mot · GD02So424 · 1990-01-16 00:00:00 — 1989/90: So424 av () Legitimation av dietister Yrkesgruppen utbildade dietister har funnits i och sker kontinuerlig utbildning. Utbildningen är 120 p. på högskolenivå. Det finns ca 350 dietister i , vilka till är kvinnor. Dietisterna är en välutbildad yrkeskår, som kan erbjuda kostbehandling vid en rad olika sjukdomar, t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, uremi och cancer. En god kostbehandling kan förebygga sjukdomskomplikationer och kan avsevärt fördröja olika sjukdomsförlopp. Behandlingen kan medverka till att patienten kan bo hemma istället för att vårdas på sjukhus. Dietisterna skall teoretiskt svara för den kostbehandling som läkarna ordinerar men i praktiken får dietisten det största ansvaret, då det är hon som har de specifika yrkeskunskaperna. Hon har alltså ett mycket självständigt arbete, där det ställs stora krav på yrkesutövaren. Dietisterna har inget skydd för sin yrkestitel genom legitimation. Arbetsgivaren - i regel landstingen - kan därför i princip anställa vem som helst på en sådan tjänst. Detta kan innebära att patienten inte får den kvalitet på behandlingen, som hon skulle ha. I sämsta fall kan patienten bli felbehandlad och skadas av felaktig kostinformation, t.ex. vid allergier och vissa tarmsjukdomar. Den nya hälso- och sjukvårdspolitiken säger sig sätta hälsofrågor och förebyggande åtgärder i centrum. Inte minst kostens betydelse för hälsan har uppmärksammats . Det bör därför ligga ett allmänt intresse i att sätta kvalitetskraven högt hos yrkesutövarna på detta område. Allt talar för att dietisterna bör anförtros det skydd för sin yrkestitel som en legitimation innebär. Det skulle innebära ökad trygghet för patienten. har själva, vid remissbehandling i anledning av en tidigare motion av undertecknad, anfört följande skäl för legitimation: Kravet på yrkeskunskap och kompetens. Oseriös verksamhet förekommer på området. Kravet på etik. Medlemmarna i förbundet har åtagit sig att följa vissa etiska regler. Kravet på dokumentation. Om dietistkåren legitimeras kan patientjournallagens krav utvidgas till att omfatta även denna yrkesgrupp. Kravet på ansvar. Samma ansvar bör ställas på kostbehandling som för medicinska åtgärder vidtagna av läkare, sjukgymnaster, sjuksköterskor 1 1989/90. Vid utskottsbehandlingen av tidigare motion i ärendet avslog utskottsmajoriteten motionen, tydligen främst p.g.a. att flertalet dietister är anställda av landstingen. Utskottet ansåg att legitimationen främst har ett värde som information till patienter som vänder sig till enskilt verksamma yrkesutövare och menade att restriktivitet bör iakttas när legitimation ges till nya yrkesgr>>pper. Jag delar uppfattningen att restriktivitet skall råda när det gäller att utfärda legitimation för nya grupper, men att dietisterna är anställda huvudsakligen av landstingen är ingen motivering för ett avslag. Legitimationen bör vara ett kompetensbevis för denna grupp yrkesutövare inom vården oavsett om den sker inom den offentliga vården eller i enskild regi. Många dietister skulle ha intresse av att öppna egen verksamhet och en legitimation bör ge möjlighet för denna seriöst arbetande yrkesgrupp att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringens ram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att dietister med kvalificerad högskoleutbildning bör erhålla legitimation som skydd för sin yrkestitel, [att som sin mening ger regeringen till känna att legitimerade dietister bör få rätt att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringens ram.1] 1989/90 So424 1 1989/90:Sf247