mot · GD02U503 · 1990-01-12 00:00:00 — Motion till 1989/90:U503 av m.fl. (m) väg till 1989/90 Ett nytt med en ny europeisk fredsordning 2 2.1 Socialismens kollaps 2 2.2 Fundamenten för framtida fred 3 2.3 Europeiskt samarbete 3 4.1 EES - ett steg mot ett enat 7 4.1.1 EFTA-ländernas förhandlingsmål 8 4.1.2 Anpassning till EG-regler 10 4.2.1 EMS - 10 4.2.2 Frihandel i världen 11 4.2.4 Social dimension 13 4.2.5 Institutionella förändringar 13 4.3 Vad skall göra? 1989/90 U503 bör vara en fullvärdig deltagare i det europeiska integrationsarbetet. har inte råd - vare sig ur kulturell eller kunskapsmässig synvinkel eller med hänsyn till ekonomi och social välfärd-att avstå från att delta i det nya som håller på att skapas. I går utvecklingen mot ett ännu mera utvecklat samarbete - den gemensamma inre marknaden är ett uttryck för detta. Enskilda människor, företag, och institutioner kommer inte att hindras av nationella gränser. kan de nationella och regionala kulturerna utveckla sin särart inom ramen för ett pluralistiskt . Utvecklingen i Öst- och förstärker ytterligare den europeiska samarbetstanken. Medborgarna i dessa länder vet att det är demokrati och marknadsekonomi som har gjort att invånarna i kan åtnjuta personlig frihet, hög levnadsstandard och social välfärd. De vet också att samarbete mellan nationer lägger grunden för fred och välstånd. varken kan eller bör stå utanför det europeiska samarbetet. Moderata samlingspartiet anser att fullt ut bör delta i den västeuropeiska integrationen. bör utforma en strategi för en stegvis anslutning till den Europeiska Gemenskapen. Moderata samlingspartiet avvisar bestämt försöken att få att driva en isolationistisk politik. En sådan politik skulle få förödande konsekvenser för svenska medborgare och svenskt samhällsliv. Den väg regeringen slagit in på innebär att väg till europeisk integration går via de s.k. EES-förhandlingar som kommer att inledas . Det är viktigt att dessa förhandlingar resulterar i ett så omfattande avtal som möjligt. Det är emellertid redan klart att de mål regeringen själv i proposition 1987/88:66 "och den västeuropeiska integrationen" ställt för deltagande i integrationen inte kommer att uppnås genom EES-förhandlingarna. Om och de andra EFTA-länderna inte erhåller en tullunion med EG kommer gränskontroller och andra gränshinder inte att kunna hävas. Svenska företag får därmed inte likvärdiga konkurrensvillkor med företagen inom EG. Genom att ställs utanför beslutsprocessen inom EG kommer inte heller att i någon väsentlig utsträckning kunna göra sitt inflytande gällande i den europeiska politiken. EES kan därför bara vara ett steg på vägen. För Moderata samlingspartiet är fulla deltagande i EG ett mål. Först efter det att EG:s inre marknad är i funktion 1993 kommer EG att ta ställning till medlemsskapsansökan. I det sammanhanget finns också förutsättningarna för fler länder att vinna inträde i EG. måste därför parallellt med EES-processen analysera förutsättningarna för svenskt medlemsskap. Ett nytt med en ny europeisk fredsordning Utvecklingen i riktning mot fred och demokrati har gått snabbt. inträffade händelser i som ännu knappast ens var förhoppningar. Få kunde ana Mot. styrkan i den folkliga kraft som visats. vanstyre är hård. Ingenstans där socialismen prövats har den fungerat. Det vet bonden i , gruvarbetaren i , läraren i Nova Huta och sockerrörsarbetaren på . Socialistiska ekonomier fungerar inte och behoven att detaljstyra samhället leder till diktatur och förtryck. Det är bara i länder där socialismen kunnat motverkas av en kämpande marknadsekonomi som socialistiska alternativ har kunnat vinna ett, visserligen begränsat, men dock stöd bland allmänheten. I vet man att socialismen leder till katastrof. Järnridån har fallit. Människor och idéer kan åter röra sig från Öst till Väst, från Väst till Öst. Men ännu är vägen till stabila demokratier och fungerande marknadsekonomier lång och besvärlig. De östeuropeiska länderna måste bygga upp en rad institutioner och stifta ett stort antal lagar som saknas. De måste klara av den besvärliga processen att överföra äganderätt från staten till privata intressenter. länder kan och bör hjälpa till. Just nu samordnar det ekonomiska stödet från de 24 industrialiserade marknadsekonomierna inom . Att fick detta samordningsansvar är naturligt, eftersom det bara är EG, som tack vare sin ledande roll i , effektivt kan hjälpa . Men när östeuropéerna nu vänder sig mot väst för att få hjälp framstår EG inte bara som den viktigaste ekonomiska maktfaktorn utan även som en garanti för fred och demokrati. måste också medverka till att stödja utvecklingen i . I en särskild kommittémotion redovisar vi hur skall kunna bidra till utvecklingen inom de självständiga östeuropeiska länderna liksom förslag till svenskt stöd till de baltiska länderna. Detta stöd måste infogas inom ramen för det västeuropeiska hjälpprogram som växer fram. 2.2 Fundamenten för framtida fred Det finns ett gemensamt europeiskt kulturarv. har de flesta europeiska länder deltagit i samma kulturella process och påverkats av samma strömningar. Olika länder svarade för inspirationen under olika perioder. Förutsättningarna för fredligt samarbete mellan länder är bättre nu än någonsin förut. Genom det institutionaliserade samarbetet inom EG har skapats helt nya förutsättningar för långsiktig fredlig samverkan. Väpnade konflikter mellan demokratiska länder förefaller omöjliga. Medborgare och politiker har lärt sig kompromissernas svåra konst. Det finns en respekt för andra länders synsätt och traditioner som ännu saknades. Inte minst viktigt för detta europeiska integrationsarbete är att allt fler tvistemål löses genom juridiska instrument, såsom , i stället för i förhandlingar mellan nationella politiker. har öppnats möjligheter för att inte bara de nuvarande 3 tolv länderna inom EG utan även övriga europeiska länder skall kunna in- Mot. kluderas i detta institutionella integrationsarbete. Därför finns det fog för att U503 tala om möjligheterna till en ny europeisk fredsordning. Motorn i detta nya är EG-samarbetet. Utvecklingen i gick efter krigslutet i olika riktningar. I uppstod en förståelse för att frivilligt ekonomiskt och politiskt samarbete mellan demokratier lägger grunden för varaktig fred. Det av inrättade organet för östeuropeiskt samarbete, (även kallat Comecon), har emellertid i verkligheten aldrig varit annat än en förlängning av sovjetiska Gosplan, med uppgift att gynna ekonomiskt. Det ojämförligt viktigaste organet för europeiskt samarbete är EG - den Europeiska gemenskapen. Det finns inget alternativ till EG. EFTA grundades, efter EG, som ett organ för de samarbetstveksamma länderna. EFTA har under sin tjugoåriga existens bara genomfört ett betydande samarbetsprojekt - ett frihandelsavtal. När nu EFTA får en ny roll som samordnare av medlemsländernas önskemål i förhandlingarna med EG understryker detta ytterligare EG:s stora betydelse. Även framtida samarbete i kommer att vara inriktat på en så nära relation till EG som möjligt. Att förespråka att skulle ingå i ett ekonomiskt samarbete i en randstatszon från till - ett slags "Mitteleuropa-lösning" är inte grundad på politiska och ekonomiska realiteter. Naturligtvis vill de östeuropeiska länderna ha samarbete med ett EFTA-land som , men i valet mellan EFTA och EG är det givetvis mot EG som dessa länder vänder sig. EG utgör en marknad på cirka 330 miljoner personer. EFTA-ländernas befolkning utgör inte ens en tiondel därav. Att länder strävar efter nära relationer med EG bekräftas bl.a. av att utrikesminister offentligt deklarerat att önskar uppnå medlemskap i samma skäl som EG-medlemskap var viktigt för , och för att stärka demokratin kommer de demokratiserade östeuropeiska länderna att dras till EG. Under de som EG har funnits har det i hög grad bidragit till att skapa dagens moderna . och inriktades på att assimilera nya medlemmar. Genom enhetsakten och framför allt genom beslutet att genomföra den gemensamma inre marknaden, något som redan från början varit ett av målen för samarbetet, vitaliserades hela verksamheten. Utvecklingen inom EG kommer inte att upphöra efter 1992. Även om EG svarar för det kraftfulla samarbetet är andra sammanslutningar av europeiska länder betydelsefulla för att bygga ett enat . är forumet för alla demokratier. Det är det äldsta organet för europeiskt samarbete och är en viktig manifestation för demokrati och mänskliga rättigheter. När grundades ville många att det skulle utgöra grunden för en fastare sammanslutning av de demokratiska länderna. Denna målsättning kunde dock inte uppfyllas. har dock viktiga konkreta uppgifter i att vaka över att de Mot. olika länderna inte träder de enskilda medborgarnas rättigheter förnär. Detta är mycket betydelsefullt. I har socialdemokratiska regeringar fått uppleva nesan av att fällas för avsteg från om mänskliga rättigheter. Det har bidragit till att svenskar delvis fått ett förbättrat skydd mot myndighetsövergrepp. Även på det kulturella området gör betydelsefulla insatser. För de östeuropeiska länderna är medlemskap i viktigt. har redan inlämnat en medlemskapsansökan. Att upptagas som medlem innebär att länder godkänner de nya demokratiska systemen i det landet. Därmed utgör också Europarådsmedlemskap en förstärkning av demokratin - avsteg från demokratiskt styrelseskick skulle leda till att landet, såsom var fallet med under militärjuntans styre, suspenderas eller utesluts från . Vid sidan av dessa kända samarbetsorganisationer finns även ett FN-organ för samarbete i - ECE (Economic Commission for Europé). Detta organ har aldrig haft någon praktisk betydelse för europeiskt samarbete. Det finns inte heller anledning att tro att ECE kan få någon mera betydelsefull roll. står nu inför ett vägval. När huvuddelen av länder förbereder sig för ökat samarbete måste bestämma sig för om vi skall vara med eller stå utanför. Konsekvenserna om vårt land skulle stå helt utanför skulle bli omfattande. Det skulle ha betydelse för hela vår kultur och vårt politiska klimat. är en del av - att förneka detta är att förneka kulturella och politiska arv. Nästan alla viktiga impulser genom historien har kommit från den västliga kultursfären. Vårt politiska system - den parlamentariska demokratin - stammar från och tillämpas nu i alla dess länder. Att medvetet ta avstånd från kommer att innebära att både svenskar och utlänningar kommer att se på med andra ögon. Det kommer säkerligen inte att välkomnas av ungdomar - varav många i ett sådant läge kan förväntas försöka lämna för att söka sin framtid i mer dynamiska länder. I politiskt hänsende kommer att avskärma sig från det nära samarbete över gränserna som finns mellan de olika politiker. Kvaliteten på de svenska politiska besluten påverkas naturligtvis negativt av en ordning där svenska politiker sällan får impulser och intryck från andra länder. Ett insulärt synsätt är alltid skadligt och leder lätt till fördomar och vanföreställningar. I ekonomiskt hänseende är en del av - av all export skedde 1988 till . Det är också handeln med EG som ökar snabbast - 1984-88 ökade exporten till EG fem gånger snabbare än exporten till andra länder. En isolering skulle därför skada ekonomiskt. Många av motståndarna till europeisk integration hävdar att kan Mot. bibehålla nuvarande relation till EG - ett frihandelsavtal - och eftersom U503 detta möjligör handel och kontakter kommer det även att räcka . Det är fel. Skillnaden är att kommer EG att ha undanröjt gränshindren mellan sina länder. Då kommer svenska företag i en mycket mera ofördelaktig situation. kommer att ligga utanför EG, vilket medför osäkerhet och kostnader. Inom EG kommer företagen att, som ett resultat av den inre marknaden, kunna rationalisera sin tillverkning, vilket leder till att EG-företagen även kan bli mera konkurrenskraftiga på exportmarknader där deras produkter konkurrerar med svenska varor. Skapandet av den inre marknaden kommer att vara en betydelsfull stimulans för ekonomier. I den s.k. räknade man med att BNP inom EG kommer att öka med mellan som ett resultat av att gränshinder av olika slag avvecklas. har amerikanska nationalekonomer hävdat att integrationen kommer att ge ännu större positiva effekter. Står utanför denna process kommer både stora och små företag att påverkas. Det sägs ibland att de stora företagen ansluter sig själva till EG genom att köpa företag inom EG. Det är delvis riktigt - men innebär det att den svenska företagsdelen direkt måste konkurrera med den del av företaget som befinner sig innanför EG. Även småföretagen kommer att påverkas. Mänga underleverantörer till de svenska storföretagen kommer att drabbas av att dessa företag flyttar produktion till utlandet. Ny teknikutveckling kommer att försvinna ur . Arbetstillfällena kommer successivt att minska. I ett isoleringsalternativ kommer det svenska välståndet att allt fortare urholkas. kan riskera att bli en exotisk kuriositet - ett nytt - ett land som står stilla. Det skulle möjligen kunna finnas ett mindre avskräckande sätt att ställa sig vid sidan om integrationen - det vore om på alla områden där vi själva kan bestämma kunde uppvisa en mera attraktiv bild än vår omgivning. Om hade mycket låga skatter, hög effektivitet, stabila priser, god energitillgång och en mycket hög välfärd skulle de negativa effekterna av att stå utanför kanske bli mindre. Sådan är situationen för . Men läget är annorlunda för . Oavsett vad som händer med EG-förbindelser måste den svenska politiken ändras på ett antal viktiga områden. är kontrasten mellan och andra jämförbara västländer alltför stor. När en ny europeisk samhörighet nu skapas utifrån de nuvarande samarbete är det givet att plats är inom denna europeiska samhörighet. har utryckt ambitionen på följande sätt i betänkandet UU 1987/88:24. vad som förestår är en översyn av våra kontakter på olika sakområden, för att om möjligt uppnå att integrationsarbetet inom EG, som accelereras, leder till samma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag i , som det gör i EG:s medlemsländer. Det är en viktig målsättning - på samma gång självklar och fundamental. Det är självklart att vi i inte i längden kan vara en andra klassens U503 europé - att stå utanför integrationen kommer inte minst känslomässigt att vara till skada för svenskt näringsliv, svensk vetenskap och kultur. är målsättningen grundläggande, eftersom det enda nu möjliga sättet att uppnå denna likabehandling är att erhålla medlemskap. väg mot måste därför ha detta som ett långsiktigt mål. Det bör ske en stegvis anslutning till den Europeiska Gemenskapen. De första steg som måste tas är steg som kan ta på egen hand. Svenska regler och bestämmelser måste bringas i samstämmighet med dem som gäller inom EG. Ett sådant arbete har inletts. Det måste genomföras snabbt och konsekvent. Ännu viktigare är att den svenska politiken på viktiga delområden, som skatter och energi, måste anpassas till den europeiska verkligheten. Det är inte i sig en förutsättning för vidgat samarbete med EG, men det är en förutsättning för att den svenska ekonomin skall kunna utvecklas. Resultatet av de sk EES-förhandlingarna, som skall inledas, kan bli ett betydelsefullt steg på vägen mot integration. Våra kommentarer till EES-processen återfinnes i avsnitt 4.1.1 nedan. Efter kommer det att finnas en rad ytterligare områden där bör fördjupa samarbetet med EG. En del av dessa är möjliga att identifiera, andra blir beroende av utvecklingen inom EG. Den pågående s.k. Luxemburg-processen möjliggör att EFTAländerna och EG steg för steg utvecklar lösningar på problem av gemensamt intresse. Denna process måste fortgå parallellt med EES-processen, eftersom där byggs en plattform för gemensamma lösningar som grundval för ett framtida svenskt medlemskap i . För att kunna undanröja gränshinder och avskaffa gränskontrollerna mellan och EG krävs att ingår en tullunion med EG. Även andra EFTA-länder har utryckt intresse av att det etableras en tullunion. EG håller på att fördjupa valutasamarbetet EMS (se nedan avsnitt 4.2.1). bör eftersträva en anknytning till detta samarbete. EG håller på att bygga upp en miljövårdsorganisation, EEA (se avsnitt 4.2.3 nedan). bör försöka vinna anslutning till denna. För oss moderater är det självklart att framtida utveckling måste ske inom ramen för ett enat . kan steg för steg skapa förutsättningar för att fullt ut delta i det europeiska integrationsarbetet. Att föra till kommer inte ske utan motstånd. Varje förändring kommer att framställas som en försämring av EG-motståndarna. De argument som dessa använder bygger ofta på mer eller mindre medvetna feltolkningar av regler och förhållanden inom EG. , när de rätta förhållandena blivit kända, försvinner argumenten. 1989/90 U503 Förhandlingarna kring EES kommer att omfatta följande sakområden: Dessutom kommer följande områden att bli föremål för överläggningar: forskning och utveckling, miljövård, utbildning, arbetsförhållanden och sociala villkor, konsumentskydd, småföretag och turism, regional utjämning och politisk dialog. Målet för EFTA-ländernas förhandlingsuppläggning måste vara att uppnå så långtgående praktiskt samarbete som möjligt. Villkoren för bör bli så likvärdiga som möjligt i förhållande till . Om en tullunion inte kommer till stånd mellan EG och EFTA kommer inte gränskontrollerna att slopas mellan och EG. Då kommer bl.a. den omfattande ursprungskontrollen av varor att finnas kvar. Att gränskontrollen bibehålls bidrar också till att svenska företag som inte är etablerade inom EG-området aldrig kommer att betraktas som medlemmar i utan alltid som utomstående. Jordbrukshandeln kommer inte heller att omfattas av avtalet i annan mån än att kan tvingas lämna koncessioner beträffande sin jordbruksimport på olika punkter. Det är vidare mycket oklart om antidumping- bestämmelserna och andra skyddsklausuler, som finns i vårt frihandelsavtal med EG och som Gemenskapen använt för att diskriminera , kommer att försvinna. 4.1 EES - ett steg mot ett enat möttes EG:s och EFTA-ländernas utrikesministrar i . De enades om att förhandlingar om en Europeisk Ekonomisk Sfär (European Economic Space) skall inledas . Denna sk EESprocess är resultatet av ett erbjudande som ordförande gjorde . Han erbjöd då att under vissa förutsättningar skulle EFTA-länderna få deltaga i ett omfattande samarbete med EG. De viktigaste kraven var att EFTA-länderna skulle acceptera de regler och förhållanden som EG redan beslutat om (den sk acquis communautaire). Ett annat viktigt villkor var att de EFTA-länder som ville delta skulle förhandla tillsammans. Syftet med de förhandlingar som inleds är att EES- samarbetet skall kunna vara i kraft som EG:s inre marknad skall vara fullbordad - vid utgången av 1992. Vid mötet i talade de deltagande parterna om de två pelarna i EES. Den ena pelaren är EG:s existerande strukturer. Den andra pelaren måste EFTA-länderna bygga upp. Därför måste EFTA-länderna komma överens om dels EFTA:s gemensamma förhandlingsuppläggning i förhållande till EG, dels hur EFTA:s framtida organisation skall se ut. EG har i den gemensamma kommunikén efter EG-EFTA-mötet accepte- Mot. rat att det finns vissa vitala nationella intressen bland EFTA-länderna som U503 kan komma att medföra begränsningar i samarbetet. Men för att EES skall kunna komma till stånd är det nödvändigt att dessa invändningar blir så begränsade som möjligt. Annars kommer EG att uppfatta det som om EFTAländerna försöker en å la carte-ansats för europeisk integration, dvs att EFTA-länderna bara väljer att delta i sådant samarbete som de själva finner gynnsamt. En sådan ansats är inte acceptabel för EG. Inom EG måste länder för att få del av de allmänna fördelarna också underkasta sig beslut som kortsiktigt kan vara negativa för det egna landet. EG har överstatliga organ. Det finns en , en kommission med exekutiva funktioner, ett direktvalt parlament och en beslutsordning som möjliggör majoritetsbeslut inom ett antal områden. Inom EFTA finns inga sådana organ eller beslutsprocesser. Detta kommer att leda till komplikationer när de två pelarna skall förenas till EES. För att EES skall fungera kommer det dock att krävas någon form av gemensam juridisk tvistelösningsmekanism. Inte minst för enskilda individer och företag innebär en sådan lösning en förbättring. Den skulle automatiskt innebära förstärkt rättstrygghet vid tvister med myndigheter inom vissa rättsområden. En sådan skulle vara den slutliga uttolkaren av de lagar som grundas på EES-avtalen. Detta kommer dock att kräva omfattande förändringar för de olika EFTA-länderna. Ett betydelsfullt förhandlingsområde gäller EFTA-ländernas möjligheter att påverka den framtida utformningen av EG-samarbetet. EG är en dynamisk organisation och samarbetet kommer att utvecklas vidare efter att den inre marknaden förverkligats. Även inom områden där det finns etablerade EG-regler kommer utvecklingen att nödvändiggöra en utveckling av reglerna. EG har en fungerande beslutsprocess som omfattar kommissionen, parlamentet och ministerrådet. EFTA-länderna vill medverka i EG:s beslutsprocess och har framhållit: upprättande av en, både till innehåll och form, verkligt gemensam mekanism för beslutsfattande är en grundläggande förutsättning för att ett avtal skall vara politiskt godtagbart och rättsligt effektivt men också motiverad med tanke på avtalets omfattning (, ) Det är viktigt att denna målsättning så långt som möjligt realiseras. Från EG:s sida har man dock deklarerat att man inte kan ge avkall på EG:s beslutssuveränitet. Även om EFTA-länderna når långt i sina strävanden är det uppenbart att en EES-lösning är en mellanlösning, eftersom EFTA-länderna inte kan få det fulla inflytande som ett medlemsskap innebär. På lång sikt är detta inte acceptabelt - skulle då förvandlas till en randstat som på många olika områden tvingas anpassa sig till EG utan att ha något inflytande. På kortare sikt kan EES dock vara ett nödvändigt mellanläge tills fullt ut kan delta i samarbetet. I det förhandlingsläge som föreligger är det viktigt att EFTA-länderna enas om en förhandlingsuppläggning som söker uppnå en så långtgående integration som EG kan acceptera. I förhandlingarna är det viktigast att priori tera de praktiska aspekterna av samarbetet. I första hand är det en fråga om Mot. att säkra de s.k. fyra friheterna och beslutsinstitutionerna. derna ställer alltför långtgående krav på undantag och på institutionella arrangemang som uppfattar som en inskränkning av deras beslutssuveränitet finns risken att EES inte kan förverkligas. EFTA-länder bör eftersträva att det bildas en gemensam EES-arbetsmarknad i enlighet med de regler som kommer att gälla för EG-arbetsmarknaden. Passfrihet bör gälla inom hela EES. Beträffande varuhandel måste målsättningen vara att frihandelsavtalet utformas så att det inte omöjliggör en framtida tullunion. Även om fria kapitalrörelser kan åstadkommas genom ensidiga nationella beslut bör regler som garanterar medborgarnas rätt att fritt flytta kapital inkluderas i ett . Även rätten att förvärva företag och fast egendom inom EES bör garanteras. EFTA-länderna bör vidare eftersträva att fullt ut kunna medverka i EG:s forsknings- och utbildningsprogram. Det skulle innebära att kunde medverka på programnivå i olika forskningsprojekt, liksom att svenska ungdomar skulle kunna delta i utbytesprogrammen och . De kommande förhandlingarna kommer inte att gälla en anslutning till EG:s gemensamma jordbruksmarknad. Det är dock viktigt att ett framtida medför ökad möjlighet till handel med jordbruksprodukter. EG har också inbjudit EFTA-länderna att inom ramen för EES upprätta en utrikespolitisk dialog. En sådan dialog bör välkomnas. 4.1.2 Anpassning till EG-regler När svensk lagstiftning och regelgivning skall anpassas till de relevanta delarna av acquis communautaire kommer detta att kräva en rad förändringar av lagar och förordningar. Den s.k. EG-rätten är direkt tillämplig i medlemsstaterna.