mot · GD02Ub585 · 1990-01-23 00:00:00 — Motion till 1989/90:Ub585 av och (båda m) är en av rikets minsta högskolor. Utöver de konsekvensförändringar som har redovisats i budgetpropositionen föreslås inga nya utbildningar vid högskolan i . Vi anser emellertid att intentioner vid inrättandet av högskolan i ännu inte har uppnåtts. En fortsatt utbyggnad är därför nödvändig. Vi vill i det följande anknyta till vad styrelse i Länsrapport anfört om högskolan i . synpunkter sammanfattas i det följande: Högskolans kompetensutbyggnad skall ses i ett långsiktigt perspektiv. är en av rikets yngsta högskoleenheter, inrättad först . Det innebär att högskolans huvudsakliga resurser måste läggas på en grundläggande intern kompetensuppbyggnad, som ger resultat i kvalitativt högtstående linjeutbildningar och ett därtill knutet utbud av fristående kurser för fortbildning och vidareutbildning. Det är vidare uppenbart att högskolan i endast kan motsvara en mycket liten del av de regionalpolitisk! motiverade krav som länet ställer. Högskolans kompetensfält är, i ett nationellt perspektiv, extremt smalt; ingen annan mindre svensk högskola har exempelvis ett utbildningsprogram som så gott som uteslutande är relaterat till det privata näringslivet och inriktat mot modern teknologi, data- och systemvetenskap samt ekonomi. Detta innebär bland annat, att högskolan i i stort sett endast är attraktiv för gymnasieelever med naturvetenskaplig-teknisk och ekonomisk utbildning och, på motsvarande sätt, att endast samhälleliga behov som är relaterade till dessa områden kan tillgodoses av högskolan i länet. En sådan högskolestruktur är dessutom synnerligen känslig för befolkningsförändringar i allmänhet samt för konjunkturberoende sökprofiler hos ungdomar i synnerhet. Eller annorlunda uttryckt: en högskola som länets kan få mycket stora svårigheter, om konjunkturen drastiskt försämras. Slutsatsen måste bli, såväl ur ett nationellt som regionalt perspektiv, att det vid sidan av en fortgående och fördjupad kompetensuppbyggnad inom de befintliga områdena är nödvändigt att tillföra även kompetenser, som inte är representerade inom högskolan. Nedan behandlas synpunkter på högskolans utbildningsplanering i ett femårsperspektiv. Målet bör vara att högskolan 1992/93 har 450 nybörjarplatser på linjer. Därutöver krävs en kapacitet på drygt 300 årsstudieplatser på fristående kurser. Högskolans kompetens på befintliga områden måste förstärkas och kompletteras. Dessutom tillkommer två nya kompetensområden: lärarutbildning samt kultur och humaniora. Högskolan utvecklar en struktur och ett utbildningsutbud som förmår attrahera studerande och tillgodose utbildningsbehov från ett relativt stort geografiskt område. Kompetensen inom det tekniska området byggs ut i anknytning till viktiga branscher och områden (i första hand verkstadsteknik, produktionsteknik, styr- och reglerteknik samt livsmedels- och miljöteknik). På dataområdet förstärks den datavetenskapliga och systemvetenskapliga utbildningen såväl kvantitativt som kvalitativt, till exempel genom kombinationer med ekonomi och statistik. Ekonomiutbildningen förstärks i anslutning härtill genom utveckling av egna påbyggnadsprofiler; kombinationer med språk och länderkunskap är viktiga. Utbildningar som förenar ekonomi och teknik utvecklas vidare. För undervisningssektorn (lärarutbildning) gäller följande. I ett nationellt perspektiv har och i stort sett hcia skett en stark volymminskning i lärarutbildningen. Den nuvudsakliga orsaken är att pensionsavgångarna inom lärarkåren har varit få. Även de minskade kullarna av skolbarn har spelat in. Under 1990talet kommer såväl antalet pensioneringar som elevkullarna i skolan att öka. Det betyder att man , med att en ny grundskollärarlinje har etablerats, kraftigt måste öka lärarutbildningens omfattning. Länet behöver tillföras såväl grundsskollärar- som förskollärarutbildning. Kompetensen på det humanistiska området förstärks, bland annat på språkområdet, exempelvis i kombination med teknisk och ekonomisk utbildning. Ökad utbildning på kulturområdet och det konstnärliga området (bildkonst) bör kunna komma till stånd. I anslutning härtill bör utbildning inom industriell design och design management etableras. Med utgångspunkt i bedömning föreslår vi att högskolan i tillförs följande nya utbildningar: a) livsmedelsindustrien utbildning om 120 poäng, 30 platser. Vi har i vår motion 1988/89:Ub703 vid föregående utförligt argumenterat härför, b) grundskollärarlinjen, grenen för utbildning av lärare för årskurserna 17, 90 platser, c) förskollärarlinjen, 60 platser, d) utbildning i språk och länderkunskap (för kombination med existerande utbildningar inom ekonomi och teknik) om 80 poäng, 20 platser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i mo tionen anförts om inrättande av grundskollärarlinje vid högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av förskollärarlinje vid högskolan i med 60 platser , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning med inriktning mot livsmedelsindustri (120 poäng) samt språk och länderkunskap (80 poäng) vid högskolan i . () () 1* 1989/90.