mot · GD02Fi213 · 1990-01-25 00:00:00 — För att uppnå en god konkurrenskraft även i ett längre perspektiv krävs att svensk industri hävdar sig väl inom de områden som internationellt sett växer snabbast. Därför är skapande av ett gott klimat för tjänsteproduktion och kunskapsintensiv produktion viktigt. Den kommunala konsumtionen har det vuxit med en genomsnittlig årstakt om , dvs. väsentligt mera än den takt som uttalat sig för. Ökningstakten har emellertid ändock till stor del orsakats av statliga direktiv och pålagor, exempelvis inom omsorgs- och tillsynsverksamheter. Ökningen har i allt väsentligt skett till priset av kommunernas och landstingens rörelsekapital, vilket nu är praktiskt taget förbrukat. Denna utveckling har förstärkts av den socialdemokratiska regeringen, som kraftigt urholkat värdet av statsbidragen till den kommunala sektorn. Denna utveckling har lett till att kommuner och landsting nu är nödsakade att i huvudsak betala sin ökningstakt i verksamhet via skattehöjningar. sker innevarande år och så kommer att ske om inga korrige- Mot. 1989/90 ringar vidtas. har förutspått skattehöjningar på storleks- Fi213 ordningen . per skattekrona vid oförändrade förutsättningar. Det är vidare så att det föreligger stora skillnader i skatteuttag mellan olika kommuner. Skillnaden mellan kommun med högsta och kommun med lägsta kommunalskatt uppgår till . Den betingas inte enbart av skillnader i servicegrad och effektivitet. har mycket aktivt verkat för förbättringar av den kommunala skatteutjämningen såväl i olika utredningar som i reformernas genomförande. Vi har krävt att denna fråga skulle utredas i samband med och inom de stora skatteutredningarna. Så har dessvärre inte blivit fallet. Efter förnyade krav från har regeringen aviserat tillsättandet av en utredning kring den kommunala skatteutjämningen. Vi hälsar detta med tillfredsställelse. Våra utgångspunkter för ett effektivare kommunalt skatteutjämningssystem är: - Samtliga kommuner bör ingå i och omfattas av skatteutjämningssystemet. - Merparten av de specialdestinerade bidragen bör överföras till skatteutjämningssystemet. - Systemet skall enbart bygga på faktorer som kommunerna inte kan påverka, såsom skattekraft, åldersstruktur och geografiska förhållanden. Utredningen bör framlägga förslag som beaktar dessa utgångspunkter och effekter. Som tidigare påpekats borde underlag utarbetats för ikraftträdande i samband med skattereformen. Med beaktande av kravet på god kvalitet bör utredningen nu bedrivas skyndsamt. Ett kritiskt moment för samhällsekonomin är genomförandet av skattereformen. Skattereformen skall bidra till att växla ned det höga svenska pris- och kostnadsläget och skapa förutsättningar för en bättre externbalans, en ökad produktivitet och en lägre ränta. Genomförandet av skattereformen måste så långt möjligt integreras i den övriga ekonomiska politiken. Skattereformen måste också sättas in i sitt konjunkturpolitiska sammanhang. Enligt SPK:s beräkningar uppgår skattereformens bidrag till ökningen av konsumentpriserna med och ungefär lika mycket 1991. Detta är en följd av det sätt på vilket regeringen tillsammans med valt att finansiera sänkningen av inkomstskatterna. Från sida kritiserar vi regeringens och val av finansiering via mervärdesskatten från flera synvinklar. Det gäller fördelningspolitiskt, miljöpolitiskt och stabiliseringspolitiskt. Politiskt beslutad inflation via mervärdesskattehöjningar ovanpå det höga pris- och kostnadsläget i övrigt är enligt vår mening inte tillrådligt. För att skattereformen på smidigast möjliga sätt skall kunna infogas i den konjunkturpolitiskt aktuella situationen måste tvärtom utformningen vara sådan att samvariation med de negativa tendenserna i samhällsekonomin minimeras. Skattereformens effekter på den ekonomiska utvecklingen beror också på Mot. 1989/90 det fördelningspolitiska utfallet. En skev fördelningspolitik kan rubba den Fi213 samhällsekonomiska balansen och bidra till krav på löne- och transfereringsökningar. I förlängningen kan detta innebära att de goda effekterna av reformen på samhällsekonomin uteblir eller blir avsevärt mindre än beräknat. angav i partimotion 1989/90:Sk24 med anledning av regeringens proposition om inkomstskatterna 1990 att skattereformens första steg bör totalfinansieras. Den del som avser inflationsjustering av skatteskalorna skall dock inte finansieras. I annat fall skulle den totala skattekvoten öka. Den av oss föreslagna skattereduktionen hade redan tidigare finansierats genom den energiskattehöjning som beslutades . Den motsvarar i intäkter. biföll emellertid inte vårt yrkande om skattereduktion . Skattereformens första steg 1990 ger i inledningsskedet en påspädning av hushållens köpkraft. Detta beror på att den del av skattesänkningen som utgör inflationsjustering ej finansieras. Skattesänkningen ger också en omedelbar likviditetspåverkande effekt medan finansieringen verkar med en viss tidsfördröjning. Dessutom valde regeringen och att genomföra en del av finansieringen med början . valde i sitt alternativ istället att förlägga den absoluta merparten av finansieringen till . Påverkan på konsumentpriserna blir med vårt förslag avsevärt mindre än i majoritetsförslaget. fördelningspolitiska inriktning av skattereformen underlättar avtalsrörelserna, motverkar kompensationskrav och håller transfereringsökningarna nere. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken som förordas i motionen, [att beslutar avskaffa omsättningsskatten på värdepapper1] [att beslutar införa en miljöavgift på svavel i enlighet med vad i motionen anförts1] [att beslutar införa en miljöavgift på klor i enlighet med vad i motionen anförts1] [att beslutar sänka avgiftsuttaget av arbetsgivaravgifter i samband med införande av en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts2] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utförsäljning av statliga tillgångar, [att hos regeringen begär förslag om ökade inleveranser från med /913] 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gröna nationalräkenskaper, 32 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande penning- och kreditpolitiken, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande stabiliseringspolitiken, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande de kommunala ekonomin, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande skattepolitiken1] 8. att hos regeringen begär förslag om införande av personliga investeringskonton i enlighet med vad i motionen anförts [att hos regeringen beslutar begära förslag om avskaffande av förmögenhetsskatt på arbetande kapital i företag1] () () () () () () 1 1989/90:Sk698 2 1989/90:Sf374 3 1989/90:T809 gotab 99656, 1990