mot · GD02U514 · 1990-01-24 00:00:00 — Motion till 1989/90:U514 av m.fl. (m) Program för samarbete med har en rad betydelsefulla händelser ägt rum i de baltiska republikerna. Nya språklagar har antagits som återger de nationella språken deras ställning som officiellt språk. har hållits såväl till den sovjetiska folkkongressen som till lokala organ i republikerna. Folkfronterna liksom andra fristående grupper och partibildningar har noterat betydande framgångar i dessa val. har ett flerpartisystem de facto vuxit fram i . Det litauiska beslut att förklara sig självständigt i förhållande till kommunistparti är ett led i denna process. De nya partigrupperingarna och personligheterna får en möjlighet att mäta sin styrka i de val som kommer att äga rum under innevarande år. I såväl som har startats s.k. medborgarkommittéer i syfte att registrera medborgare i de egna republikerna. hade i 700 000 personer registrerat sig. I hade 300 000 personer registrerat sig i förberedelse inför val till en "" avsedd att hållas . En mäktig folklig demonstration ägde rum - den femtionde årsdagen av undertecknande i . Uppemot 1,6 miljoner balter bildade en levande kedja från i norr till i söder. Hand i hand slöt invånarna upp i en fredlig protestaktion mot sovjetstyret i . De baltiska republikerna har också kunnat notera vissa framgångar i sina krav på självbestämmande och oberoende. Inom ramen för perestrojkans reformpolitik röstade Högsta för en lag som ger ekonomisk självständighet åt de baltiska republikerna. Lagen innehåller en del oklara och olösta punkter som kommer att skapa svårigheter; det gäller bl.a. budgetfrågor, bestämmanderätten över de s.k. allunionella företagen m.m. Men lagen öppnar också betydande möjligheter för de baltiska republikerna. De får möjlighet införa egna valutor, de kan införa ett eget prissystem, de får kontroll över de egna naturtillgångarna, de får möjlighet att upprätta egna finansiella marknader. som trädde i kraft Mot. kommer bl.a. att innebära att de baltiska republikerna får nya intressanta U514 möjligheter att upprätta direkta förbindelser med omvärlden på en rad betydelsefulla områden utan att ta omvägen via . Förbindelserna mellan de baltiska republikerna och Det gångna året har inneburit en glädjande ökning av kontakterna mellan och . Personbesöken har ökat och kommersiella kontakter är på väg att upprättas. Förbindelserna underlättas väsentligt under innevarande år då SAS upprättat en direkt flyglinje mellan och eventuellt kommer också en anslutning till - och då färjetrafiken kommer igång mellan och . Av stor betydelse är den officiella närvaro nu får i och genom upprättandet av avdelningskontor till generalkonsulatet i i dessa båda städer. Förstärkt svensk närvaro i De nya möjligheter till samarbete och direkta kontakter mellan och de baltiska republikerna som finns och som förstärks bland annat genom lagen om ekonomisk självständighet bör på alla sätt tas till vara av och svenskt samhällsliv. Redan nu bör planeras för resursförstärkningar till avdelningskontoren i och . Dessa kontor måste få bli viktiga replipunkter för de kontakter som kommer att kunna tas på samhällslivets alla områden; politiska, kommersiella, tekniska och kulturella. måste också upprätta en svensk representation i . Det är viktigt för att bejaka också litauernas frihetssträvanden och att återupprätta gamla kontakter med detta land. måste stödja den baltiska strävan till regional samhörighet. En viktig del av frigörelseprocessen i Öst är återvinnandet av den egna nationella identiteten och den egna nationella historien. Lögner och förfalskningar som präglat historieskrivningen rensas nu ut. Denna process är i full gång även i som ett led i perestrojkan och glasnost. I när andra är beredda att öppet diskutera sin historia måste också vara berett att diskutera sin. En klar syn på det som varit främjar förbindelserna mellan folken för framtiden. bör därför medverka till att en gemensam kommission av historiker från och kommer till stånd för att gå igenom och öppet redovisa fakta kring relationerna mellan och de baltiska länderna . Kommissionen bör vara fristående och bestå av experter men bör kunna finansieras under anslaget för samarbetsprogram med . De nära mänskliga, kulturella och historiska band, etablerade genom sekler, som binder samman svenskarna och de baltiska folken ger ett särskilt 5 ansvar att stödja de baltiska länderna i deras strävan efter frigörelse och poli- Mot. tisk och ekonomisk utveckling. bör därför inom ramen för sin Östeu- U514 ropapolitik upprätta ett särskilt samarbetsprogram för . Liksom i fråga om övriga är det renässansen för ett demokratiskt, pluralistiskt samhälle baserat på marknadsekonomi som måste stödjas. Det är därför naturligt att hjälpen i första hand måste förmedlas genom svenska organisationer och företag, universitet, politiska partier, folkrörelser, miljögrupper, vänorter etc. måste vara berett att dela med sig av sin kunskap och kompetens, sina företagar- och institutionella traditioner. Balter bör inbjudas för studier och praktik vid svenska universitet, organisationer och företag. Kulturutbytet mellan och måste få ökat stöd. Ett särskilt anslag på bör inrättas för att finansiera samarbetet med . Detta anslag bör kunna användas till: Bidrag till organisationer, företag och institutioner som ordnar utbytesprogram och samarbetsprojekt med . Bidrag till konsulthjälp och projekt som syftar till att hejda miljöförstörelsen. Bidrag till viss teknisk utrustning samt litteratur till baltiska universitet Upprättande av ett stipendieprogram för studier och praktik i . Bidrag till skolungdomsutbyte. Bidrag till kultur- och utbildningsutbyte. Anslaget bör liksom övrig hjälp till finansieras inom biståndsramen. Omvandlingen av den centralstyrda, slutna ekonomin till en marknadsekonomi baserad på fri prissättning och privat äganderätt blir något av ett pionjärarbete också i de baltiska republikerna. bör kunna bidraga till den nödvändiga kunskapsuppbyggnaden bland annat genom att finansiera gästprofessurer i ekonomi vid baltiska universitet. Då samarbetet mellan universitet i och redan är väl utbyggt bör i första hand erbjuda i en sådan gästprofessur. Parallellt med att de baltiska folken stärker sin egen regionala samverkan önskar de ökade kontakter med . bör svara positivt på detta intresse och bör till sina sessioner inbjuda baltiska företrädare som gäster. Det är också angeläget att öppnar sina ungdoms- och kulturprogram för baltiskt deltagande. Nordplus bör exempelvis öppnas för baltisk ungdom. 1989/90 U514 Ett viktigt led i etablerandet av kontakter mellan och de baltiska staterna är utvecklade telefonförbindelser. Regeringen bör ta initiativ till att svenska och sovjetiska myndigheter diskuterar en utbyggnad av teleförbindelserna mellan och samt ett återupprättande av den automatiska telefontrafiken mellan och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om ett Samarbetsprogram med i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att till Samarbetsprogram med (nytt anslag under tredje huvudtiteln) för /91 anvisar ett reservationsanslag på , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk representation i , 4. att till för /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på 1 . för att möjliggöra en förstärkt svensk närvaro i de baltiska republikerna i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medverkan till och finansiering av en fristående historiekommission, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall erbjuda i en gästprofessur i ekonomi inom ramen för samarbetsprogrammet med , 7. att begär att regeringen i hemställer att Nordplus öppnas för baltisk ungdom, 8. att för att möjliggöra sändningar på litauiska till Riksradios programverksamhet för utlandet för /91 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo Radiosändningar på de baltiska språken I budgetpropositionen tillstyrks inte hemställan om införande av sändningar också på litauiska. Detta beslut måste beklagas, då därmed särbehandlar ett baltiskt land och bryter mot balternas egna strävanden efter baltisk samhörighet och baltiskt utbyte. Anslaget till Riksradios programverksamhet för utlandet för /91 bör således räknas upp med i förhållande till förslaget i budgetpropositionen för att möjliggöra sändningar på litauiska samt förstärka möjligheterna till sändningar på estniska och lettiska. tionen anförts om behovet av förbättrade teleförbindelser mellan Sve- Mot. rige och resp. och . () () () () () () ()