet. studerar den tredje gruppen på högskolan. Vid antagningen 1989 fanns 125 sökande till 30 platser. Av de studerande från de två första grupperna har flertalet efter examen fått nya kvalificerade arbetsuppgifter eller nya anställningar inom relevanta yrkesområden. För jämställdheten inom arbetslivet har utbildningen ett mycket stort värde. För att utvärdera utbildningens effekt har medel sökts från jämställdhetsenhet. sker antagning var tredje termin (Prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 241). Sökandeantalet från de tre antagningar som skett visar att behovet av denna utbildning är stort. Antagning varje hösttermin skulle således vara välmotiverad med hänsyn till behovet på arbetsmarknaden. Av bl.a. studiesociala skäl vore det av vikt att studerande under terminerna 3 och 1 i utbildningen kunde bedriva sina studier . Erfarenhetsutbyte skulle då lättare ske mellan studerandegrupperna. Även för att säkerställa lärarkompetensen vore det till fördel om antagning sker varje hösttermin. Underlaget för tjänster inom huvudämnena skulle på detta sätt förstärkas. Den nödvändiga utvecklingen av linjen skulle säkerställas, om det blir större kontinuitet inom lärargruppen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om antagning till YTH Kontorslinjen. 1989/90 Ub592
mot · GD02Ub594 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub594 av m.fl. (s) Förskollärarutbildningen i Vid högskolan finns goda förutsättningar att ta emot flera studerande genom goda personella resurser på högskolan i en väl inarbetad organisation, en fungerande praktikorganisation och möjlighet att lösa lokalfrågan. För att ge alla barn möjlighet till barnomsorg 1991 krävs en utökning av antalet platser på förskollärarutbildningen. Vi anser att en utbyggd barnomsorg med hög kvalitet i länet är av största vikt för att göra länet attraktivt ur arbetsmarknadssynpunkt. Länet måste kunna erbjuda kvinnor utbildningutveckling-arbete-barnomsorg för att förhindra utflyttning. För att uppfylla ovanstående erfordras en ökad dimensionering för förskollärarutbildningen med 48 platser (50-poängsutbildning), 30 platser (100poängsutbildning) förlagd till Norrhälsinglands utvecklingscentrum samt 30 platser (100-poängsutbildning) förlagd till OBS-kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad förskollärarutbildning. Axel () ()
mot · GD02Ub595 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub595 av m.fl. (c, m, fp, vpk, mp) Teologutbildning i Hosten 1987 började en baskurs i teologi i . svarade för utbildningen på distans. Baskursen gick på halvfart och var ursprungligen avsedd för 20 studerande. Inte mindre än ett 90-tal sökte få vara med, varför kursen utökades till 40 platser. De kom från de vidsträckta Norrlandsstiften och men även från Ärkestiftet och . Prästbristen är markant framför allt i de stora glesbygdsstiften i med drygt hälften av yta inom sina gränser. I fattas just nu över 40 präster. Många församlingar får förlita sig till emeritipräster, som gör en enastående insats och hjälper till allt vad tid och krafter tillåter. Det kan i längden inte fortsätta hur länge som helst. Församlingarna måste få sina prästtjänster tillsatta. Även skolorna har stor brist på behöriga lärare i religionskunskap. I finns åtskilliga skolor, där ingen lärare, som undervisar i religionskunskap, har föreskriven behörighet i ämnet. Det torde vara på liknande sätt också på annat håll. I med växande intresse för andliga frågor är det viktigt att förkunnelse och undervisning förankras i faktiska kunskaper. Där kunskapen är dålig ökar för exploatering av människors andliga behov. Lärare och präster har här en betydelsefull uppgift. Då det råder brist på behöriga lärare och präster är det mycket angeläget att utbudet av teologisk undervisning på högskolenivå breddas. Där är den inledningsvis nämnda distansundervisningen i intressant och viktig. Man strävar målvetet efter att lägga ut högre utbildning vad gäller medicinska och tekniska ämnen på olika håll i vårt land. Det är nu viktigt att också tillgodose de behov, som finns i fråga om teologiska och andra humanistiska ämnen. Studier nära hemorten på s.k. halvfart ger dem en chans, som eljest av ekonomiska eller familjeskäl inte skulle kunna komma ifråga. Det finns för övrigt fullständigt teologisk utbildning endast på två ställen i vårt land: i och i . Det finns ett stort behov av en kontinuerlig fortsättning av teologutbildning i , till att börja med en permanentning av baskursen där. Det skulle betyda en viktig förstärkning i fråga om rekryteringsmöjligheterna i ovan nämnda bristyrken i och i hela , något som är svårt att åstadkomma på annat sätt. Därför är det av stor betydelse att grundutbildningen av teologer i får en fortsättning, vilket bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av fortsatt teologutbildning i . () (vpk) () () () () 1989/90 Ub595
mot · GD02Ub597 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90: Ub597 av m.fl. (s) Skådespelarutbildning till När det gäller att rekrytera personal med högskoleutbildning till en landsända till såväl offentliga som privata anställningar är skillnaderna fortfarande stora mellan olika delar av landet. Med tillkomsten av i och högskolan i förbättrades situationen påtagligt för norra . saknas dock flera utbildningar i norr som är väl tillgodosedda i sydligare delar av landet. Vidare är åtskilliga utbildningar alltför lågt dimensionerade för att säkerställa en god personalförsörjning. Utbildningsutbudet har betydelse också indirekt genom att påtagligt bidra till den kulturella infrastruktur som är en ofta avgörande faktor för ett beslut om flyttning till en ny ort. Viktigast i detta avseende är sannolikt utbildningar inom kultursektorn. har Norrbottensteatern tillsammans med kommun, i samt högskolan i arbetat med att skapa förutsättningar för ett försök med skådespelarutbildning på högskolenivå i . Grundprincipen är att högskolan i skall vara huvudman för utbildningen, men att själva utbildningen skall byggas upp och utvecklas i samarbete med anställda. Utbildningen organiseras och planeras tillsammans med teaterns arbete till en enhet där teaterns produktion och skolan har samma prioritet. Detta är unikt i landet och har fått karaktären av ett konstnärligt utvecklingsprojekt. Utbildningens ändamål är att utbilda skådespelare för scenisk verksamhet inom teater, film, samt radio och TV. I det förslag som utarbetats, och som UHA fört fram i sin anslagsframställan, avses en försöksverksamhet med antagning av sex elever, med start /92 och planeringstid 1990/91. Totalt examineras tolv skådespelare . I förslaget finns planer på utvärdering av försöket /96 som underlag för beslut om eventuellt fortsatt skådespelarutbildning i . Erfarenheterna från kunde också vara av stort intresse vid reformering av nuvarande skådespelarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om att en försöksverksamhet med skådespelarutbildning påbörjas i /92. () () 1989/90 Ub597
mot · GD02Ub599 · 1990-01-22 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub599 av () Juristutbildningen i Tillgången på sökande, till tjänster där det fordras fullständig juristutbildning, är mycket dålig i norra . Detta bekräftas av en utredning, som genomförts av representanter för riksåklagaren, , och i . För att komma till rätta med problemet föreslår regeringen att den tvååriga grundläggande rättsutbildning, som finns vid i , kompletteras med vissa fristående kurser i juridik. De juridikstuderande skulle då enligt regeringens uppfattning kunna tentera ämnen motsvarande en jur.kand.-examen. För detta har regeringen i budgetpropositionen för /91 föreslagit ett anslag på . Enligt mitt förmenande kan någon fullgod utbildning till jur.kand.-examen inte genomföras i med ett så litet resurstillskott. Det finns ingen anledning att acceptera den kvalitetssänkning, som förslaget innebär, det skulle varken de studerande eller rättsväsendet i vara betjänta av. Jag förväntar mig att den juristubildning, som skall genomföras på grund av det uppenbara behov, som redovisats, måste få ett så stort resurstillskott att den kan bli av samma kvalité, som i andra delar av landet. Jag föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma med ett bättre underbyggt förslag om en fullständig juristutbildning i och att tillräckliga medel då anvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag på en fullständig juristutbildning vid i i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GD02Ub600 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub600 av m.fl. (s) En bokhandelslinje i Boken är en värdefull del i vårt kulturella liv. Boklådorna har en viktig kulturpolitisk roll. Tillsammans med biblioteken är de en värdefull resurs för folkbildning och utbildning. Boklådorna är den enda distributionskanalen vid sidan av biblioteken som tillhandahåller ett brett kvalitetssortiment av böcker. Medhjälparna behöver en gedigen utbildning. En sådan saknas . Genom ständigt ökande konkurrens från andra medier och ett allt större litteraturutbud ställs höga krav på kunskap och kompetens inom bokhandelsbranschen. Av dem som arbetar i bokhandeln erfordras en bred litterär orientering, ett kulturellt allmänintresse och en teknisk kännedom av de alltmer avancerade hjälpmedel som finns för att söka efterfrågad litteratur ombesörjer boklådorna själva utbildningen av sina medhjäpare. Rekryteringen och utbildningen är planlös och det är inte alltid ett första-handsval som gjort att ungdomarna sökt sig till bokhandeln.En högskoleutbildning för branschen efterfrågas. Från högskolan i har intresse visats för inrättande av en bokhandelslinje. En sådan högskoleutbildning omfattande 40 poäng som syftar till yrkesverksamhet inom bokhandeln skulle innebära en rekrytering av målinriktad arbetskraft. Boklådorna skulle gynnas av välutbildade medarbetare, som genom ett positivt val, önskat att arbeta med försäljning av böcker.En bokhandelslinje bör inrättas. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av bokhandelslinje vid högskolan i . () ()
mot · GD02Ub601 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub601 av m.fl. (s) En professur i telekommunikation Det finns ett starkt behov inom svensk telekommunikationsindustri att tillsammans med staten utveckla forskningen inom telekommunikation för att kunna hävda sig internationellt. Detta kräver att forskningsresurser kommer till. Som ett mått på behovet kan hänvisas till beslut . När det gäller utvecklingen av telekommunikationerna så anger man att branschen svarade för av bruttonationalprodukten, och kommer branschen troligtvis att utgöra av BNP. Endast sjukvården kommer att vara en större bransch och inom detta område finns professurer inom såväl hälso- som sjukvårdsekonomi. och förekommer visst gemensamt utvecklingsarbete, men detta är otillräckligt för att framledes kunna hävda svensk telekommunikationsutveckling som en av de främsta. Professuren skulle eventuellt kunna delfinansieras av och . (Jämför SAAB-professuren i m.fl.) Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behoven av en professur i telekommunikation. () ()
mot · GD02Ub602 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub602 av () Utbildningen av apotekspersonal Apoteksbolaget har tillsammans med sjukvården byggt upp en samarbetsmodell på många håll i vårt land. Bl.a. innebär detta att apoteken tagit på sig en större roll vid rådgivning i sjukvårds- och hälsofrågor. ställs stora krav på apoteken när det gäller att effektivisera läkemedelsbehandlingen. En förutsättning för att uppnå en kostnadseffektiv och högkvalitativ läkemedelsförsörjning är att etablera apoteken i nära anslutning till vården. I har man t ex byggt upp ett nät av apotek i anslutning till vårdcentraler och då även i mindre orter som , , och Visnum. För att kunna klara att hålla denna service erfordras det kunnig personal. står apoteken inför en kraftig pensionsavgång med av personalstyrkan. Detta förhållande gör att det kommer att behövas en ganska stor rekrytering till apoteken . Därför är det nu beklagligt att regeringen i årets budgetproposition har strukit UHÄ:s äskande om utökning av den farmaceutiska utbildningen. Skall rekryteringen av är det helt nödvändigt att UHÄ:s begärda utökning av den aktuella utbildningen kommer till stånd. I annat fall kan det komma att uppstå betydande svårigheter att hålla apoteksservicen på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utökad farmaceutisk utbildning i enlighet med UHÄ:s äskande.
mot · GD02Ub604 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub604 av och (båda m) Ingenjörsutbildningen i UHÄ har i sin kompletterande anslagsframställning avseende ny ingenjörsutbildning föreslagit att får sammanlagt 180 nybörjarplatser. finns det i 294 nybörjarplatser på ingenjörsutbildningar efter tredje årskursen på tekniskt gymnasium (T 3). Förslaget innebär alltså en sänkning av utbildningskapaciteten inom ingenjörsområdet i . För att bibehålla nuvarande utbildningskapacitet bör 240 nybörjarplatser finnas vid . Vi föreslår därför att dimensioneringen av ingenjörsutbildningen vid blir 240 nybörjarplatser. - En utvecklingssvag region som bör inte drabbas av nedskärningar inom sektorn för ingenjörsutbildning. Om vi beräknar att av de elever som tidigare gått T 4 kommer att gå de nya tvååriga ingenjörsutbildningarna blir utbildningskapacitet 89/90 240 nybörjarplatser. - har breddat intaget till ingenjörsutbildningarna genom att förlägga 15 platser inom Verkstadsingenjörsutbildning till . Det är det första 3/4 året som är utlokaliserat. Resten av utbildningen är förlagd till . Denna geografiska breddning äventyras genom nedskärningen av antalet utbildningsplatser. - Gymnasieskolan har två klasser inom el/tele, en klass el (starkström), två klasser inom maskin och en klass inom bygg, medan har 30 platser verkstadsingenjörer, 24 platser företagsingenjörer och 30 platser dataingenjörer. Inom ramen för 180 platser (jämför sex klasser) blir det svårt att tillgodose den bredd inom utbildningsutbudet som finns . Exempelvis kan bygg komma utanför med övertalighet som följd inom det tekniska gymnasiet i . En specialitet för är starkström, där T 4-utbildningen rekryterar studerande från hela sydöstra . Vidare finns Teleskolan i , vilket ger för unika möjligheter att anordna en högkvalitativ utbildning för elektroingenjörer med inriktning mot telekommunikation. - har startat tvååriga ingenjörsutbildningar tidigare än andra högskolor. Detta innebär att förfogar över kraftfull, modern utrustning utöver vad som finns på tekniskt gymnasium. Delproblem: Utvecklingen under 90/91 Enligt UHÄ:s förslag får bara ett tillskott på 30 nybörjarplatser under 90/91. Dessa måste då reserveras för år ett av maskiningenjörer, eftersom denna utbildning startade med 30 platser 89/90. Det blir alltså inget utrymme för t.ex. elektroingenjörer (starkström, telekommunikation). Vi kan därför se en flykt från län inom dessa sektorer . Eleverna kommer att välja motsvarande tvååriga ingenjörsutbildningar i , och och inte T 4-utbildningen i . Den av UHÄ föreslagna nedskärningen av ingenjörsutbildningarna i är oacceptabel och leder till allvarliga konsekvenser för länets utveckling på lång sikt och för tekniska gymnasieskola på kort sikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om att dimensioneringen av ingenjörsutbildningen vid högskolan i blir 240 nybörjarplatser. () () 1989/90 Ub604